# Euroopa Liidu C 255/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 255 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide27. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 255

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide27. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa andmekaitseinspektor |
| 2007/C 255/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta | 1 |
| 2007/C 255/02 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL) — KOM(2006) 817 lõplik | 13 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa andmekaitseinspektor

2007/C 255/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta

1

2007/C 255/02

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL) — KOM(2006) 817 lõplik

13

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 255/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 22 |
| 2007/C 255/04 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 24 |
| 2007/C 255/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa) (
  1
  ) | 31 |
| 2007/C 255/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4885 — Ineos/Nova/JV) (
  1
  ) | 31 |
| 2007/C 255/07 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4836 — CVC/Univar) (
  1
  ) | 32 |
| 2007/C 255/08 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4822 — Advent International/Takko Holding) (
  1
  ) | 32 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 255/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

22

2007/C 255/04

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

24

2007/C 255/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa) (
  1
  )

1

31

2007/C 255/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4885 — Ineos/Nova/JV) (
  1
  )

1

31

2007/C 255/07

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4836 — CVC/Univar) (
  1
  )

1

32

2007/C 255/08

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4822 — Advent International/Takko Holding) (
  1
  )

1

32

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 255/09 | Euro vahetuskurss | 33 |
| 2007/C 255/10 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 415. istungil 11. septembril 2006. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva otsuse eelnõu kohta | 34 |
| 2007/C 255/11 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 416. istungil 18. septembril 2006. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/F/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva otsuse eelnõu kohta | 34 |
| 2007/C 255/12 | EFTA riikide esindaja arvamus juhtumit COMP/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva esialgse otsuse eelnõu kohta (Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 11. septembri 2006. aasta istung) | 35 |
| 2007/C 255/13 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne menetluse kohta juhtumis COMP/38.121 — Toruliitmikud (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutatavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 255/09

Euro vahetuskurss

33

2007/C 255/10

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 415. istungil 11. septembril 2006. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva otsuse eelnõu kohta

34

2007/C 255/11

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 416. istungil 18. septembril 2006. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/F/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva otsuse eelnõu kohta

34

2007/C 255/12

EFTA riikide esindaja arvamus juhtumit COMP/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva esialgse otsuse eelnõu kohta (Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 11. septembri 2006. aasta istung)

35

2007/C 255/13

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne menetluse kohta juhtumis COMP/38.121 — Toruliitmikud (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutatavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutatavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

36

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 255/14 | F-Castres: Regulaarlennuliinide teenindamine — Regulaarlennuliinide avalik teenindamine Castres'i (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel — Teatis Prantsusmaa väljakuulutatud pakkumiskutse kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d avaliku teenindamise delegeerimiseks | 38 |
| 2007/C 255/15 | F-Castres: Regulaarlennuliinide teenindamine — Regulaarlennuliinide avalik teenindamine ühelt poolt Castres'i (Mazamet) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) ning teiselt poolt Rodez'i (Marcillac) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) vahel — Teatis Prantsusmaa väljakuulutatud pakkumiskutse kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d avaliku teenindamise delegeerimiseks | 42 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 255/16 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4911 — Goldman Sachs/LOMO) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 45 |
| 2007/C 255/17 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4944 — SAP/Business Objects) (
  1
  ) | 46 |
| 2007/C 255/18 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 47 |
| 2007/C 255/19 | Ettepanek komisjoni määrus (EÜ) nr .../... ..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 773/2004, seoses kokkuleppemenetluste teostamisega kartellide puhul (
  1
  ) | 48 |
| 2007/C 255/20 | Eelnõu Komisjoni teatis, ..., mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 (
  1
  ) | 51 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 255/21 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 58 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 255/14

F-Castres: Regulaarlennuliinide teenindamine — Regulaarlennuliinide avalik teenindamine Castres'i (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel — Teatis Prantsusmaa väljakuulutatud pakkumiskutse kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d avaliku teenindamise delegeerimiseks

38

2007/C 255/15

F-Castres: Regulaarlennuliinide teenindamine — Regulaarlennuliinide avalik teenindamine ühelt poolt Castres'i (Mazamet) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) ning teiselt poolt Rodez'i (Marcillac) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) vahel — Teatis Prantsusmaa väljakuulutatud pakkumiskutse kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d avaliku teenindamise delegeerimiseks

42

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 255/16

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4911 — Goldman Sachs/LOMO) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

45

2007/C 255/17

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4944 — SAP/Business Objects) (
  1
  )

1

46

2007/C 255/18

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

47

2007/C 255/19

Ettepanek komisjoni määrus (EÜ) nr .../... ..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 773/2004, seoses kokkuleppemenetluste teostamisega kartellide puhul (
  1
  )

1

48

2007/C 255/20

Eelnõu Komisjoni teatis, ..., mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 (
  1
  )

1

51

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 255/21

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa andmekaitseinspektor

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta

(2007/C 255/01)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon saatis 7. märtsil 2007. aastal Euroopa andmekaitseinspektorile enda poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud teatise andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta. (3) Euroopa andmekaitseinspektor esitab käesoleva arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 41. |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis 7. märtsil 2007. aastal Euroopa andmekaitseinspektorile enda poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud teatise andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta. (3) Euroopa andmekaitseinspektor esitab käesoleva arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 41.

| 2. | Teatises rõhutatakse direktiivi 95/46/EÜ (4) tähtsust olulise tähisena isikuandmete kaitse valdkonnas ning käsitletakse direktiivi ja selle rakendamist kolmes peatükis: minevik, olevik ja tulevik. Teatise keskseks järelduseks on see, et direktiivi ei tuleks muuta. Direktiivi rakendamist tuleks täiendavalt parandada teiste poliitikavahenditega, millest enamus ei ole siduvad. |
| --- | --- |

2.

Teatises rõhutatakse direktiivi 95/46/EÜ (4) tähtsust olulise tähisena isikuandmete kaitse valdkonnas ning käsitletakse direktiivi ja selle rakendamist kolmes peatükis: minevik, olevik ja tulevik. Teatise keskseks järelduseks on see, et direktiivi ei tuleks muuta. Direktiivi rakendamist tuleks täiendavalt parandada teiste poliitikavahenditega, millest enamus ei ole siduvad.

| 3. | Euroopa andmekaitseinspektori käesolev arvamus järgib teatise struktuuri. Veelgi tähtsam on see, et Euroopa andmekaitseinspektor jagab komisjoni keskset järeldust, et direktiivi ei tuleks muuta. |
| --- | --- |

3.

Euroopa andmekaitseinspektori käesolev arvamus järgib teatise struktuuri. Veelgi tähtsam on see, et Euroopa andmekaitseinspektor jagab komisjoni keskset järeldust, et direktiivi ei tuleks muuta.

| 4. | Sellise seisukoha võtmise põhjusteks on Euroopa andmekaitseinspektoril siiski ka pragmaatilised kaalutlused. Euroopa andmekaitseinspektori lähtepunktid on järgmised:






  — | Lühiajaliselt on kõige tulemuslikum teha jõupingutusi direktiivi rakendamise parandamise nimel. Vastavalt teatisele on rakendamist võimalik märkimisväärselt parandada. |
| --- | --- | --- |

4.

Sellise seisukoha võtmise põhjusteks on Euroopa andmekaitseinspektoril siiski ka pragmaatilised kaalutlused. Euroopa andmekaitseinspektori lähtepunktid on järgmised:

—

Lühiajaliselt on kõige tulemuslikum teha jõupingutusi direktiivi rakendamise parandamise nimel. Vastavalt teatisele on rakendamist võimalik märkimisväärselt parandada.

| — | Pikemas perspektiivis tundub, et direktiivi muutmine on vältimatult vajalik, säilitades samas selle peamised põhimõtted. |
| --- | --- |

—

Pikemas perspektiivis tundub, et direktiivi muutmine on vältimatult vajalik, säilitades samas selle peamised põhimõtted.

| — | Juba praegu tuleks kindlaks määrata kindel tähtaeg direktiivi läbivaatamiseks, et valmistada ette ettepanekud, mis viivad nimetatud muudatuste tegemiseni. Sellise tähtaja kindlaksmääramine innustaks juba praegu alustama tulevikus tehtavate muudatuste arutamist. |
| --- | --- |

—

Juba praegu tuleks kindlaks määrata kindel tähtaeg direktiivi läbivaatamiseks, et valmistada ette ettepanekud, mis viivad nimetatud muudatuste tegemiseni. Sellise tähtaja kindlaksmääramine innustaks juba praegu alustama tulevikus tehtavate muudatuste arutamist.

| 5. | Nimetatud lähtepunktid on olulised, kuna meeles tuleb pidada, et direktiiv toimib muutuvates oludes. Esiteks on muutumas Euroopa Liit: teabe vaba liikumine liikmesriikide vahel — ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel — on muutunud olulisemaks ning muutub tulevikus veelgi olulisemaks reaalsuseks. Teiseks on muutumas ühiskond. Infoühiskond areneb ja omandab üha enam järelevalveühiskonda iseloomustavaid jooni. (5) See toob endaga kaasa suureneva vajaduse tõhusalt kaitsta isikuandmeid, et käsitleda nimetatud uut reaalsust täielikult rahuldaval viisil. |
| --- | --- |

5.

Nimetatud lähtepunktid on olulised, kuna meeles tuleb pidada, et direktiiv toimib muutuvates oludes. Esiteks on muutumas Euroopa Liit: teabe vaba liikumine liikmesriikide vahel — ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel — on muutunud olulisemaks ning muutub tulevikus veelgi olulisemaks reaalsuseks. Teiseks on muutumas ühiskond. Infoühiskond areneb ja omandab üha enam järelevalveühiskonda iseloomustavaid jooni. (5) See toob endaga kaasa suureneva vajaduse tõhusalt kaitsta isikuandmeid, et käsitleda nimetatud uut reaalsust täielikult rahuldaval viisil.

II.   ARVAMUSE ASPEKTID

| 6. | Teatise hindamisel käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor eelkõige järgmisi aspekte, mis on nimetatud muutuste seisukohast olulised:






  — | Direktiivi rakendamise parandamine: kuidas muuta andmekaitse tõhusamaks? Selliseks parandamiseks on vaja poliitikavahendite kogumit alates ühiskonna paremast teavitamisest andmekaitsealaste õigusaktide rangema jõustamiseni. |
| --- | --- | --- |

6.

Teatise hindamisel käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor eelkõige järgmisi aspekte, mis on nimetatud muutuste seisukohast olulised:

—

Direktiivi rakendamise parandamine: kuidas muuta andmekaitse tõhusamaks? Selliseks parandamiseks on vaja poliitikavahendite kogumit alates ühiskonna paremast teavitamisest andmekaitsealaste õigusaktide rangema jõustamiseni.

| — | Koostoime tehnoloogiaga: uued tehnoloogilised arengud nagu arengud andmevahetuses, raadiosagedustuvastussüsteemid (RFID), biomeetria ja tunnusandmete haldamise süsteemid omavad selget mõju nõuetele kehtestada andmekaitse tõhus õiguslik raamistik. Lisaks võib üksikisiku isikuandmete tõhusa kaitse vajadus seada piiranguid nimetatud uute tehnoloogiate kasutamisele. Koostoime on seega kahepoolne: tehnoloogia mõjutab õigusakte ja õigusaktid mõjutavad tehnoloogiat. |
| --- | --- |

—

Koostoime tehnoloogiaga: uued tehnoloogilised arengud nagu arengud andmevahetuses, raadiosagedustuvastussüsteemid (RFID), biomeetria ja tunnusandmete haldamise süsteemid omavad selget mõju nõuetele kehtestada andmekaitse tõhus õiguslik raamistik. Lisaks võib üksikisiku isikuandmete tõhusa kaitse vajadus seada piiranguid nimetatud uute tehnoloogiate kasutamisele. Koostoime on seega kahepoolne: tehnoloogia mõjutab õigusakte ja õigusaktid mõjutavad tehnoloogiat.

| — | Ülemaailmsed eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimused, Euroopa Liidu välispiiridega seonduvate küsimuste käsitlemine. Kuna ühenduse seadusandja jurisdiktsioon piirdub Euroopa Liidu territooriumiga, muutuvad välispiirid andmete liikumise seisukohalt vähemoluliseks. Majandus sõltub üha enam ülemaailmsetest võrgustikest. Euroopa Liidus asuvad äriühingud kasutavad üha enam allhanget kolmandatest riikidest, sealhulgas isikuandmete töötlemise valdkonnas. Lisaks kinnitavad hiljutised juhtumid, näiteks ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooni ühingu (SWIFT) ja reisijaregistrite andmete (PNR) juhtumid, et teised õigusruumid ilmutavad huvi „EList pärinevate andmete” vastu. Üldiselt on töötlemistoimingu füüsiline asukoht vähemoluline. |
| --- | --- |

—

Ülemaailmsed eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimused, Euroopa Liidu välispiiridega seonduvate küsimuste käsitlemine. Kuna ühenduse seadusandja jurisdiktsioon piirdub Euroopa Liidu territooriumiga, muutuvad välispiirid andmete liikumise seisukohalt vähemoluliseks. Majandus sõltub üha enam ülemaailmsetest võrgustikest. Euroopa Liidus asuvad äriühingud kasutavad üha enam allhanget kolmandatest riikidest, sealhulgas isikuandmete töötlemise valdkonnas. Lisaks kinnitavad hiljutised juhtumid, näiteks ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooni ühingu (SWIFT) ja reisijaregistrite andmete (PNR) juhtumid, et teised õigusruumid ilmutavad huvi „EList pärinevate andmete” vastu. Üldiselt on töötlemistoimingu füüsiline asukoht vähemoluline.

| — | Andmekaitse ja õiguskaitse: hiljutised ohud ühiskonnale (olenemata sellest, kas need olid seotud terrorismiga või mitte) on õiguskaitseasutustele kaasa toonud (põhjustanud vajaduse neile anda) rohkem võimalusi isikuandmete kogumiseks, säilitamiseks ja vahetamiseks. Nagu näitavad hiljutised juhtumid, on teatud juhtudel aktiivselt kaasatud eraõiguslikud isikud. Eraldusjoon Euroopa Liidu lepingu kolmanda sambaga (selles valdkonnas direktiivi ei kohaldata) muutub ühelt poolt olulisemaks ja teiselt poolt hägusemaks. Olemas on isegi oht, et teatud juhtudel ei kaitsta isikuandmeid ei esimese samba ega ka kolmanda samba õigusaktidega („õiguslik lünk”). |
| --- | --- |

—

Andmekaitse ja õiguskaitse: hiljutised ohud ühiskonnale (olenemata sellest, kas need olid seotud terrorismiga või mitte) on õiguskaitseasutustele kaasa toonud (põhjustanud vajaduse neile anda) rohkem võimalusi isikuandmete kogumiseks, säilitamiseks ja vahetamiseks. Nagu näitavad hiljutised juhtumid, on teatud juhtudel aktiivselt kaasatud eraõiguslikud isikud. Eraldusjoon Euroopa Liidu lepingu kolmanda sambaga (selles valdkonnas direktiivi ei kohaldata) muutub ühelt poolt olulisemaks ja teiselt poolt hägusemaks. Olemas on isegi oht, et teatud juhtudel ei kaitsta isikuandmeid ei esimese samba ega ka kolmanda samba õigusaktidega („õiguslik lünk”).

| — | „Reformilepingu” jõustumise (mis on praeguse seisuga ette nähtud 2009. aastaks) tagajärjed, vähemalt andmekaitse ja õiguskaitse seisukohast. |
| --- | --- |

—

„Reformilepingu” jõustumise (mis on praeguse seisuga ette nähtud 2009. aastaks) tagajärjed, vähemalt andmekaitse ja õiguskaitse seisukohast.

III.   MINEVIK JA OLEVIK

| 7. | Andmekaitsedirektiivi rakendamise esimene aruanne, mis esitati 15. mail 2003. aastal, sisaldas andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi koos loendiga 10 algatusest, mis tuli läbi viia 2003. ja 2004. aastal. Teatises kirjeldatakse, kuidas kõiki neid algatusi on ellu viidud. |
| --- | --- |

7.

Andmekaitsedirektiivi rakendamise esimene aruanne, mis esitati 15. mail 2003. aastal, sisaldas andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi koos loendiga 10 algatusest, mis tuli läbi viia 2003. ja 2004. aastal. Teatises kirjeldatakse, kuidas kõiki neid algatusi on ellu viidud.

| 8. | Tööprogrammi raames tehtud töö analüüsi tulemusel antakse teatises positiivne hinnang direktiivi rakendamise osas saavutatud edusammudele. 2. peatüki („olevik”) rubriikides kokku võetud komisjoni hinnangus märgitakse põhimõtteliselt, et: rakendamine on paranenud, kuigi mõned liikmesriigid ei ole veel rakendamist nõuetekohaselt teostanud; jätkuvalt esinevad mõningad erinevused, kuid need jäävad valdavalt direktiiviga ettenähtud tegutsemisruumi piiresse ning igal juhul ei kujuta nad reaalset probleemi siseturule. Direktiivis sätestatud õiguslikud lahendused on osutunud andmekaitse kui põhiõiguse tagamisel üldiselt asjakohasteks, tulles samas toime tehnoloogia arengu ja avalike huvide seatud nõuetega. |
| --- | --- |

8.

Tööprogrammi raames tehtud töö analüüsi tulemusel antakse teatises positiivne hinnang direktiivi rakendamise osas saavutatud edusammudele. 2. peatüki („olevik”) rubriikides kokku võetud komisjoni hinnangus märgitakse põhimõtteliselt, et: rakendamine on paranenud, kuigi mõned liikmesriigid ei ole veel rakendamist nõuetekohaselt teostanud; jätkuvalt esinevad mõningad erinevused, kuid need jäävad valdavalt direktiiviga ettenähtud tegutsemisruumi piiresse ning igal juhul ei kujuta nad reaalset probleemi siseturule. Direktiivis sätestatud õiguslikud lahendused on osutunud andmekaitse kui põhiõiguse tagamisel üldiselt asjakohasteks, tulles samas toime tehnoloogia arengu ja avalike huvide seatud nõuetega.

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor jagab nimetatud positiivse hinnangu põhijäreldusi. Eelkõige tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor märkimisväärset tööd, mis on tehtud andmete piiriülese liikumise valdkonnas: kolmandate riikide suhtes tagatava piisava kaitse tuvastamine, uued lepingu tüüptingimused, siduvate ettevõtluseeskirjade vastuvõtmine, direktiivi artikli 26 lõike 1 ühtsema tõlgendamise alane mõttevahetus ja artikli 26 lõike 2 alusel teatamise parandamine aitavad kõik lihtsustada isikuandmete rahvusvahelist edastamist. Euroopa Kohtu kohtupraktika (6) on siiski näidanud, et antud olulises valdkonnas tuleb veel teha tööd, tulemaks toime arengutega nii tehnoloogia kui õiguskaitse valdkonnas. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor jagab nimetatud positiivse hinnangu põhijäreldusi. Eelkõige tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor märkimisväärset tööd, mis on tehtud andmete piiriülese liikumise valdkonnas: kolmandate riikide suhtes tagatava piisava kaitse tuvastamine, uued lepingu tüüptingimused, siduvate ettevõtluseeskirjade vastuvõtmine, direktiivi artikli 26 lõike 1 ühtsema tõlgendamise alane mõttevahetus ja artikli 26 lõike 2 alusel teatamise parandamine aitavad kõik lihtsustada isikuandmete rahvusvahelist edastamist. Euroopa Kohtu kohtupraktika (6) on siiski näidanud, et antud olulises valdkonnas tuleb veel teha tööd, tulemaks toime arengutega nii tehnoloogia kui õiguskaitse valdkonnas.

| 10. | Teatises näidatakse samuti, et parema rakendamise edendamisel on võtmetähtsusega küsimusteks jõustamine ja teadlikkuse tõstmine ning et neid võiks täiendavalt ära kasutada. Lisaks on parimate tavade vahetamine ning teatiste ja teabe andmise valdkondade ühtlustamine osutunud bürokraatia vähendamisel ja ettevõtjate kulude vähendamisel edukateks pretsedentideks. |
| --- | --- |

10.

Teatises näidatakse samuti, et parema rakendamise edendamisel on võtmetähtsusega küsimusteks jõustamine ja teadlikkuse tõstmine ning et neid võiks täiendavalt ära kasutada. Lisaks on parimate tavade vahetamine ning teatiste ja teabe andmise valdkondade ühtlustamine osutunud bürokraatia vähendamisel ja ettevõtjate kulude vähendamisel edukateks pretsedentideks.

| 11. | Lisaks kinnitab mineviku analüüs, et paranemist ei ole võimalik saavutada erinevaid sidusrühmi kaasamata. Enamuse teostatud tegevuste puhul on keskseteks osalejateks komisjon, andmekaitseasutused ja liikmesriigid. Eraõiguslike isikute rolli tähtsus suureneb siiski, eelkõige seoses iseregulatsiooni ja Euroopa tegevusjuhendite edendamise või eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate arendamisega. |
| --- | --- |

11.

Lisaks kinnitab mineviku analüüs, et paranemist ei ole võimalik saavutada erinevaid sidusrühmi kaasamata. Enamuse teostatud tegevuste puhul on keskseteks osalejateks komisjon, andmekaitseasutused ja liikmesriigid. Eraõiguslike isikute rolli tähtsus suureneb siiski, eelkõige seoses iseregulatsiooni ja Euroopa tegevusjuhendite edendamise või eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate arendamisega.

IV.   TULEVIK

A.   Järeldus: direktiiv tuleb praegu muutmata jätta

| 12. | On mitmeid põhjuseid, mis toetavad komisjoni järeldust, et praeguses olukorras ja lühiajaliselt ei tuleks ette näha ühtegi ettepanekut direktiivi muutmiseks. |
| --- | --- |

12.

On mitmeid põhjuseid, mis toetavad komisjoni järeldust, et praeguses olukorras ja lühiajaliselt ei tuleks ette näha ühtegi ettepanekut direktiivi muutmiseks.

| 13. | Komisjon märgib kaks põhjust, mis toetavad järeldust. Esiteks ei ole direktiivi potentsiaali täiel määral kasutatud. Liikmesriikide õigusruumides on direktiivi rakendamist võimalik märkimisväärselt parandada. Teiseks märgib komisjon, et kuigi direktiiv jätab liikmesriikidele tegutsemisruumi, ei ole tõendeid selle kohta, et nimetatud tegutsemisruumi raames esinevad erinevused kujutavad endast reaalset probleemi siseturule. |
| --- | --- |

13.

Komisjon märgib kaks põhjust, mis toetavad järeldust. Esiteks ei ole direktiivi potentsiaali täiel määral kasutatud. Liikmesriikide õigusruumides on direktiivi rakendamist võimalik märkimisväärselt parandada. Teiseks märgib komisjon, et kuigi direktiiv jätab liikmesriikidele tegutsemisruumi, ei ole tõendeid selle kohta, et nimetatud tegutsemisruumi raames esinevad erinevused kujutavad endast reaalset probleemi siseturule.

| 14. | Nimetatud kahe põhjuse alusel sõnastab komisjon oma järelduse järgmiselt. Komisjon selgitab, mida direktiiv peaks tegema, kusjuures rõhuasetus on usalduse tagamisel, ning märgib seejärel, et direktiiviga kehtestatakse võrdlusnäitajad, see on tehnoloogiliselt neutraalne ning sellega pakutakse jätkuvalt ühtseid ja asjakohaseid lahendusi. (7) |
| --- | --- |

14.

Nimetatud kahe põhjuse alusel sõnastab komisjon oma järelduse järgmiselt. Komisjon selgitab, mida direktiiv peaks tegema, kusjuures rõhuasetus on usalduse tagamisel, ning märgib seejärel, et direktiiviga kehtestatakse võrdlusnäitajad, see on tehnoloogiliselt neutraalne ning sellega pakutakse jätkuvalt ühtseid ja asjakohaseid lahendusi. (7)

| 15. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab järelduse sõnastamise viisi, kuid on arvamusel, et nimetatud järeldust oleks võimalik täiendavalt tugevdada, kui see põhineks kahel täiendaval põhjusel:






  — | Esiteks, direktiivi laad. |
| --- | --- | --- |

15.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab järelduse sõnastamise viisi, kuid on arvamusel, et nimetatud järeldust oleks võimalik täiendavalt tugevdada, kui see põhineks kahel täiendaval põhjusel:

—

Esiteks, direktiivi laad.

| — | Teiseks, Euroopa Liidu õigusloomepoliitika. |
| --- | --- |

—

Teiseks, Euroopa Liidu õigusloomepoliitika.

Direktiivi laad

| 16. | Füüsiliste isikute põhiõigust isikuandmete kaitsele tunnistatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ja see on muu hulgas sätestatud ka Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta 108. konventsioonis üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Põhiosas on direktiivi näol tegemist raamistikuga, mis sisaldab nimetatud põhiõiguse kaitse peamisi elemente ning konkretiseerib ja laiendab konventsioonis sisalduvaid õigusi ja vabadusi. (8) |
| --- | --- |

16.

Füüsiliste isikute põhiõigust isikuandmete kaitsele tunnistatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ja see on muu hulgas sätestatud ka Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta 108. konventsioonis üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Põhiosas on direktiivi näol tegemist raamistikuga, mis sisaldab nimetatud põhiõiguse kaitse peamisi elemente ning konkretiseerib ja laiendab konventsioonis sisalduvaid õigusi ja vabadusi. (8)

| 17. | Põhiõiguse eesmärk on kaitsta kodanikku demokraatlikus ühiskonnas kõikidel juhtudel. Ühiskonnas asetleidvad arengud või võimulolevate valitsuste poliitilised eelistused ei tohiks kergesti muuta nimetatud põhiõiguse põhielemente. Näiteks võivad terroristlike organisatsioonide poolt ühiskonnale põhjustatavad ohud erijuhtudel kaasa tuua erinevaid tulemusi, kuna võivad põhjustada vajaduse märkimisväärsemaks sekkumiseks isiku põhiõigustesse, kuid ei tohi kunagi mõjutada põhiõiguse põhielemente kui selliseid ega jätta üksikisikut nimetatud õigusest ilma või põhjendamatult piirata tal õiguse kasutamist. |
| --- | --- |

17.

Põhiõiguse eesmärk on kaitsta kodanikku demokraatlikus ühiskonnas kõikidel juhtudel. Ühiskonnas asetleidvad arengud või võimulolevate valitsuste poliitilised eelistused ei tohiks kergesti muuta nimetatud põhiõiguse põhielemente. Näiteks võivad terroristlike organisatsioonide poolt ühiskonnale põhjustatavad ohud erijuhtudel kaasa tuua erinevaid tulemusi, kuna võivad põhjustada vajaduse märkimisväärsemaks sekkumiseks isiku põhiõigustesse, kuid ei tohi kunagi mõjutada põhiõiguse põhielemente kui selliseid ega jätta üksikisikut nimetatud õigusest ilma või põhjendamatult piirata tal õiguse kasutamist.

| 18. | Direktiivi teiseks iseloomulikuks jooneks on see, et selles nähakse ette teabe vaba liikumise edendamine siseturul. Ka seda eesmärki võib üha enam areneva sisepiirideta siseturu tingimustes pidada põhjapanevaks. Sellise siseturu rajamise ja toimimise tagamise üheks peamiseks vahendiks on siseriikliku õiguse põhisätete ühtlustamine. See loob aluse liikmesriikidevahelisele vastastikusele usaldusele üksteise siseriiklike õigussüsteemide suhtes. Muudatuste tegemist tuleks nõuetekohaselt kaaluda ka nende põhjuste tõttu. Muudatused võivad mõjutada vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

18.

Direktiivi teiseks iseloomulikuks jooneks on see, et selles nähakse ette teabe vaba liikumise edendamine siseturul. Ka seda eesmärki võib üha enam areneva sisepiirideta siseturu tingimustes pidada põhjapanevaks. Sellise siseturu rajamise ja toimimise tagamise üheks peamiseks vahendiks on siseriikliku õiguse põhisätete ühtlustamine. See loob aluse liikmesriikidevahelisele vastastikusele usaldusele üksteise siseriiklike õigussüsteemide suhtes. Muudatuste tegemist tuleks nõuetekohaselt kaaluda ka nende põhjuste tõttu. Muudatused võivad mõjutada vastastikust usaldust.

| 19. | Direktiivi kolmandaks iseloomulikuks jooneks on see, et seda tuleb vaadelda kui üldraamistikku, millele tuginevad konkreetsed õigusaktid. Nimetatud konkreetsed õigusaktid hõlmavad üldraamistiku rakendusmeetmeid ning konkreetsete valdkondade eriraamistikke. Selliseks eriraamistikuks on eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv 2002/58/EÜ (9). Ühiskonna muutuvad arengud peaksid võimaluse korral endaga kaasa tooma rakendusmeetmete või konkreetsete õigusraamistike muutmise, mitte aga nende aluseks oleva üldraamistiku muutmise. |
| --- | --- |

19.

Direktiivi kolmandaks iseloomulikuks jooneks on see, et seda tuleb vaadelda kui üldraamistikku, millele tuginevad konkreetsed õigusaktid. Nimetatud konkreetsed õigusaktid hõlmavad üldraamistiku rakendusmeetmeid ning konkreetsete valdkondade eriraamistikke. Selliseks eriraamistikuks on eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv 2002/58/EÜ (9). Ühiskonna muutuvad arengud peaksid võimaluse korral endaga kaasa tooma rakendusmeetmete või konkreetsete õigusraamistike muutmise, mitte aga nende aluseks oleva üldraamistiku muutmise.

Euroopa Liidu õigusloomepoliitika

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt on järeldus direktiivi praegu mitte muuta tõhusa haldamise ja õigusloomepoliitika üldpõhimõtete loogiliseks tagajärjeks. Õigusaktiettepanekuid — hoolimata sellest, kas nendega nähakse ette ühenduse uued tegevusvaldkonnad või muudetakse kehtivat õiguskorda — tuleks esitada üksnes juhul, kui nende vajadus ja proportsionaalsus on piisavalt tõendatud. Õigusaktiettepanekuid ei tuleks esitada, kui sama tulemust on võimalik saavutada teisi, vähemulatuslikke vahendeid kasutades. |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt on järeldus direktiivi praegu mitte muuta tõhusa haldamise ja õigusloomepoliitika üldpõhimõtete loogiliseks tagajärjeks. Õigusaktiettepanekuid — hoolimata sellest, kas nendega nähakse ette ühenduse uued tegevusvaldkonnad või muudetakse kehtivat õiguskorda — tuleks esitada üksnes juhul, kui nende vajadus ja proportsionaalsus on piisavalt tõendatud. Õigusaktiettepanekuid ei tuleks esitada, kui sama tulemust on võimalik saavutada teisi, vähemulatuslikke vahendeid kasutades.

| 21. | Praeguses olukorras ei ole tõendatud direktiivi muutmise vajadust ja proportsionaalsust. Euroopa andmekaitseinspektor tuletab meelde, et direktiiviga kehtestatakse ühenduse õiguses andmekaitse üldraamistik. Direktiiviga tuleb ühelt poolt tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitse, eelkõige õigus eraelu puutumatusele, ning teiselt poolt isikuandmete vaba liikumine siseturul. |
| --- | --- |

21.

Praeguses olukorras ei ole tõendatud direktiivi muutmise vajadust ja proportsionaalsust. Euroopa andmekaitseinspektor tuletab meelde, et direktiiviga kehtestatakse ühenduse õiguses andmekaitse üldraamistik. Direktiiviga tuleb ühelt poolt tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitse, eelkõige õigus eraelu puutumatusele, ning teiselt poolt isikuandmete vaba liikumine siseturul.

| 22. | Sellist üldraamistikku ei tohiks muuta enne, kui see on liikmesriikides täielikult rakendatud, välja arvatud kui esinevad selged märgid sellest, et direktiivi eesmärke ei ole praeguse raamistiku abil võimalik täita. Euroopa andmekaitseinspektori arvates on komisjon praeguses olukorras piisavalt põhjendanud, et direktiivi potentsiaali ei ole täiel määral ära kasutatud (vt käesoleva arvamuse III peatükk). Sarnaselt ei ole tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole võimalik täita praeguse raamistiku abil. |
| --- | --- |

22.

Sellist üldraamistikku ei tohiks muuta enne, kui see on liikmesriikides täielikult rakendatud, välja arvatud kui esinevad selged märgid sellest, et direktiivi eesmärke ei ole praeguse raamistiku abil võimalik täita. Euroopa andmekaitseinspektori arvates on komisjon praeguses olukorras piisavalt põhjendanud, et direktiivi potentsiaali ei ole täiel määral ära kasutatud (vt käesoleva arvamuse III peatükk). Sarnaselt ei ole tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole võimalik täita praeguse raamistiku abil.

B.   Pikemas perspektiivis tundub, et direktiivi muutmine on vältimatult vajalik

| 23. | Ka tulevikus tuleb tagada, et andmekaitse põhimõtted pakuvad füüsilistele isikutele tõhusat kaitset, pidades silmas, et direktiiv toimib muutuvates oludes, (vt käesoleva arvamuse punkt 5) ja võttes arvesse käesoleva arvamuse punktis 6 esitatud aspekte: rakendamise parandamine, koostoime tehnoloogiaga, ülemaailmsed eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimused, andmekaitse ja õiguskaitse ning reformileping. Andmekaitsepõhimõtete täieliku kohaldamise vajadus kehtestab standardid direktiivi muutmiseks tulevikus. Euroopa andmekaitseinspektor tuletab veel kord meelde, et pikemas perspektiivis tundub direktiivi muutmine vältimatult vajalik. |
| --- | --- |

23.

Ka tulevikus tuleb tagada, et andmekaitse põhimõtted pakuvad füüsilistele isikutele tõhusat kaitset, pidades silmas, et direktiiv toimib muutuvates oludes, (vt käesoleva arvamuse punkt 5) ja võttes arvesse käesoleva arvamuse punktis 6 esitatud aspekte: rakendamise parandamine, koostoime tehnoloogiaga, ülemaailmsed eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimused, andmekaitse ja õiguskaitse ning reformileping. Andmekaitsepõhimõtete täieliku kohaldamise vajadus kehtestab standardid direktiivi muutmiseks tulevikus. Euroopa andmekaitseinspektor tuletab veel kord meelde, et pikemas perspektiivis tundub direktiivi muutmine vältimatult vajalik.

| 24. | Tulevikus võetavate mis tahes meetmete sisu osas näeb Euroopa andmekaitseinspektor juba käesolevas etapis ette mõned elemendid, mida ta peab esmatähtsateks tulevikus Euroopa Liidus kasutatavate andmekaitsesüsteemide puhul. Need hõlmavad järgmist:






  — | Puudub vajadus uute põhimõtete kehtestamiseks, kuid esineb selge vajadus teist laadi halduskorralduste järele, mis on ühelt poolt tõhusad ja võrgustikuna toimiva ühiskonna seisukohalt asjakohased ning mis teiselt poolt viivad halduskulud miinimumini. |
| --- | --- | --- |

24.

Tulevikus võetavate mis tahes meetmete sisu osas näeb Euroopa andmekaitseinspektor juba käesolevas etapis ette mõned elemendid, mida ta peab esmatähtsateks tulevikus Euroopa Liidus kasutatavate andmekaitsesüsteemide puhul. Need hõlmavad järgmist:

—

Puudub vajadus uute põhimõtete kehtestamiseks, kuid esineb selge vajadus teist laadi halduskorralduste järele, mis on ühelt poolt tõhusad ja võrgustikuna toimiva ühiskonna seisukohalt asjakohased ning mis teiselt poolt viivad halduskulud miinimumini.

| — | Andmekaitsealaste õigusaktide laia kohaldamisala ei tohiks muuta. Neid tuleks kohaldada isikuandmete igasuguse kasutamise suhtes ning kohaldamine ei tohiks olla piiratud tundlike andmetega või muul viisil piiratud õigustatud huvide või eriliste ohtudega. Teisisõnu lükkab Euroopa andmekaitseinspektor andmekaitse kohaldamisala osas tagasi de minimis lähenemisviisi. See tagab selle, et andmesubjektid saavad kõigis olukordades kasutada oma õigusi. |
| --- | --- |

—

Andmekaitsealaste õigusaktide laia kohaldamisala ei tohiks muuta. Neid tuleks kohaldada isikuandmete igasuguse kasutamise suhtes ning kohaldamine ei tohiks olla piiratud tundlike andmetega või muul viisil piiratud õigustatud huvide või eriliste ohtudega. Teisisõnu lükkab Euroopa andmekaitseinspektor andmekaitse kohaldamisala osas tagasi de minimis lähenemisviisi. See tagab selle, et andmesubjektid saavad kõigis olukordades kasutada oma õigusi.

| — | Andmekaitsealased õigusaktid peaksid jätkuvalt katma väga erinevaid olukordi, kuid võimaldama samas tasakaalustatud lähenemisviisi konkreetsetel juhtudel, võttes arvesse teisi õigustatud (avaliku- või erasektori) huvisid ning vajadust viia bürokraatlikud tagajärjed miinimumini. Samuti peaks see süsteem võimaldama andmekaitseasutustel näha ette prioriteedid ja keskenduda eriti olulistele või erilist ohtu kujutavatele valdkondadele või küsimustele. |
| --- | --- |

—

Andmekaitsealased õigusaktid peaksid jätkuvalt katma väga erinevaid olukordi, kuid võimaldama samas tasakaalustatud lähenemisviisi konkreetsetel juhtudel, võttes arvesse teisi õigustatud (avaliku- või erasektori) huvisid ning vajadust viia bürokraatlikud tagajärjed miinimumini. Samuti peaks see süsteem võimaldama andmekaitseasutustel näha ette prioriteedid ja keskenduda eriti olulistele või erilist ohtu kujutavatele valdkondadele või küsimustele.

| — | Süsteemi tuleks täielikult kohaldada isikuandmete kasutamise suhtes õiguskaitse eesmärkidel, kuigi antud valdkonna spetsiifiliste probleemide lahendamiseks võivad vajalikuks osutuda asjakohased täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

—

Süsteemi tuleks täielikult kohaldada isikuandmete kasutamise suhtes õiguskaitse eesmärkidel, kuigi antud valdkonna spetsiifiliste probleemide lahendamiseks võivad vajalikuks osutuda asjakohased täiendavad meetmed.

| — | Kolmandate riikidega asetleidva andmevahetuse jaoks tuleks kehtestada asjakohane kord, mis põhineb võimalikult suurel määral ülemaailmsetel andmekaitsestandarditel. |
| --- | --- |

—

Kolmandate riikidega asetleidva andmevahetuse jaoks tuleks kehtestada asjakohane kord, mis põhineb võimalikult suurel määral ülemaailmsetel andmekaitsestandarditel.

| 25. | Teatises märgitakse — seoses uute tehnoloogiate poolt põhjustatud väljakutsetega — direktiivi 2002/58/EÜ käimasolevat läbivaatamist ja võimalikku vajadust spetsiifilisemate eeskirjade järele, mille abil käsitleda andmekaitsealaseid küsimusi, mida tekitavad uued tehnoloogiad, näiteks Internet ja RFID (10). Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud läbivaatamist ja täiendavaid meetmeid, kuigi Euroopa andmekaitseinspektori seisukoht on, et need ei peaks olema seotud üksnes tehnoloogilise arenguga, vaid võtma arvesse ka muutuvaid olusid tervikuna ja hõlmama pikaajalises perspektiivis ka direktiivi 95/46/EÜ. Lisaks tuleb antud kontekstis rohkem keskenduda. Kahjuks jäetakse teatises mitmed küsimused lahtiseks:






  — | Puudub ajakava teatise 3. peatükis märgitud erinevate tegevuste läbiviimiseks. |
| --- | --- | --- |

25.

Teatises märgitakse — seoses uute tehnoloogiate poolt põhjustatud väljakutsetega — direktiivi 2002/58/EÜ käimasolevat läbivaatamist ja võimalikku vajadust spetsiifilisemate eeskirjade järele, mille abil käsitleda andmekaitsealaseid küsimusi, mida tekitavad uued tehnoloogiad, näiteks Internet ja RFID (10). Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud läbivaatamist ja täiendavaid meetmeid, kuigi Euroopa andmekaitseinspektori seisukoht on, et need ei peaks olema seotud üksnes tehnoloogilise arenguga, vaid võtma arvesse ka muutuvaid olusid tervikuna ja hõlmama pikaajalises perspektiivis ka direktiivi 95/46/EÜ. Lisaks tuleb antud kontekstis rohkem keskenduda. Kahjuks jäetakse teatises mitmed küsimused lahtiseks:

—

Puudub ajakava teatise 3. peatükis märgitud erinevate tegevuste läbiviimiseks.

| — | Puudub tähtaeg direktiivi kohaldamist käsitleva aruande esitamiseks. Direktiivi artikliga 33 nähakse ette, et komisjon esitab aruandeid „korrapäraste ajavahemike järel” kuid ei täpsusta kõnealuseid ajavahemikke. |
| --- | --- |

—

Puudub tähtaeg direktiivi kohaldamist käsitleva aruande esitamiseks. Direktiivi artikliga 33 nähakse ette, et komisjon esitab aruandeid „korrapäraste ajavahemike järel” kuid ei täpsusta kõnealuseid ajavahemikke.

| — | Pädevused on kindlaks määramata: teatisega ei võimaldata läbi viia tegevusi, mis on kavandatud olema mõõdetavad. Teatises viidatakse üksnes 2003. aastal esitatud tööprogrammile. |
| --- | --- |

—

Pädevused on kindlaks määramata: teatisega ei võimaldata läbi viia tegevusi, mis on kavandatud olema mõõdetavad. Teatises viidatakse üksnes 2003. aastal esitatud tööprogrammile.

| — | Puuduvad viited sellele, kuidas toimida pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

—

Puuduvad viited sellele, kuidas toimida pikemas perspektiivis.

Euroopa andmekaitseinspektor teeb komisjonile ettepaneku täpsustada nimetatud aspekte.

V.   VÄLJAVAATED DIREKTIIVI MUUTMISEKS TULEVIKUS

A.   Täielik rakendamine

| 26. | Enne tulevikus tehtavaid mis tahes muudatusi tuleb täielikult rakendada direktiivi praegused sätted. Täielik rakendamine algab direktiivis sätestatud nõuete täitmisest. Teatises märgitakse, (11) et mõned liikmesriigid ei ole suutnud direktiivi mitmeid olulisi sätteid üle võtta, ning viidatakse sellega seoses eelkõige järelevalveasutuste sõltumatust käsitlevatele sätetele. Komisjoni ülesandeks on jälgida täitmist ning kasutada oma äranägemisel volitusi, mis on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikliga 226. |
| --- | --- |

26.

Enne tulevikus tehtavaid mis tahes muudatusi tuleb täielikult rakendada direktiivi praegused sätted. Täielik rakendamine algab direktiivis sätestatud nõuete täitmisest. Teatises märgitakse, (11) et mõned liikmesriigid ei ole suutnud direktiivi mitmeid olulisi sätteid üle võtta, ning viidatakse sellega seoses eelkõige järelevalveasutuste sõltumatust käsitlevatele sätetele. Komisjoni ülesandeks on jälgida täitmist ning kasutada oma äranägemisel volitusi, mis on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikliga 226.

| 27. | Teatisega nähakse ette tõlgendava teatise esitamine mõnede sätete osas, eelkõige selliste sätete osas, mis võivad EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt kaasa tuua ametliku rikkumismenetluse algatamise. |
| --- | --- |

27.

Teatisega nähakse ette tõlgendava teatise esitamine mõnede sätete osas, eelkõige selliste sätete osas, mis võivad EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt kaasa tuua ametliku rikkumismenetluse algatamise.

| 28. | Lisaks kehtestatakse direktiiviga teised mehhanismid rakendamise parandamiseks. Eelkõige on selle eesmärgi nimel välja töötatud artikli 29 töörühma ülesanded, mis on loetletud direktiivi artiklis 30. Nende eesmärgiks on stimuleerida liikmesriikides direktiivi rakendamist kõrgel ja ühtlustatud andmekaitse tasemel, mis ületab üksnes direktiivi nõuete täitmiseks hädavajalikku taset. Nimetatud ülesannet täites on töörühm aastate jooksul välja andnud hulgaliselt arvamusi ja muid dokumente. |
| --- | --- |

28.

Lisaks kehtestatakse direktiiviga teised mehhanismid rakendamise parandamiseks. Eelkõige on selle eesmärgi nimel välja töötatud artikli 29 töörühma ülesanded, mis on loetletud direktiivi artiklis 30. Nende eesmärgiks on stimuleerida liikmesriikides direktiivi rakendamist kõrgel ja ühtlustatud andmekaitse tasemel, mis ületab üksnes direktiivi nõuete täitmiseks hädavajalikku taset. Nimetatud ülesannet täites on töörühm aastate jooksul välja andnud hulgaliselt arvamusi ja muid dokumente.

| 29. | Euroopa andmekaitseinspektori seisukohaks on, et direktiivi täielik rakendamine hõlmab järgmist kahte elementi:






  — | Tuleks tagada, et liikmesriigid täidavad täielikult enda kohustusi, mis tulenevad Euroopa õigusest. See tähendab, et direktiivi sätted tuleks üle võtta siseriiklikusse õigusesse ning direktiiviga ettenähtud tulemused tuleks ka reaalselt saavutada. |
| --- | --- | --- |

29.

Euroopa andmekaitseinspektori seisukohaks on, et direktiivi täielik rakendamine hõlmab järgmist kahte elementi:

—

Tuleks tagada, et liikmesriigid täidavad täielikult enda kohustusi, mis tulenevad Euroopa õigusest. See tähendab, et direktiivi sätted tuleks üle võtta siseriiklikusse õigusesse ning direktiiviga ettenähtud tulemused tuleks ka reaalselt saavutada.

| — | Täiel määral tuleks kasutada teisi mittesiduvaid vahendeid, mis võivad osutuda kasulikeks, et saavutada kõrge ja ühtlustatud andmekaitse tase. |
| --- | --- |

—

Täiel määral tuleks kasutada teisi mittesiduvaid vahendeid, mis võivad osutuda kasulikeks, et saavutada kõrge ja ühtlustatud andmekaitse tase.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et mõlemat elementi tuleks selgelt eristada, kuna nad omavad erinevaid õiguslikke tagajärgi; eristada tuleks ka seonduvaid vastutusi. Üldjuhul peaks komisjon võtma täieliku vastutuse esimese elemendi eest ning teise elemendi osas peaks peamiseks vastutajaks olema töörühm.

| 30. | Teine täpsem eristus on seotud direktiivi parema rakendamise saavutamiseks kättesaadavate vahenditega. Need hõlmavad järgmisi vahendeid:






  — | Rakendusmeetmed. Need meetmed — mille komisjon on võtnud komiteemenetlusega — on ette nähtud IV peatükis, mis käsitleb isikuandmete edastamist kolmandatesse riikidesse (vt artikli 25 lõiget 6 ja artikli 26 lõiget 3). |
| --- | --- | --- |

30.

Teine täpsem eristus on seotud direktiivi parema rakendamise saavutamiseks kättesaadavate vahenditega. Need hõlmavad järgmisi vahendeid:

—

Rakendusmeetmed. Need meetmed — mille komisjon on võtnud komiteemenetlusega — on ette nähtud IV peatükis, mis käsitleb isikuandmete edastamist kolmandatesse riikidesse (vt artikli 25 lõiget 6 ja artikli 26 lõiget 3).

| — | Valdkondlikud õigusaktid. |
| --- | --- |

—

Valdkondlikud õigusaktid.

| — | Rikkumismenetlused vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 226. |
| --- | --- |

—

Rikkumismenetlused vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 226.

| — | Tõlgendavad teatised. Sellised teatised peaksid keskenduma sätetele, mis võivad kaasa tuua rikkumismenetluse algatamise, ja/või nende peamiseks eemärgiks peaks olema suuniste andmine praktikas teostatava andmekaitse osas (vt samuti punkte 57–62) (12). |
| --- | --- |

—

Tõlgendavad teatised. Sellised teatised peaksid keskenduma sätetele, mis võivad kaasa tuua rikkumismenetluse algatamise, ja/või nende peamiseks eemärgiks peaks olema suuniste andmine praktikas teostatava andmekaitse osas (vt samuti punkte 57–62) (12).

| — | Muud teatised. Üheks selliseks näiteks oleks komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kohta. |
| --- | --- |

—

Muud teatised. Üheks selliseks näiteks oleks komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kohta.

| — | Parimate tavade edendamine. Seda vahendit saab kasutada erinevate küsimuste puhul, nagu näiteks halduslik lihtsustamine, audit, täitmine ja sanktsioonid jne. (vt samuti punkte 63–67). |
| --- | --- |

—

Parimate tavade edendamine. Seda vahendit saab kasutada erinevate küsimuste puhul, nagu näiteks halduslik lihtsustamine, audit, täitmine ja sanktsioonid jne. (vt samuti punkte 63–67).

| 31. | Euroopa andmekaitseinspektor teeb komisjonile ettepaneku, et viimane märgiks selgesõnaliselt, kuidas ta neid erinevaid vahendeid kasutama hakkab, kui ta käesoleva teatise alusel töötab välja oma poliitikat. Sellega seoses peaks komisjon samuti selgesõnaliselt eristama enda ja töörühma kohustusi. Lisaks sellele on ütlematagi selge, et komisjoni ja töörühma vaheline hea koostöö on kõikidel juhtudel edu saavutamise tingimuseks. |
| --- | --- |

31.

Euroopa andmekaitseinspektor teeb komisjonile ettepaneku, et viimane märgiks selgesõnaliselt, kuidas ta neid erinevaid vahendeid kasutama hakkab, kui ta käesoleva teatise alusel töötab välja oma poliitikat. Sellega seoses peaks komisjon samuti selgesõnaliselt eristama enda ja töörühma kohustusi. Lisaks sellele on ütlematagi selge, et komisjoni ja töörühma vaheline hea koostöö on kõikidel juhtudel edu saavutamise tingimuseks.

B.   Koostoime tehnoloogiaga

| 32. | Lähtepunktiks on see, et direktiivi sätted sõnastatakse tehnoloogiliselt neutraalselt. Teatises seotakse rõhuasetust tehnoloogilisele neutraalsusele mitmete tehnoloogiliste arengutega, nagu näiteks Internet, kolmandates riikides osutatavate teenuste kättesaadavus, RFID ning audio-visuaalandmete kombineerimine automaattuvastusega. Teatises eristatakse kaht liiki tegevusi. Esiteks konkreetsed suunised andmekaitsepõhimõtete kohaldamiseks muutuvas tehnoloogilises keskkonnas, milles etendab olulist rolli töörühm ja selle Interneti töökond. (13) Teiseks võib komisjon ise teha ettepanekuid valdkondlike õigusaktide kohta. |
| --- | --- |

32.

Lähtepunktiks on see, et direktiivi sätted sõnastatakse tehnoloogiliselt neutraalselt. Teatises seotakse rõhuasetust tehnoloogilisele neutraalsusele mitmete tehnoloogiliste arengutega, nagu näiteks Internet, kolmandates riikides osutatavate teenuste kättesaadavus, RFID ning audio-visuaalandmete kombineerimine automaattuvastusega. Teatises eristatakse kaht liiki tegevusi. Esiteks konkreetsed suunised andmekaitsepõhimõtete kohaldamiseks muutuvas tehnoloogilises keskkonnas, milles etendab olulist rolli töörühm ja selle Interneti töökond. (13) Teiseks võib komisjon ise teha ettepanekuid valdkondlike õigusaktide kohta.

| 33. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab sellist lähenemisviisi kui olulist esimest sammu. Pikemas perspektiivis võib siiski olla vaja võtta teisi ja põhjalikumaid meetmeid. Käesoleva teatise esitamist võiks kasutada sellise pikaajalise lähenemisviisi väljatöötamise alustamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor teeb ettepaneku alustada käesoleva teatise järelmeetmena arutelu, mis käsitleb nimetatud lähenemisviisi. Sellise lähenemisviisi võimalike elementidena võib märkida järgmisi punkte. |
| --- | --- |

33.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab sellist lähenemisviisi kui olulist esimest sammu. Pikemas perspektiivis võib siiski olla vaja võtta teisi ja põhjalikumaid meetmeid. Käesoleva teatise esitamist võiks kasutada sellise pikaajalise lähenemisviisi väljatöötamise alustamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor teeb ettepaneku alustada käesoleva teatise järelmeetmena arutelu, mis käsitleb nimetatud lähenemisviisi. Sellise lähenemisviisi võimalike elementidena võib märkida järgmisi punkte.

| 34. | Esiteks leiab koostoime tehnoloogiaga aset kahel viisil. Ühelt poolt võivad uued arenevad tehnoloogiad tuua esile vajaduse teha muudatusi andmekaitsealases õigusraamistikus. Teiselt poolt võib üksikisikute isikuandmete tõhusa kaitse vajadus veelgi kaugemaleulatuva tagajärjena kaasa tuua uued piirangud või asjakohased kaitsemeetmed teatud tehnoloogiate kasutamise suhtes. Uusi tehnoloogiaid võib siiski kasutada ka tõhusalt ning eraelu puutumatust soodustava tegurina. |
| --- | --- |

34.

Esiteks leiab koostoime tehnoloogiaga aset kahel viisil. Ühelt poolt võivad uued arenevad tehnoloogiad tuua esile vajaduse teha muudatusi andmekaitsealases õigusraamistikus. Teiselt poolt võib üksikisikute isikuandmete tõhusa kaitse vajadus veelgi kaugemaleulatuva tagajärjena kaasa tuua uued piirangud või asjakohased kaitsemeetmed teatud tehnoloogiate kasutamise suhtes. Uusi tehnoloogiaid võib siiski kasutada ka tõhusalt ning eraelu puutumatust soodustava tegurina.

| 35. | Teiseks võivad osutuda vajalikuks eripiirangud, kui valitsusasutused kasutavad uusi tehnoloogiaid oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisel. Heaks näiteks on koostalitlusvõimet ja juurdepääsu käsitlevad arutelud, mis leiavad aset vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal seoses Haagi programmi rakendamisega. (14) |
| --- | --- |

35.

Teiseks võivad osutuda vajalikuks eripiirangud, kui valitsusasutused kasutavad uusi tehnoloogiaid oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisel. Heaks näiteks on koostalitlusvõimet ja juurdepääsu käsitlevad arutelud, mis leiavad aset vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal seoses Haagi programmi rakendamisega. (14)

| 36. | Kolmandaks on olemas suundumus biomeetriliste andmete, nagu näiteks (kuid mitte ainult) DNA-materjali laiemaks kasutamiseks. Nimetatud materjalist saadud isikuandmete kasutamise spetsiifilised probleemid võivad mõjutada andmekaitsealaseid õigusakte. |
| --- | --- |

36.

Kolmandaks on olemas suundumus biomeetriliste andmete, nagu näiteks (kuid mitte ainult) DNA-materjali laiemaks kasutamiseks. Nimetatud materjalist saadud isikuandmete kasutamise spetsiifilised probleemid võivad mõjutada andmekaitsealaseid õigusakte.

| 37. | Neljandaks tuleb tunnistada, et ühiskond on muutumas ning omandab üha enam järelevalveühiskonda iseloomustavaid jooni (15). Nimetatud arengu osas peab toimuma põhimõtteline arutelu. Nimetatud arutelu keskseteks küsimusteks oleks see, kas kõnealune areng on vältimatu, kas Euroopa seadusandja ülesandeks on sekkuda kõnealusesse arengusse ja kehtestada sellele piirangud, kas ja kuidas saaks Euroopa seadusandja võtta tõhusaid meetmeid jne. |
| --- | --- |

37.

Neljandaks tuleb tunnistada, et ühiskond on muutumas ning omandab üha enam järelevalveühiskonda iseloomustavaid jooni (15). Nimetatud arengu osas peab toimuma põhimõtteline arutelu. Nimetatud arutelu keskseteks küsimusteks oleks see, kas kõnealune areng on vältimatu, kas Euroopa seadusandja ülesandeks on sekkuda kõnealusesse arengusse ja kehtestada sellele piirangud, kas ja kuidas saaks Euroopa seadusandja võtta tõhusaid meetmeid jne.

C.   Ülemaailmsed eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimused

| 38. | Ülemaailmseid eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimusi käsitletakse teatises piiratud määral. Selles osas on ainsa kavatsusena esile toodud seda, et komisjon jätkab rahvusvaheliste foorumite jälgimist ja neile kaasa aitamist, et tagada liikmesriikide kohustuste vastavust direktiivis sätestatud kohustustele. Lisaks sellele loetletakse teatises mitmeid tegevusi, mida teostatakse andmete rahvusvahelisele edastamisele esitatavate nõuete lihtsustamiseks (vt käesoleva arvamuse III peatükk). |
| --- | --- |

38.

Ülemaailmseid eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimusi käsitletakse teatises piiratud määral. Selles osas on ainsa kavatsusena esile toodud seda, et komisjon jätkab rahvusvaheliste foorumite jälgimist ja neile kaasa aitamist, et tagada liikmesriikide kohustuste vastavust direktiivis sätestatud kohustustele. Lisaks sellele loetletakse teatises mitmeid tegevusi, mida teostatakse andmete rahvusvahelisele edastamisele esitatavate nõuete lihtsustamiseks (vt käesoleva arvamuse III peatükk).

| 39. | Euroopa andmekaitseinspektor kahetseb, et kõnealuseid küsimusi ei ole teatises põhjalikumalt käsitletud. |
| --- | --- |

39.

Euroopa andmekaitseinspektor kahetseb, et kõnealuseid küsimusi ei ole teatises põhjalikumalt käsitletud.

| 40. | Praegu on direktiivi IV peatükis (artiklid 25 ja 26) lisaks andmekaitse üldeeskirjadele kehtestatud kolmandatele riikidele andmete edastamise erikord. Kõnealune erikord on välja töötatud aastate jooksul, eesmärgiga saavutada õiglane tasakaal üksikisikute, kelle andmeid edastatakse kolmandatesse riikidesse muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse nõuete tõttu, kaitse ning ülemaailmsete telekommunikatsioonivõrgustike reaalsuse vahel. Komisjon ja töörühm (16), kuid lisaks ka näiteks Rahvusvaheline Kaubanduskoda, on teinud palju jõupingutusi süsteemi töökorda seadmise nimel, hinnates andmekaitse taseme piisavust, kehtestades lepingu tüüptingimused ja siduvad ettevõtluseeskirjad jne. |
| --- | --- |

40.

Praegu on direktiivi IV peatükis (artiklid 25 ja 26) lisaks andmekaitse üldeeskirjadele kehtestatud kolmandatele riikidele andmete edastamise erikord. Kõnealune erikord on välja töötatud aastate jooksul, eesmärgiga saavutada õiglane tasakaal üksikisikute, kelle andmeid edastatakse kolmandatesse riikidesse muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse nõuete tõttu, kaitse ning ülemaailmsete telekommunikatsioonivõrgustike reaalsuse vahel. Komisjon ja töörühm (16), kuid lisaks ka näiteks Rahvusvaheline Kaubanduskoda, on teinud palju jõupingutusi süsteemi töökorda seadmise nimel, hinnates andmekaitse taseme piisavust, kehtestades lepingu tüüptingimused ja siduvad ettevõtluseeskirjad jne.

| 41. | Süsteemi Internetile kohaldamise suhtes on eriti oluline olnud Euroopa Kohtu otsus Lindqvisti kohtuasjas (17). Euroopa Kohus juhib tähelepanu sellele, et Internetis olev teave on asukohast sõltumatu ning otsustab, et andmete lisamist veebilehele ei saa iseenesest käsitada andmete edastamisena kolmandasse riiki, isegi kui kõnealused andmed muudetakse seeläbi juurdepääsetavateks kolmandates riikides asuvatele ja juurdepääsuks vajalikke tehnilisi vahendeid omavatele isikutele. |
| --- | --- |

41.

Süsteemi Internetile kohaldamise suhtes on eriti oluline olnud Euroopa Kohtu otsus Lindqvisti kohtuasjas (17). Euroopa Kohus juhib tähelepanu sellele, et Internetis olev teave on asukohast sõltumatu ning otsustab, et andmete lisamist veebilehele ei saa iseenesest käsitada andmete edastamisena kolmandasse riiki, isegi kui kõnealused andmed muudetakse seeläbi juurdepääsetavateks kolmandates riikides asuvatele ja juurdepääsuks vajalikke tehnilisi vahendeid omavatele isikutele.

| 42. | Kõnealune süsteem, mis on Euroopa Liidu territoriaalsete piirangute loogiline ja vajalik tagajärg, ei taga Euroopa andmesubjektile täielikku kaitset võrgustikuna toimivas ühiskonnas, kus füüsiliste piiride tähtsus väheneb (vt käesoleva arvamuse punktis 6 märgitud näiteid): Internetis asuv teave on asukohast sõltumatu, kuid Euroopa seadusandja jurisdiktsioon ei ole seda. |
| --- | --- |

42.

Kõnealune süsteem, mis on Euroopa Liidu territoriaalsete piirangute loogiline ja vajalik tagajärg, ei taga Euroopa andmesubjektile täielikku kaitset võrgustikuna toimivas ühiskonnas, kus füüsiliste piiride tähtsus väheneb (vt käesoleva arvamuse punktis 6 märgitud näiteid): Internetis asuv teave on asukohast sõltumatu, kuid Euroopa seadusandja jurisdiktsioon ei ole seda.

| 43. | Väljakutseks on leida praktilised lahendused, mis ühitavad Euroopa andmesubjektide kaitsmise vajaduse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territoriaalsete piirangutega. Euroopa andmekaitseinspektor on — märkustes, mis käsitlesid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme strateegiat käsitlevat komisjoni teatist — juba innustanud komisjoni võtma aktiivsemat rolli isikuandmete rahvusvahelisel tasandil kaitsmise edendamisel, toetades kahe- ja mitmepoolseid lähenemisviise kolmandate riikidega ning koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. (18) |
| --- | --- |

43.

Väljakutseks on leida praktilised lahendused, mis ühitavad Euroopa andmesubjektide kaitsmise vajaduse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territoriaalsete piirangutega. Euroopa andmekaitseinspektor on — märkustes, mis käsitlesid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme strateegiat käsitlevat komisjoni teatist — juba innustanud komisjoni võtma aktiivsemat rolli isikuandmete rahvusvahelisel tasandil kaitsmise edendamisel, toetades kahe- ja mitmepoolseid lähenemisviise kolmandate riikidega ning koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. (18)

| 44. | Kõnealused praktilised lahendused hõlmavad:






  — | ülemaailmse andmekaitseraamistiku edasist arendamist. Aluseks võiks võtta üldisemalt tunnustatud standardid, nagu näiteks OECD andmekaitsealased suunised (1980) ja ÜRO suunised; |
| --- | --- | --- |

44.

Kõnealused praktilised lahendused hõlmavad:

—

ülemaailmse andmekaitseraamistiku edasist arendamist. Aluseks võiks võtta üldisemalt tunnustatud standardid, nagu näiteks OECD andmekaitsealased suunised (1980) ja ÜRO suunised;

| — | kolmandatele riikidele andmete edastamise erikorra, mis on kehtestatud direktiivi IV peatükis (artiklid 25 ja 26), edasist arendamist; |
| --- | --- |

—

kolmandatele riikidele andmete edastamise erikorra, mis on kehtestatud direktiivi IV peatükis (artiklid 25 ja 26), edasist arendamist;

| — | jurisdiktsiooni käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid või sarnaseid lepinguid kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

jurisdiktsiooni käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid või sarnaseid lepinguid kolmandate riikidega;

| — | investeerimist ülemaailmse täitmise mehhanismidesse, nagu näiteks siduvate ettevõtluseeskirjade kasutamine rahvusvaheliste äriühingute poolt, hoolimata sellest, kus nad isikuandmeid töötlevad. |
| --- | --- |

—

investeerimist ülemaailmse täitmise mehhanismidesse, nagu näiteks siduvate ettevõtluseeskirjade kasutamine rahvusvaheliste äriühingute poolt, hoolimata sellest, kus nad isikuandmeid töötlevad.

| 45. | Ükski kõnealustest lahendustest ei ole uus. Siiski on vaja visiooni, kuidas kõnealuseid meetodeid kõige tõhusamalt kasutada ning kuidas tagada, et andmekaitsestandardid — mida Euroopa Liidus käsitatakse põhiõigustena — kehtivad ka ülemaailmses võrgustikuna toimivas ühiskonnas. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles alustama koos kõige olulisemate sidusrühmadega sellise visiooni väljatöötamist. |
| --- | --- |

45.

Ükski kõnealustest lahendustest ei ole uus. Siiski on vaja visiooni, kuidas kõnealuseid meetodeid kõige tõhusamalt kasutada ning kuidas tagada, et andmekaitsestandardid — mida Euroopa Liidus käsitatakse põhiõigustena — kehtivad ka ülemaailmses võrgustikuna toimivas ühiskonnas. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles alustama koos kõige olulisemate sidusrühmadega sellise visiooni väljatöötamist.

D.   Õiguskaitse

| 46. | Teatises pööratakse erilist tähelepanu avalike huvide seatud nõuetele, eelkõige julgeoleku osas. Teatises selgitatakse direktiivi artikli 3 lõiget 2 ja selle sätte tõlgendust Euroopa Kohtu poolt reisijaregistrite andmeid käsitleva kohtuasja raames (19) ning direktiivi artiklit 13, mis on muu hulgas seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu lahenditega. Lisaks rõhutatakse teatises, et kui komisjon püüab leida tasakaalu julgeoleku tagamise meetmete ja vääramatute põhiõiguste vahel, tagab ta isikuandmete kaitsmise, nagu see on garanteeritud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 8. Kõnealune põhimõte kehtib ka Ameerika Ühendriikidega peetava transatlantilise dialoogi suhtes. |
| --- | --- |

46.

Teatises pööratakse erilist tähelepanu avalike huvide seatud nõuetele, eelkõige julgeoleku osas. Teatises selgitatakse direktiivi artikli 3 lõiget 2 ja selle sätte tõlgendust Euroopa Kohtu poolt reisijaregistrite andmeid käsitleva kohtuasja raames (19) ning direktiivi artiklit 13, mis on muu hulgas seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu lahenditega. Lisaks rõhutatakse teatises, et kui komisjon püüab leida tasakaalu julgeoleku tagamise meetmete ja vääramatute põhiõiguste vahel, tagab ta isikuandmete kaitsmise, nagu see on garanteeritud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 8. Kõnealune põhimõte kehtib ka Ameerika Ühendriikidega peetava transatlantilise dialoogi suhtes.

| 47. | Euroopa andmekaitseinspektori arvates on tähtis, et komisjon rõhutaks selgesõnaliselt Euroopa Liidu lepingu artiklist 6 tulenevat Euroopa Liidu kohustust austada põhiõigusi nagu see on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooniga. See avaldus on veelgi olulisem praegu, mil Euroopa Ülemkogu on otsustanud, et reformilepinguga peaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta muutuma õiguslikult siduvaks. Harta artiklis 8 sätestatakse, et igaühel on õigus tema isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

47.

Euroopa andmekaitseinspektori arvates on tähtis, et komisjon rõhutaks selgesõnaliselt Euroopa Liidu lepingu artiklist 6 tulenevat Euroopa Liidu kohustust austada põhiõigusi nagu see on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooniga. See avaldus on veelgi olulisem praegu, mil Euroopa Ülemkogu on otsustanud, et reformilepinguga peaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta muutuma õiguslikult siduvaks. Harta artiklis 8 sätestatakse, et igaühel on õigus tema isikuandmete kaitsele.

| 48. | Üldteada on, et õiguskaitseasutuste nõuded/vajadus kasutada kuritegevuse — rääkimata terrorismist — vastu võitlemisel üha enam isikuandmeid toob kaasa kodaniku kaitse taseme alanemise ohu isegi allapoole taset, mis on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 8 ja/või Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108 (20). Kõnealused mured moodustasid peamise osa Euroopa andmekaitseinspektori poolt 27. aprillil 2007. aastal esitatud kolmandas arvamuses nõukogu raamotsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset. |
| --- | --- |

48.

Üldteada on, et õiguskaitseasutuste nõuded/vajadus kasutada kuritegevuse — rääkimata terrorismist — vastu võitlemisel üha enam isikuandmeid toob kaasa kodaniku kaitse taseme alanemise ohu isegi allapoole taset, mis on tagatud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 8 ja/või Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108 (20). Kõnealused mured moodustasid peamise osa Euroopa andmekaitseinspektori poolt 27. aprillil 2007. aastal esitatud kolmandas arvamuses nõukogu raamotsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset.

| 49. | Sellega seoses on oluline, et direktiiviga kehtestatud kaitsetase võetakse kodaniku kaitsmise aluseks ka seoses õiguskaitseasutuste vajadustega. Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108 nähakse ette kaitse miinimumtase, kuid ei täpsustata kaitse taset detailselt. Lisaks sellele oli vaja võtta lisameetmeid, et tagada kodanike asjakohane kaitse tase. Kõnealune vajadus oli üheks peamiseks põhjuseks, miks direktiiv 1995. aastal vastu võeti. (21) |
| --- | --- |

49.

Sellega seoses on oluline, et direktiiviga kehtestatud kaitsetase võetakse kodaniku kaitsmise aluseks ka seoses õiguskaitseasutuste vajadustega. Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108 nähakse ette kaitse miinimumtase, kuid ei täpsustata kaitse taset detailselt. Lisaks sellele oli vaja võtta lisameetmeid, et tagada kodanike asjakohane kaitse tase. Kõnealune vajadus oli üheks peamiseks põhjuseks, miks direktiiv 1995. aastal vastu võeti. (21)

| 50. | Samuti on oluline, et kõnealune kaitsetase on tõhusalt tagatud kõigis olukordades, kui isikuandmeid töödeldakse õiguskaitse eesmärkidel. Kuigi käesolevas teatises ei käsitleta kolmanda samba raames toimuvat andmetöötlust, käsitletakse selles õigustatult olukorda, kui ärilistel eesmärkidel kogutud (ja töödeldud) andmeid kasutatakse õiguskaitse eesmärkidel. See olukord muutub üha tavalisemaks, kuna politseitöö sõltub üha enam kolmandate isikute valduses oleva teabe kättesaadavusest. Direktiivi 2006/24/EÜ (22) võib käsitada kui kõnealuse trendi parimat näidet: kõnealuse direktiiviga kohustatakse elektroonilise side teenuste pakkujaid õiguskaitsealastel eesmärkidel (kauem) säilitama andmeid, mida nad on ärilistel eesmärkidel kogunud (ja säilitanud). Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks täielikult tagada, et direktiivi kohaldamise käigus kogutud ja töödeldud isikuandmed on nõuetekohaselt kaitstud, kui neid kasutatakse avalike huvide kaitse eesmärgil ning eelkõige julgeolekualastel või terrorismivastase võitluse eesmärkidel. Viimati nimetatud eesmärgid võivad mõnel juhul siiski mitte kuuluda direktiivi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

50.

Samuti on oluline, et kõnealune kaitsetase on tõhusalt tagatud kõigis olukordades, kui isikuandmeid töödeldakse õiguskaitse eesmärkidel. Kuigi käesolevas teatises ei käsitleta kolmanda samba raames toimuvat andmetöötlust, käsitletakse selles õigustatult olukorda, kui ärilistel eesmärkidel kogutud (ja töödeldud) andmeid kasutatakse õiguskaitse eesmärkidel. See olukord muutub üha tavalisemaks, kuna politseitöö sõltub üha enam kolmandate isikute valduses oleva teabe kättesaadavusest. Direktiivi 2006/24/EÜ (22) võib käsitada kui kõnealuse trendi parimat näidet: kõnealuse direktiiviga kohustatakse elektroonilise side teenuste pakkujaid õiguskaitsealastel eesmärkidel (kauem) säilitama andmeid, mida nad on ärilistel eesmärkidel kogunud (ja säilitanud). Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks täielikult tagada, et direktiivi kohaldamise käigus kogutud ja töödeldud isikuandmed on nõuetekohaselt kaitstud, kui neid kasutatakse avalike huvide kaitse eesmärgil ning eelkõige julgeolekualastel või terrorismivastase võitluse eesmärkidel. Viimati nimetatud eesmärgid võivad mõnel juhul siiski mitte kuuluda direktiivi kohaldamisalasse.

| 51. | Need tähelepanekud tingivad järgmiste ettepanekute tegemise komisjonile:






  — | Täiendavalt tuleb arutada mõjusid, mida eraõiguslike äriühingute osalemine õiguskaitsealastes tegevustes avaldavad andmekaitsele, tagamaks, et direktiivi 95/46/EÜ põhimõtted on kõnealuste olukordade suhtes täielikult kohaldatavad ning et lüngad õigusaktides ei mõjuta kodanike põhiõigust andmekaitsele. Eelkõige tuleks tagada, et direktiivi kohaldamisala raames kogutud isikuandmed on nõuetekohaselt ja pidevalt kaitstud ka siis, kui neid töödeldakse edasi avalike huvide kaitse eesmärgil, hoolimata sellest, kas see kuulub või ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse. |
| --- | --- | --- |

51.

Need tähelepanekud tingivad järgmiste ettepanekute tegemise komisjonile:

—

Täiendavalt tuleb arutada mõjusid, mida eraõiguslike äriühingute osalemine õiguskaitsealastes tegevustes avaldavad andmekaitsele, tagamaks, et direktiivi 95/46/EÜ põhimõtted on kõnealuste olukordade suhtes täielikult kohaldatavad ning et lüngad õigusaktides ei mõjuta kodanike põhiõigust andmekaitsele. Eelkõige tuleks tagada, et direktiivi kohaldamisala raames kogutud isikuandmed on nõuetekohaselt ja pidevalt kaitstud ka siis, kui neid töödeldakse edasi avalike huvide kaitse eesmärgil, hoolimata sellest, kas see kuulub või ei kuulu direktiivi kohaldamisalasse.

| — | Kõnealune arutelu peaks igal juhul hõlmama puudujääke kehtivas õiguslikus raamistikus, kus esimese ja kolmanda samba vaheline piir on ebaselge ning kus võib isegi esineda olukordi, mil andmekaitset käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks puudub asjakohane õiguslik alus. (23) |
| --- | --- |

—

Kõnealune arutelu peaks igal juhul hõlmama puudujääke kehtivas õiguslikus raamistikus, kus esimese ja kolmanda samba vaheline piir on ebaselge ning kus võib isegi esineda olukordi, mil andmekaitset käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks puudub asjakohane õiguslik alus. (23)

| — | Direktiivi artiklit 13, millega nähakse ette andmekaitsealaste põhimõtete erandid ja piirangud, kui see on muu hulgas vajalik avalike huvide kaitse eesmärgil, tuleks käsitada viisil, mis säilitab selle kui olulise liidese kasuliku mõju (effet utile) ning tagab direktiivi kohaldamisalas kogutud isikuandmete kaitse vastavalt Euroopa Kohtu otsusele Österreichischer Rundfunk kohtuasjas (24) ja Euroopa Inimõiguste Kohtu lahenditele. |
| --- | --- |

—

Direktiivi artiklit 13, millega nähakse ette andmekaitsealaste põhimõtete erandid ja piirangud, kui see on muu hulgas vajalik avalike huvide kaitse eesmärgil, tuleks käsitada viisil, mis säilitab selle kui olulise liidese kasuliku mõju (effet utile) ning tagab direktiivi kohaldamisalas kogutud isikuandmete kaitse vastavalt Euroopa Kohtu otsusele Österreichischer Rundfunk kohtuasjas (24) ja Euroopa Inimõiguste Kohtu lahenditele.

| — | Kaaluda tuleks võimalust teha ettepanekuid selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on ühtlustada artiklis 13 sätestatud erandite kasutamise tingimusi ja kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

—

Kaaluda tuleks võimalust teha ettepanekuid selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on ühtlustada artiklis 13 sätestatud erandite kasutamise tingimusi ja kaitsemeetmeid.

E.   Võimalik olukord pärast reformilepingu jõustumist

| 52. | Komisjon käsitleb teatises põhiseaduse lepingu (hiiglaslikku) mõju andmekaitse valdkonnale. Tõepoolest, kõnealune leping — mida nüüd nimetatakse reformilepinguks — on antud valdkonnas määrava tähtsusega. Lepinguga likvideeritakse sammastel põhinev struktuur, täpsustatakse andmekaitsealast sätet (praegu EÜ asutamislepingu artikkel 286) ning muudetakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis oma artiklis 8 sisaldab andmekaitsealast sätet, siduvaks õigusaktiks. |
| --- | --- |

52.

Komisjon käsitleb teatises põhiseaduse lepingu (hiiglaslikku) mõju andmekaitse valdkonnale. Tõepoolest, kõnealune leping — mida nüüd nimetatakse reformilepinguks — on antud valdkonnas määrava tähtsusega. Lepinguga likvideeritakse sammastel põhinev struktuur, täpsustatakse andmekaitsealast sätet (praegu EÜ asutamislepingu artikkel 286) ning muudetakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mis oma artiklis 8 sisaldab andmekaitsealast sätet, siduvaks õigusaktiks.

| 53. | Valitsustevahelise konverentsi (VVK) volitustes pööratakse andmekaitsele erilist tähelepanu. Punktis 19f tuuakse põhimõtteliselt esile kolm aspekti. Esiteks, andmekaitse üldeeskirjad ei piira ÜVJP jaotise (praegune teine sammas) raames vastuvõetud erieeskirjade kohaldamist; teiseks võetakse vastu avaldus, mis käsitleb andmekaitset kriminaalasjades tehtavas politsei- ja õiguskoostöö valdkonnas (praegune kolmas sammas), ning kolmandaks võetakse vastu üksikute liikmesriikide seisukohti käsitlevad erikanded asjaomastesse protokollidesse (see aspekt on peamiselt seotud Ühendkuningriigi eriseisundiga seoses kriminaalasjades tehtava politsei- ja õiguskoostööga). |
| --- | --- |

53.

Valitsustevahelise konverentsi (VVK) volitustes pööratakse andmekaitsele erilist tähelepanu. Punktis 19f tuuakse põhimõtteliselt esile kolm aspekti. Esiteks, andmekaitse üldeeskirjad ei piira ÜVJP jaotise (praegune teine sammas) raames vastuvõetud erieeskirjade kohaldamist; teiseks võetakse vastu avaldus, mis käsitleb andmekaitset kriminaalasjades tehtavas politsei- ja õiguskoostöö valdkonnas (praegune kolmas sammas), ning kolmandaks võetakse vastu üksikute liikmesriikide seisukohti käsitlevad erikanded asjaomastesse protokollidesse (see aspekt on peamiselt seotud Ühendkuningriigi eriseisundiga seoses kriminaalasjades tehtava politsei- ja õiguskoostööga).

| 54. | VVK raames vajab täpsustamist just teine aspekt (avaldus). Nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta sammastel põhineva struktuuri likvideerimise tagajärgi ning direktiivi võimalikku kohaldamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õiguskoostöö suhtes, et tagada direktiivis sisalduvate andmekaitsealaste põhimõtete võimalikult laialdane kohaldamine. Käesolev arvamus ei ole õige koht täiendavate üksikasjade esitamiseks antud valdkonnas. Euroopa andmekaitseinspektor on avaldust käsitlevad ettepanekud esitanud kirjas, mis saadeti VVK eesistujale. (25) |
| --- | --- |

54.

VVK raames vajab täpsustamist just teine aspekt (avaldus). Nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta sammastel põhineva struktuuri likvideerimise tagajärgi ning direktiivi võimalikku kohaldamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õiguskoostöö suhtes, et tagada direktiivis sisalduvate andmekaitsealaste põhimõtete võimalikult laialdane kohaldamine. Käesolev arvamus ei ole õige koht täiendavate üksikasjade esitamiseks antud valdkonnas. Euroopa andmekaitseinspektor on avaldust käsitlevad ettepanekud esitanud kirjas, mis saadeti VVK eesistujale. (25)

VI.   VAHENDID PAREMAKS RAKENDAMISEKS

A.   Üldteave

| 55. | Teatises viidatakse mitmetele vahenditele ja meetmetele, mida saab tulevikus kasutada direktiivi paremaks rakendamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor soovib nende osas märkusi esitada, käsitledes samuti teisi täiendavaid vahendeid, mida teatises ei ole esile toodud. |
| --- | --- |

55.

Teatises viidatakse mitmetele vahenditele ja meetmetele, mida saab tulevikus kasutada direktiivi paremaks rakendamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor soovib nende osas märkusi esitada, käsitledes samuti teisi täiendavaid vahendeid, mida teatises ei ole esile toodud.

B.   Valdkondlikud õigusaktid

| 56. | Teatavatel juhtudel võib olla vaja võtta ELi tasandil õigusloomealaseid erimeetmeid. Eelkõige võib osutuda vajalikuks valdkondlike õigusaktide vastuvõtmine, et kohandada direktiivi põhimõtteid teatud tehnoloogiate poolt tõstatatud küsimustega, nagu see oli eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris käsitlevate direktiivide puhul. Sellistes küsimustes nagu näiteks RFID-tehnoloogiate kasutamine tuleks valdkondlike õigusaktide kasutamist hoolikalt kaaluda. |
| --- | --- |

56.

Teatavatel juhtudel võib olla vaja võtta ELi tasandil õigusloomealaseid erimeetmeid. Eelkõige võib osutuda vajalikuks valdkondlike õigusaktide vastuvõtmine, et kohandada direktiivi põhimõtteid teatud tehnoloogiate poolt tõstatatud küsimustega, nagu see oli eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris käsitlevate direktiivide puhul. Sellistes küsimustes nagu näiteks RFID-tehnoloogiate kasutamine tuleks valdkondlike õigusaktide kasutamist hoolikalt kaaluda.

C.   Rikkumismenetlused

| 57. | Teatises mainitutest on kõige jõulisemaks vahendiks rikkumismenetlus. Teatises tuuakse esile üks konkreetne murettekitav valdkond, nimelt andmekaitseasutuste sõltumatus ja nende volitused, ning teisi valdkondi märgitakse üksnes üldsõnaliselt. Euroopa andmekaitseinspektor jagab arvamust, et juhul kui liikmesriigid ei rakenda direktiivi täielikult, on rikkumismenetlused tähtsad ja vältimatud vahendid, võttes eelkõige arvesse seda, et direktiivi rakendamise tähtajast on möödunud peaaegu üheksa aastat ning et tööprogrammis sätestatud struktureeritud dialoog on juba aset leidnud. Tänaseks ei ole Euroopa Kohtule siiski esitatud ühtegi direktiivi 95/46 rikkumisega seotud vaidlusküsimust. |
| --- | --- |

57.

Teatises mainitutest on kõige jõulisemaks vahendiks rikkumismenetlus. Teatises tuuakse esile üks konkreetne murettekitav valdkond, nimelt andmekaitseasutuste sõltumatus ja nende volitused, ning teisi valdkondi märgitakse üksnes üldsõnaliselt. Euroopa andmekaitseinspektor jagab arvamust, et juhul kui liikmesriigid ei rakenda direktiivi täielikult, on rikkumismenetlused tähtsad ja vältimatud vahendid, võttes eelkõige arvesse seda, et direktiivi rakendamise tähtajast on möödunud peaaegu üheksa aastat ning et tööprogrammis sätestatud struktureeritud dialoog on juba aset leidnud. Tänaseks ei ole Euroopa Kohtule siiski esitatud ühtegi direktiivi 95/46 rikkumisega seotud vaidlusküsimust.

| 58. | Komisjoni institutsioonilist rolli asutamislepingute täitmise järelevalveasutusena on kindlasti võimalik parandada, kui koostada võrdlev analüüs kõikide juhtumite kohta, mille puhul kahtlustatakse direktiivi ebaõiget või mittetäielikku ülevõtmist, (26) ning esitada tõlgendav teatis. Kõnealuse vahendite ettevalmistamine, mis võib nõuda teatud aega ja jõupingutust, ei tohiks pidurdada rikkumismenetlusi nendes valdkondades, kus komisjon on selgelt kindlaks teinud ebaõige ülevõtmise või tava. |
| --- | --- |

58.

Komisjoni institutsioonilist rolli asutamislepingute täitmise järelevalveasutusena on kindlasti võimalik parandada, kui koostada võrdlev analüüs kõikide juhtumite kohta, mille puhul kahtlustatakse direktiivi ebaõiget või mittetäielikku ülevõtmist, (26) ning esitada tõlgendav teatis. Kõnealuse vahendite ettevalmistamine, mis võib nõuda teatud aega ja jõupingutust, ei tohiks pidurdada rikkumismenetlusi nendes valdkondades, kus komisjon on selgelt kindlaks teinud ebaõige ülevõtmise või tava.

| 59. | Seetõttu innustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni vajaduse korral soodustama direktiivi paremat rakendamist rikkumismenetluste abil. Sellega seoses kasutab Euroopa andmekaitseinspektor oma sekkumisvolitusi, et vajaduse korral sekkuda Euroopa Kohtus asetleidvatesse rikkumismenetlustesse, milles käsitletakse direktiivi 95/46 või isikuandmete kaitse valdkonna teiste õigusaktide rakendamist. |
| --- | --- |

59.

Seetõttu innustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni vajaduse korral soodustama direktiivi paremat rakendamist rikkumismenetluste abil. Sellega seoses kasutab Euroopa andmekaitseinspektor oma sekkumisvolitusi, et vajaduse korral sekkuda Euroopa Kohtus asetleidvatesse rikkumismenetlustesse, milles käsitletakse direktiivi 95/46 või isikuandmete kaitse valdkonna teiste õigusaktide rakendamist.

D.   Tõlgendav teatis

| 60. | Teatises viidatakse samuti tõlgendavale teatisele, milles käsitletakse mõningaid sätteid ning milles komisjon täpsustab seda, kuidas ta tõlgendab neid direktiivi sätteid, mille rakendamine on osutunud probleemseks ning mis võivad seetõttu kaasa tuua rikkumismenetluse algatamise. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab sellega seoses asjaolu, et komisjon võtab arvesse tõlgendamise küsimuses töörühma poolt tehtud tööd. Tulevikus esitatava tõlgendava teatise koostamisel on töörühma seisukoha nõuetekohane arvessevõtmine tõepoolest väga oluline, samuti on väga oluline töörühmaga põhjalikult konsulteerida, et kaasata protsessi töörühma kogemused seoses direktiivi kohaldamisega riikide tasandil. |
| --- | --- |

60.

Teatises viidatakse samuti tõlgendavale teatisele, milles käsitletakse mõningaid sätteid ning milles komisjon täpsustab seda, kuidas ta tõlgendab neid direktiivi sätteid, mille rakendamine on osutunud probleemseks ning mis võivad seetõttu kaasa tuua rikkumismenetluse algatamise. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab sellega seoses asjaolu, et komisjon võtab arvesse tõlgendamise küsimuses töörühma poolt tehtud tööd. Tulevikus esitatava tõlgendava teatise koostamisel on töörühma seisukoha nõuetekohane arvessevõtmine tõepoolest väga oluline, samuti on väga oluline töörühmaga põhjalikult konsulteerida, et kaasata protsessi töörühma kogemused seoses direktiivi kohaldamisega riikide tasandil.

| 61. | Lisaks kinnitab Euroopa andmekaitseinspektor, et on valmis nõustama komisjoni kõigis küsimustes, mis seonduvad isikuandmete kaitsega. See kehtib ka selliste vahendite (nagu näiteks komisjoni teatised) puhul, mis ei ole siduvad, kuid mille eesmärk on siiski määratleda komisjoni poliitikat isikuandmete kaitse valdkonnas. Et see nõuandev roll oleks tõhus, peaks teatiste puhul Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimine toimuma enne tõlgendava teatise vastuvõtmist (27). Artikli 29 töörühma ja Euroopa andmekaitseinspektori nõuandev roll annab kõnealusele teatisele lisandväärtust, säilitades samas komisjoni sõltumatuse võtta direktiivi rakendamise osas iseseisvalt vastu otsuseid rikkumismenetluste ametliku algatamise kohta. |
| --- | --- |

61.

Lisaks kinnitab Euroopa andmekaitseinspektor, et on valmis nõustama komisjoni kõigis küsimustes, mis seonduvad isikuandmete kaitsega. See kehtib ka selliste vahendite (nagu näiteks komisjoni teatised) puhul, mis ei ole siduvad, kuid mille eesmärk on siiski määratleda komisjoni poliitikat isikuandmete kaitse valdkonnas. Et see nõuandev roll oleks tõhus, peaks teatiste puhul Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimine toimuma enne tõlgendava teatise vastuvõtmist (27). Artikli 29 töörühma ja Euroopa andmekaitseinspektori nõuandev roll annab kõnealusele teatisele lisandväärtust, säilitades samas komisjoni sõltumatuse võtta direktiivi rakendamise osas iseseisvalt vastu otsuseid rikkumismenetluste ametliku algatamise kohta.

| 62. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda, et teatises käsitletakse üksnes piiratud arvu artikleid, mis võimaldab keskenduda tundlikumatele küsimustele. Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni tähelepanu järgmistele küsimustele, mis väärivad tõlgendavas teatises erilist tähelepanu:






  — | isikuandmete määratlus; (28) |
| --- | --- | --- |

62.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda, et teatises käsitletakse üksnes piiratud arvu artikleid, mis võimaldab keskenduda tundlikumatele küsimustele. Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni tähelepanu järgmistele küsimustele, mis väärivad tõlgendavas teatises erilist tähelepanu:

—

isikuandmete määratlus; (28)

| — | vastutava andmetöötleja või volitatud andmetöötleja ülesannete määratlemine; |
| --- | --- |

—

vastutava andmetöötleja või volitatud andmetöötleja ülesannete määratlemine;

| — | kohaldatava õiguse kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

kohaldatava õiguse kindlaksmääramine;

| — | eesmärgist tulenevate piirangute põhimõte ja eesmärgiga sobimatu kasutamine; |
| --- | --- |

—

eesmärgist tulenevate piirangute põhimõte ja eesmärgiga sobimatu kasutamine;

| — | töötlemise õiguslikud alused, eelkõige seoses andmesubjekti ühemõttelise nõusoleku ja huvide tasakaaluga. |
| --- | --- |

—

töötlemise õiguslikud alused, eelkõige seoses andmesubjekti ühemõttelise nõusoleku ja huvide tasakaaluga.

E.   Teised mittesiduvad vahendid

| 63. | Teised mittesiduvad vahendid peaksid ennetavalt arendama andmekaitsealaste põhimõtete järgimist, eelkõige uutes tehnoloogilistes keskkondades. Kõnealused vahendid peaksid tuginema „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsioonile, millega tagatakse, et uute tehnoloogiate väljatöötamise ja loomise käigus võetakse nõuetekohaselt arvesse andmekaitsealaseid põhimõtteid. Eraelu puutumatust järgivate tehnoloogiliste toodete edendamine peaks olema määrava tähtsusega aspektiks olukorras, kus asukohast sõltumatu andmetöötlus areneb kiiresti. |
| --- | --- |

63.

Teised mittesiduvad vahendid peaksid ennetavalt arendama andmekaitsealaste põhimõtete järgimist, eelkõige uutes tehnoloogilistes keskkondades. Kõnealused vahendid peaksid tuginema „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsioonile, millega tagatakse, et uute tehnoloogiate väljatöötamise ja loomise käigus võetakse nõuetekohaselt arvesse andmekaitsealaseid põhimõtteid. Eraelu puutumatust järgivate tehnoloogiliste toodete edendamine peaks olema määrava tähtsusega aspektiks olukorras, kus asukohast sõltumatu andmetöötlus areneb kiiresti.

| 64. | Sellega on tihedalt seotud vajadus laiendada sidusrühmade ringi, kes osalevad andmekaitsealaste õigusaktide jõustamises. Ühelt poolt avaldab Euroopa andmekaitseinspektor tugevat toetust andmekaitseasutuste kesksele rollile direktiivi põhimõtete jõustamisel, nende volituste täielikule kasutamisele ning tegevuse kooskõlastamisele artikli 29 töörühmas. Direktiivi tõhusam jõustamine on samuti üheks „Londoni algatuse” eesmärgiks. |
| --- | --- |

64.

Sellega on tihedalt seotud vajadus laiendada sidusrühmade ringi, kes osalevad andmekaitsealaste õigusaktide jõustamises. Ühelt poolt avaldab Euroopa andmekaitseinspektor tugevat toetust andmekaitseasutuste kesksele rollile direktiivi põhimõtete jõustamisel, nende volituste täielikule kasutamisele ning tegevuse kooskõlastamisele artikli 29 töörühmas. Direktiivi tõhusam jõustamine on samuti üheks „Londoni algatuse” eesmärgiks.

| 65. | Teiselt poolt rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor seda, et andmekaitsealaste põhimõtete jõustamisel on soovitav edendada jõustamist eraõiguslike äriühingute poolt iseregulatsiooni ja konkurentsi kaudu. Tööstust tuleks innustada rakendama andmekaitsealaseid põhimõtteid ning konkureerima eraelu puutumatust järgivate toodete ja teenuste väljatöötamisel, mis aitab parandada turupositsiooni, täites paremini eraelu puutumatust kõrgelt hindavate tarbijate ootusi. Sellega seoses on heaks näiteks eraelu puutumatuse märgised, mida võib lisada toodetele ja teenustele, mis on läbinud sertifitseerimismenetluse. (29) |
| --- | --- |

65.

Teiselt poolt rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor seda, et andmekaitsealaste põhimõtete jõustamisel on soovitav edendada jõustamist eraõiguslike äriühingute poolt iseregulatsiooni ja konkurentsi kaudu. Tööstust tuleks innustada rakendama andmekaitsealaseid põhimõtteid ning konkureerima eraelu puutumatust järgivate toodete ja teenuste väljatöötamisel, mis aitab parandada turupositsiooni, täites paremini eraelu puutumatust kõrgelt hindavate tarbijate ootusi. Sellega seoses on heaks näiteks eraelu puutumatuse märgised, mida võib lisada toodetele ja teenustele, mis on läbinud sertifitseerimismenetluse. (29)

| 66. | Samuti sooviks Euroopa andmekaitseinspektor pöörata komisjoni tähelepanu teistele vahenditele, mida ei ole teatises küll märgitud, kuid mis võivad direktiivi parema rakendamise nimel osutuda kasulikuks. Selliste vahendite, mis võivad aidata andmekaitseasutustel andmekaitsealaseid õigusakte paremini jõustada, näideteks on:






  — | võrdlusuuringute läbiviimine; |
| --- | --- | --- |

66.

Samuti sooviks Euroopa andmekaitseinspektor pöörata komisjoni tähelepanu teistele vahenditele, mida ei ole teatises küll märgitud, kuid mis võivad direktiivi parema rakendamise nimel osutuda kasulikuks. Selliste vahendite, mis võivad aidata andmekaitseasutustel andmekaitsealaseid õigusakte paremini jõustada, näideteks on:

—

võrdlusuuringute läbiviimine;

| — | parimate tavade edendamine ja vahetamine; |
| --- | --- |

—

parimate tavade edendamine ja vahetamine;

| — | eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimine kolmandate isikute poolt. |
| --- | --- |

—

eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimine kolmandate isikute poolt.

F.   Muud vahendid, mida võib kasutusele võtta kaugemas tulevikus

| 67. | Viimasena viitab Euroopa andmekaitseinspektor muudele vahenditele, mida ei ole teatises märgitud, kuid mida võiks kaaluda kas direktiivi tulevase muutmise seisukohast või mida võiks lisada teistesse horisontaalsetesse õigusaktidesse, eelkõige on sellisteks vahenditeks:






  — | kollektiivsete hagide kasutamine ehk kodanike rühmadele volituste andmine pöörduda ühiselt kohtu poole vaidlustes, mis on seotud isikuandmete kaitsega, võib endast kujutada väga võimsat vahendit direktiivi jõustamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- | --- |

67.

Viimasena viitab Euroopa andmekaitseinspektor muudele vahenditele, mida ei ole teatises märgitud, kuid mida võiks kaaluda kas direktiivi tulevase muutmise seisukohast või mida võiks lisada teistesse horisontaalsetesse õigusaktidesse, eelkõige on sellisteks vahenditeks:

—

kollektiivsete hagide kasutamine ehk kodanike rühmadele volituste andmine pöörduda ühiselt kohtu poole vaidlustes, mis on seotud isikuandmete kaitsega, võib endast kujutada väga võimsat vahendit direktiivi jõustamise hõlbustamiseks;

| — | hagid, mida algatavad juriidilised isikud, nagu näiteks tarbijate ühendused ja ametiühingud, kelle tegevuse eesmärgiks on kaitsta teatud isikuliikide huvisid, võivad omada sarnast mõju eelmises punktis nimetatutele; |
| --- | --- |

—

hagid, mida algatavad juriidilised isikud, nagu näiteks tarbijate ühendused ja ametiühingud, kelle tegevuse eesmärgiks on kaitsta teatud isikuliikide huvisid, võivad omada sarnast mõju eelmises punktis nimetatutele;

| — | vastutavate andmetöötlejate kohustus teatada andmesubjektidele turvalisuse rikkumisest, mis ei oleks üksnes väärtuslik kaitsemeede, vaid samuti moodus tõsta kodanike teadlikkust; |
| --- | --- |

—

vastutavate andmetöötlejate kohustus teatada andmesubjektidele turvalisuse rikkumisest, mis ei oleks üksnes väärtuslik kaitsemeede, vaid samuti moodus tõsta kodanike teadlikkust;

| — | sätted, mis hõlbustavad eraelu puutumatuse märgiste kasutamist või eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimist kolmandate isikute poolt (vaata punkte 65 ja 66) rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

sätted, mis hõlbustavad eraelu puutumatuse märgiste kasutamist või eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimist kolmandate isikute poolt (vaata punkte 65 ja 66) rahvusvahelisel tasandil.

G.   Institutsioonide, eelkõige töörühma, ülesannete parem määratlemine

| 68. | Erinevad institutsioonid omavad ülesandeid, mis seonduvad direktiivi rakendamisega. Direktiivi artikli 28 kohaselt vastutavad liikmesriikide järelevalveasutused selliste siseriiklike sätete, millega liikmesriikides võetakse üle direktiivi sätteid, kohaldamise järelevalve eest. Artikliga 29 luuakse järelevalveasutuste töörühm ning artiklis 30 loetletakse selle ülesanded. Artikli 31 kohaselt aitab liikmesriikide valitsuste esindajatest koosnev komitee komisjoni seoses ühenduse tasandil võetavate rakendusmeetmetega (komiteemenetluse komitee). |
| --- | --- |

68.

Erinevad institutsioonid omavad ülesandeid, mis seonduvad direktiivi rakendamisega. Direktiivi artikli 28 kohaselt vastutavad liikmesriikide järelevalveasutused selliste siseriiklike sätete, millega liikmesriikides võetakse üle direktiivi sätteid, kohaldamise järelevalve eest. Artikliga 29 luuakse järelevalveasutuste töörühm ning artiklis 30 loetletakse selle ülesanded. Artikli 31 kohaselt aitab liikmesriikide valitsuste esindajatest koosnev komitee komisjoni seoses ühenduse tasandil võetavate rakendusmeetmetega (komiteemenetluse komitee).

| 69. | Erinevate osapoolte ülesannete parema määratlemise vajadus esineb eelkõige seoses töörühmaga (selle tegevusega). Artikli 30 lõikes 1 loetletakse töörühma neli ülesannet, milleks on sisuliselt rakendamise ühtsuse eesmärgil järelevalve teostamine direktiivi kohaldamise üle riiklikul tasandil ning arvamuste esitamine ühenduse tasandil asetleidvate arengute kohta järgmistes valdkondades: kaitse tase, õigusaktiettepanekud ja tegevusjuhendid. Kõnealune loend näitab ulatuslikku vastutust, mida töörühm andmekaitse valdkonnas omab, lisaks kinnitavad seda töörühma poolt aastate jooksul väljatöötatud dokumendid. |
| --- | --- |

69.

Erinevate osapoolte ülesannete parema määratlemise vajadus esineb eelkõige seoses töörühmaga (selle tegevusega). Artikli 30 lõikes 1 loetletakse töörühma neli ülesannet, milleks on sisuliselt rakendamise ühtsuse eesmärgil järelevalve teostamine direktiivi kohaldamise üle riiklikul tasandil ning arvamuste esitamine ühenduse tasandil asetleidvate arengute kohta järgmistes valdkondades: kaitse tase, õigusaktiettepanekud ja tegevusjuhendid. Kõnealune loend näitab ulatuslikku vastutust, mida töörühm andmekaitse valdkonnas omab, lisaks kinnitavad seda töörühma poolt aastate jooksul väljatöötatud dokumendid.

| 70. | Teatises kinnitatakse, et töörühm „etendab olulist rolli parema ja ühtsema rakendamise tagamisel”. Euroopa andmekaitseinspektor on öelduga täielikult nõus, kuid peab samas vajalikuks täpsustada mõningaid spetsiifilisi aspekte, mis on seotud töörühma ülesannetega. |
| --- | --- |

70.

Teatises kinnitatakse, et töörühm „etendab olulist rolli parema ja ühtsema rakendamise tagamisel”. Euroopa andmekaitseinspektor on öelduga täielikult nõus, kuid peab samas vajalikuks täpsustada mõningaid spetsiifilisi aspekte, mis on seotud töörühma ülesannetega.

| 71. | Esiteks soovitatakse teatises tungivalt parandada töörühma antavat panust, kuna riikide ametiasutused peaksid püüdma kohandada oma riiklikku praktikat vastavalt ühisseisukohtadele (30) Euroopa andmekaitseinspektor tervitab kõnealuse avalduse aluseks olnud kavatsust, kuid hoiatab ülesannete osas tekkida võiva segaduse eest. Järelevalve liikmesriikides direktiivi täitmise üle (sealhulgas täitmise üle järelevalveasutuste poolt) on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 211 komisjoni ülesandeks. Töörühma kui sõltumatut nõustajat ei saa pidada vastutavaks tema arvamuste kohaldamise eest riikide ametiasutuste poolt. |
| --- | --- |

71.

Esiteks soovitatakse teatises tungivalt parandada töörühma antavat panust, kuna riikide ametiasutused peaksid püüdma kohandada oma riiklikku praktikat vastavalt ühisseisukohtadele (30) Euroopa andmekaitseinspektor tervitab kõnealuse avalduse aluseks olnud kavatsust, kuid hoiatab ülesannete osas tekkida võiva segaduse eest. Järelevalve liikmesriikides direktiivi täitmise üle (sealhulgas täitmise üle järelevalveasutuste poolt) on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 211 komisjoni ülesandeks. Töörühma kui sõltumatut nõustajat ei saa pidada vastutavaks tema arvamuste kohaldamise eest riikide ametiasutuste poolt.

| 72. | Teiseks peab komisjon olema teadlik enda poolt töörühmas täidetavate rollide mitmekesisusest, sest ta ei ole üksnes töörühma liige, vaid täidab ka selle sekretariaadi ülesandeid. Sekretariaadi ülesannete täitmisel peab komisjon töörühma toetama nii, et see saab sõltumatult oma tööd teha. See tähendab põhimõtteliselt kahte asja: komisjon peab eraldama vajalikud ressursid ja sekretariaat peab töörühma tegevuste sisu ja ulatuse ning töötulemuste laadi osas tegema oma tööd töörühma ja selle eesistuja suuniste kohaselt. Üldisemalt võib tõdeda, et komisjoni tegevused oma teiste ülesannete täitmisel (mis tulenevad EÜ õigusest) ei tohiks halvendada tema kättesaadavust sekretariaadina. |
| --- | --- |

72.

Teiseks peab komisjon olema teadlik enda poolt töörühmas täidetavate rollide mitmekesisusest, sest ta ei ole üksnes töörühma liige, vaid täidab ka selle sekretariaadi ülesandeid. Sekretariaadi ülesannete täitmisel peab komisjon töörühma toetama nii, et see saab sõltumatult oma tööd teha. See tähendab põhimõtteliselt kahte asja: komisjon peab eraldama vajalikud ressursid ja sekretariaat peab töörühma tegevuste sisu ja ulatuse ning töötulemuste laadi osas tegema oma tööd töörühma ja selle eesistuja suuniste kohaselt. Üldisemalt võib tõdeda, et komisjoni tegevused oma teiste ülesannete täitmisel (mis tulenevad EÜ õigusest) ei tohiks halvendada tema kättesaadavust sekretariaadina.

| 73. | Kolmandaks võib tõdeda, et kuigi töörühm otsustab oma prioriteedid ise, võib komisjon märkida, mida ta töörühmalt ootab ja kuidas tema meelest saab olemasolevaid ressursse kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

73.

Kolmandaks võib tõdeda, et kuigi töörühm otsustab oma prioriteedid ise, võib komisjon märkida, mida ta töörühmalt ootab ja kuidas tema meelest saab olemasolevaid ressursse kõige paremini kasutada.

| 74. | Neljandaks kahetseb Euroopa andmekaitseinspektor, et teatises ei esitata selget arusaama komisjoni ja töörühma vahelise rollijaotuse kohta. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles esitama töörühmale dokumendi, milles selline arusaam esitatakse. Euroopa andmekaitseinspektor teeb kõnealuses dokumendis käsitletavate küsimuste osas järgmised ettepanekud:






  — | Komisjon võiks taotleda, et töörühm teeks tööd mitmete konkreetsete ja kindlaksmääratud küsimustega. Komisjoni taotlused peaksid tuginema selgesõnalisel strateegial, mis käsitleb töörühma ülesandeid ja prioriteete. |
| --- | --- | --- |

74.

Neljandaks kahetseb Euroopa andmekaitseinspektor, et teatises ei esitata selget arusaama komisjoni ja töörühma vahelise rollijaotuse kohta. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles esitama töörühmale dokumendi, milles selline arusaam esitatakse. Euroopa andmekaitseinspektor teeb kõnealuses dokumendis käsitletavate küsimuste osas järgmised ettepanekud:

—

Komisjon võiks taotleda, et töörühm teeks tööd mitmete konkreetsete ja kindlaksmääratud küsimustega. Komisjoni taotlused peaksid tuginema selgesõnalisel strateegial, mis käsitleb töörühma ülesandeid ja prioriteete.

| — | Töörühm kehtestab oma prioriteedid tööprogrammis, mis sisaldab selgesõnalisi prioriteete. |
| --- | --- |

—

Töörühm kehtestab oma prioriteedid tööprogrammis, mis sisaldab selgesõnalisi prioriteete.

| — | Komisjon ja töörühm võiksid sätestada oma kokkulepped vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

—

Komisjon ja töörühm võiksid sätestada oma kokkulepped vastastikuse mõistmise memorandumis.

| — | Väga oluline on, et töörühm oleks direktiivi tõlgendamisse täiel määral kaasatud ja annaks sisendeid aruteludele, mis viivad direktiivi võimaliku muutmiseni. |
| --- | --- |

—

Väga oluline on, et töörühm oleks direktiivi tõlgendamisse täiel määral kaasatud ja annaks sisendeid aruteludele, mis viivad direktiivi võimaliku muutmiseni.

VII.   JÄRELDUSED

| 75. | Euroopa andmekaitseinspektor jagab komisjoni keskset järeldust, et direktiivi ei tohiks lähitulevikus muuta. Kõnealust järeldust võib tugevdada, kui võtta selle aluseks samuti direktiivi laadi ja Euroopa Liidu õigusloomepoliitikat. |
| --- | --- |

75.

Euroopa andmekaitseinspektor jagab komisjoni keskset järeldust, et direktiivi ei tohiks lähitulevikus muuta. Kõnealust järeldust võib tugevdada, kui võtta selle aluseks samuti direktiivi laadi ja Euroopa Liidu õigusloomepoliitikat.

| 76. | Euroopa andmekaitseinspektori argumendid on järgmised:






  — | Lühiajaliselt on kõige tulemuslikum teha jõupingutusi direktiivi rakendamise parandamise nimel. |
| --- | --- | --- |

76.

Euroopa andmekaitseinspektori argumendid on järgmised:

—

Lühiajaliselt on kõige tulemuslikum teha jõupingutusi direktiivi rakendamise parandamise nimel.

| — | Pikemas perspektiivis tundub direktiivi muutmine vältimatult vajalik. |
| --- | --- |

—

Pikemas perspektiivis tundub direktiivi muutmine vältimatult vajalik.

| — | Juba praegu tuleks kehtestada kindel tähtaeg direktiivi läbivaatamiseks, et valmistada ette ettepanekud, mis viivad nimetatud muudatuste tegemiseni. Sellise tähtaja kindlaksmääramine innustaks juba praegu alustama tulevikus tehtavate muudatuste arutamist. |
| --- | --- |

—

Juba praegu tuleks kehtestada kindel tähtaeg direktiivi läbivaatamiseks, et valmistada ette ettepanekud, mis viivad nimetatud muudatuste tegemiseni. Sellise tähtaja kindlaksmääramine innustaks juba praegu alustama tulevikus tehtavate muudatuste arutamist.

| 77. | Tulevaste muudatuste peamisteks elementideks on:






  — | Puudub vajadus uute põhimõtete kehtestamiseks, kuid esineb selge vajadus teist laadi halduskorralduste järele. |
| --- | --- | --- |

77.

Tulevaste muudatuste peamisteks elementideks on:

—

Puudub vajadus uute põhimõtete kehtestamiseks, kuid esineb selge vajadus teist laadi halduskorralduste järele.

| — | Isikuandmete igasuguse kasutamise suhtes kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktide laia kohaldamisala ei tohiks muuta. |
| --- | --- |

—

Isikuandmete igasuguse kasutamise suhtes kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktide laia kohaldamisala ei tohiks muuta.

| — | Andmekaitsealased õigusaktid peaksid võimaldama tasakaalustatud lähenemisviisi kasutamist konkreetsetel juhtudel ning võimaldama andmekaitseasutustel prioriteete kehtestada. |
| --- | --- |

—

Andmekaitsealased õigusaktid peaksid võimaldama tasakaalustatud lähenemisviisi kasutamist konkreetsetel juhtudel ning võimaldama andmekaitseasutustel prioriteete kehtestada.

| — | Süsteemi tuleks täielikult kohaldada isikuandmete kasutamise suhtes õiguskaitse eesmärkidel, kuigi antud valdkonna spetsiifiliste probleemide lahendamiseks võivad vajalikuks osutuda asjakohased täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

—

Süsteemi tuleks täielikult kohaldada isikuandmete kasutamise suhtes õiguskaitse eesmärkidel, kuigi antud valdkonna spetsiifiliste probleemide lahendamiseks võivad vajalikuks osutuda asjakohased täiendavad meetmed.

| 78. | Euroopa andmekaitseinspektor teeb komisjonile ettepaneku täpsustada: teatise 3. peatükis märgitud erinevate tegevuste läbiviimise ajakava; direktiivi kohaldamist käsitleva aruande esitamise tähtaega; ettenähtud tegevuste teostamise mõõtmisel kasutatavaid volitusi; viiteid sellele, kuidas toimida pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

78.

Euroopa andmekaitseinspektor teeb komisjonile ettepaneku täpsustada: teatise 3. peatükis märgitud erinevate tegevuste läbiviimise ajakava; direktiivi kohaldamist käsitleva aruande esitamise tähtaega; ettenähtud tegevuste teostamise mõõtmisel kasutatavaid volitusi; viiteid sellele, kuidas toimida pikemas perspektiivis.

| 79. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab tehnoloogia osas võetud lähenemisviisi kui esimest olulist sammu ning teeb ettepaneku alustada pikaajalist lähenemisviisi käsitlevat arutelu, mis sisaldab muu hulgas põhimõttelist arutelu järelevalveühiskonna arengu küsimuses. Samuti tervitab Euroopa andmekaitseinspektor direktiivi 2002/58/EÜ käimasolevat läbivaatamist ja võimalikku vajadust spetsiifilisemate eeskirjade järele, mille abil käsitleda andmekaitsealaseid küsimusi, mida tekitavad uued tehnoloogiad, näiteks Internet ja RFID. Kõnealuste meetmete võtmisel tuleks arvesse võtta muutuvaid olusid tervikuna ja need peaks hõlmama pikemas perspektiivis ka direktiivi 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

79.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab tehnoloogia osas võetud lähenemisviisi kui esimest olulist sammu ning teeb ettepaneku alustada pikaajalist lähenemisviisi käsitlevat arutelu, mis sisaldab muu hulgas põhimõttelist arutelu järelevalveühiskonna arengu küsimuses. Samuti tervitab Euroopa andmekaitseinspektor direktiivi 2002/58/EÜ käimasolevat läbivaatamist ja võimalikku vajadust spetsiifilisemate eeskirjade järele, mille abil käsitleda andmekaitsealaseid küsimusi, mida tekitavad uued tehnoloogiad, näiteks Internet ja RFID. Kõnealuste meetmete võtmisel tuleks arvesse võtta muutuvaid olusid tervikuna ja need peaks hõlmama pikemas perspektiivis ka direktiivi 95/46/EÜ.

| 80. | Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust selle üle, et teatises on vähe tähelepanu pööratud ülemaailmsetele eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimustele ning palub leida praktilisi lahendusi, mis ühitavad Euroopa andmesubjektide kaitsmise vajaduse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territoriaalsete piirangutega, sellisteks lahendusteks on: ülemaailmse andmekaitseraamistiku edasine arendamine; kolmandatele riikidele andmete edastamise erikorra edasine arendamine; jurisdiktsiooni käsitlevad rahvusvahelised lepingud või sarnased lepingud kolmandate riikidega; investeerimine ülemaailmse täitmise mehhanismidesse, nagu näiteks siduvate ettevõtluseeskirjade kasutamine rahvusvaheliste äriühingute poolt.
  Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles alustama koos kõige olulisemate sidusrühmadega sellise visiooni väljatöötamist. |
| --- | --- |

80.

Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust selle üle, et teatises on vähe tähelepanu pööratud ülemaailmsetele eraelu puutumatuse ja jurisdiktsiooni küsimustele ning palub leida praktilisi lahendusi, mis ühitavad Euroopa andmesubjektide kaitsmise vajaduse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide territoriaalsete piirangutega, sellisteks lahendusteks on: ülemaailmse andmekaitseraamistiku edasine arendamine; kolmandatele riikidele andmete edastamise erikorra edasine arendamine; jurisdiktsiooni käsitlevad rahvusvahelised lepingud või sarnased lepingud kolmandate riikidega; investeerimine ülemaailmse täitmise mehhanismidesse, nagu näiteks siduvate ettevõtluseeskirjade kasutamine rahvusvaheliste äriühingute poolt.

Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles alustama koos kõige olulisemate sidusrühmadega sellise visiooni väljatöötamist.

| 81. | Õiguskaitse osas on Euroopa andmekaitseinspektoril komisjonile järgmised ettepanekud:






  — | Täiendavalt tuleb arutada mõju, mida eraõiguslike äriühingute osalemine õiguskaitsealastes tegevustes avaldab andmekaitsele. |
| --- | --- | --- |

81.

Õiguskaitse osas on Euroopa andmekaitseinspektoril komisjonile järgmised ettepanekud:

—

Täiendavalt tuleb arutada mõju, mida eraõiguslike äriühingute osalemine õiguskaitsealastes tegevustes avaldab andmekaitsele.

| — | Säilitada tuleb direktiivi artikli 13 kasulik mõju (effet utile) ning teha võimalusel ettepanekuid selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on ühtlustada artiklis 13 sätestatud erandite kasutamise tingimusi ja kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

—

Säilitada tuleb direktiivi artikli 13 kasulik mõju (effet utile) ning teha võimalusel ettepanekuid selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on ühtlustada artiklis 13 sätestatud erandite kasutamise tingimusi ja kaitsemeetmeid.

| 82. | Direktiivi täielik rakendamine tähendab esiteks, et tuleb tagada, et liikmesriigid täidavad täielikult enda kohustusi, mis tulenevad Euroopa õigusest, ning teiseks, et täiel määral tuleb kasutada teisi mittesiduvaid vahendeid, mis võivad osutuda kasulikeks, et saavutada kõrge ja ühtlustatud andmekaitse tase. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil selgesõnaliselt märkida, kuidas ta erinevaid vahendeid kasutama hakkab ning kuidas ta eristab enda ja töörühma kohustusi. |
| --- | --- |

82.

Direktiivi täielik rakendamine tähendab esiteks, et tuleb tagada, et liikmesriigid täidavad täielikult enda kohustusi, mis tulenevad Euroopa õigusest, ning teiseks, et täiel määral tuleb kasutada teisi mittesiduvaid vahendeid, mis võivad osutuda kasulikeks, et saavutada kõrge ja ühtlustatud andmekaitse tase. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil selgesõnaliselt märkida, kuidas ta erinevaid vahendeid kasutama hakkab ning kuidas ta eristab enda ja töörühma kohustusi.

| 83. | Kõnealuste vahendite osas tuleb märkida järgmist:






  — | Teatavatel juhtudel võib olla vaja võtta ELi tasandil õigusloomealaseid erimeetmeid. |
| --- | --- | --- |

83.

Kõnealuste vahendite osas tuleb märkida järgmist:

—

Teatavatel juhtudel võib olla vaja võtta ELi tasandil õigusloomealaseid erimeetmeid.

| — | Komisjoni innustatakse soodustama direktiivi paremat rakendamist rikkumismenetluste abil. |
| --- | --- |

—

Komisjoni innustatakse soodustama direktiivi paremat rakendamist rikkumismenetluste abil.

| — | Komisjoni kutsutakse üles kasutama tõlgendavat teatist — austades samas nii töörühma kui Euroopa andmekaitseinspektori nõuandvat rolli — järgmiste küsimuste käsitlemiseks: isikuandmete määratlemine; vastutava andmetöötleja või volitatud andmetöötleja ülesannete määratlemine; kohaldatava õiguse kindlaksmääramine; eesmärgist tulenevate piirangute põhimõte ja eesmärgiga sobimatu kasutamine; töötlemise õiguslikud alused, eelkõige seoses andmesubjekti ühemõttelise nõusoleku ja huvide tasakaaluga. |
| --- | --- |

—

Komisjoni kutsutakse üles kasutama tõlgendavat teatist — austades samas nii töörühma kui Euroopa andmekaitseinspektori nõuandvat rolli — järgmiste küsimuste käsitlemiseks: isikuandmete määratlemine; vastutava andmetöötleja või volitatud andmetöötleja ülesannete määratlemine; kohaldatava õiguse kindlaksmääramine; eesmärgist tulenevate piirangute põhimõte ja eesmärgiga sobimatu kasutamine; töötlemise õiguslikud alused, eelkõige seoses andmesubjekti ühemõttelise nõusoleku ja huvide tasakaaluga.

| — | Mittesiduvad vahendid hõlmavad vahendeid, mis tuginevad „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsioonile. |
| --- | --- |

—

Mittesiduvad vahendid hõlmavad vahendeid, mis tuginevad „eraelu kavandatud puutumatuse” kontseptsioonile.

| — | Pikemas perspektiivis võib selliste vahenditena kasutada ka järgmist: kollektiivsed hagid; hagid, mida algatavad juriidilised isikud, kelle tegevuse eesmärgiks on kaitsta teatud isikute kategooriate huvisid; vastutavate andmetöötlejate kohustus teatada andmesubjektidele turvalisuse rikkumisest; sätted, mis edendavad eraelu puutumatuse märgiste kasutamist või eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimist kolmandate isikute poolt rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Pikemas perspektiivis võib selliste vahenditena kasutada ka järgmist: kollektiivsed hagid; hagid, mida algatavad juriidilised isikud, kelle tegevuse eesmärgiks on kaitsta teatud isikute kategooriate huvisid; vastutavate andmetöötlejate kohustus teatada andmesubjektidele turvalisuse rikkumisest; sätted, mis edendavad eraelu puutumatuse märgiste kasutamist või eraelu puutumatuse alaste auditite läbiviimist kolmandate isikute poolt rahvusvahelisel tasandil.

| 84. | Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles esitama töörühmale dokumendi, milles esitatakse selge arusaam komisjoni ja töörühma vahelise rollijaotuse kohta ning käsitletakse järgmisi küsimusi:






  — | Komisjon taotlused, milles palutakse töörühmal teha tööd mitmete konkreetsete ja kindlaksmääratud küsimustega ning mis põhinevad selgesõnalisel strateegial, mis käsitleb töörühma ülesandeid ja prioriteete. |
| --- | --- | --- |

84.

Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni üles esitama töörühmale dokumendi, milles esitatakse selge arusaam komisjoni ja töörühma vahelise rollijaotuse kohta ning käsitletakse järgmisi küsimusi:

—

Komisjon taotlused, milles palutakse töörühmal teha tööd mitmete konkreetsete ja kindlaksmääratud küsimustega ning mis põhinevad selgesõnalisel strateegial, mis käsitleb töörühma ülesandeid ja prioriteete.

| — | Võimalus sõlmida kokkulepe vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

—

Võimalus sõlmida kokkulepe vastastikuse mõistmise memorandumis.

| — | Töörühma täielik kaasatus direktiivi tõlgendamisse ja aruteludesse, mis viivad direktiivi võimaliku muutmiseni. |
| --- | --- |

—

Töörühma täielik kaasatus direktiivi tõlgendamisse ja aruteludesse, mis viivad direktiivi võimaliku muutmiseni.

| 85. | Nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta reformilepingu jõustumise tagajärgi, et tagada direktiivis sisalduvate andmekaitsealaste põhimõtete võimalikult laialdane kohaldamine. Euroopa andmekaitseinspektor on ettepanekud esitanud kirjas, mis saadeti VVK eesistujale. |
| --- | --- |

85.

Nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta reformilepingu jõustumise tagajärgi, et tagada direktiivis sisalduvate andmekaitsealaste põhimõtete võimalikult laialdane kohaldamine. Euroopa andmekaitseinspektor on ettepanekud esitanud kirjas, mis saadeti VVK eesistujale.

Brüssel, 25. juuli 2007

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Vt lisaks: teatis.

3

(4)  Vt lisaks: direktiiv.

4

(5)  Vt käesoleva arvamuse punkt 37.

5

(6)  Eelkõige Euroopa Kohtu otsused Lindqvisti (vt joonealune märkus 15) ja reisijaregistrite andmeid käsitlevates (vt joonealune märkus 17) kohtuasjades.

6

(7)  Lk 9, teatise esimene täiemahuline punkt.

7

(8)  Direktiivi põhjendus 11.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

9

(10)  Teatise lk 10.

10

(11)  Teatise lk 5, pärast viimast lõiku.

11

(12)  Vt näiteks töörühma poolt 20. juunil 2007. aastal vastuvõetud arvamust nr 4/2007 isikuandmete olemuse kohta (WP 137).

12

(13)  Interneti töökond on artikli 29 töörühma alarühm.

13

(14)  Vaata näiteks Euroopa andmekaitseinspektori 10. märtsil 2006. aastal tehtud märkusi (avaldatud Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil) komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimet.

14

(15)  Vaata: Järelevalveuuringute võrgustiku poolt Ühendkuningriigi teabevolinikule koostatud „Aruanne järelevalveühiskonna kohta”, mida esitleti 2.–3. novembril 2006. aastal andmekaitse ja eraelu puutumatuse eest vastutavate volinike 28. rahvusvahelisel konverentsil Londonis (vt: www.privacyconference2006.co.uk (jaotis „Dokumendid”)).

15

(16)  Vaata näiteks 25. novembril 2005. aastal vastu võetud töödokument 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ artikli 26 lõike 1 ühtse tõlgendamise kohta (WP 114); 14. aprillil 2005. aastal vastu võetud töödokument, millega kehtestatakse koostöömenetlus ühiste arvamuste esitamiseks kaitsemeetmete piisavuse kohta „Siduvate ettevõtluseeskirjade” alusel (WP 107) ning 17. detsembril 2003. aastal vastu võetud arvamus 8/2003 uute lepingu tüüptingimuste eelnõu („alternatiivne tüüpleping”) kohta, mille esitas rühm ettevõtlusühendusi (WP 84).

16

(17)  Euroopa Kohtu 6. novembri 2003. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-101/01, EKL 2003, lk I-12971, punktid 56–71.

17

(18)  Vaata Euroopa Komisjoni vabaduse, turvalisuse ja õiguse peadirektoraadi peadirektorile 28. novembril 2005. aastal saadetud kirja (mis on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel), milles käsitletakse teatist, mis käsitleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme strateegiat.

18

(19)  Euroopa kohtu 30. mai 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-317/04 (Euroopa Parlament v nõukogu) ja C-318/04 (Euroopa Parlament v komisjon), EKL 2006, lk I-4721.

19

v

v

(20)  Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioon üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

20

(21)  Euroopa andmekaitseinspektor märkis konventsiooni nr 108 vähest detailsust mitmes arvamuses, mille ta esitas seoses vajadusega võtta vastu nõukogu raamotsus.

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (ELT L 105, 13.4.2006, lk 54).

22

(23)  Euroopa andmekaitseinspektor on „õigusliku lünga” küsimust mitmel korral käsitlenud, peamiselt seoses kohtuotsusega, mis käsitles reisijaregistrite andmeid (vaata nt 2006. aasta aruande lk 47).

23

(24)  Euroopa Kohtu 20. mai 2003. aasta otsus ühendatud kohtuasjades C-465/00, C-138/01 ja C-139/01, EKL 2003, lk I-4989.

24

(25)  Vaata Euroopa andmekaitseinspektori 23. juuli 2007. aasta kirja VVK eesistujale, milles käsitletakse andmekaitset reformilepingu raames ning mis on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel.

25

(26)  Vaata teatise lk 6.

26

(27)  Vaata Euroopa andmekaitseinspektori poliitilist dokumenti „Euroopa andmekaitseinspektor ühenduse institutsioonide nõustajana õigusaktiettepanekute ja nendega seotud dokumentide puhul”, mis on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel (dokumendi punkt 5.2).

27

(28)  Seda küsimust käsitleti ka töörühma arvamuses nr 4/2007, millele on viidatud joonealuses märkuses nr 9.

28

(29)  Mainida tuleks EuroPriSe projekti, mida edendab Schleswig Holsteini andmekaitseasutus Euroopa Komisjoni Eten projekti raames.

29

(30)  Vaata teatise lk 10.

30

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/13

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL) — KOM(2006) 817 lõplik

(2007/C 255/02)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektorile 20. detsembril 2006 saadetud taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 1. | Komisjon saatis Euroopa andmekaitseinspektorile ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL), Euroopa andmekaitseinspektorilt arvamuse saamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et raamotsuse preambulis tuleks osutada käesolevale arvamusele. (3) |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis Euroopa andmekaitseinspektorile ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL), Euroopa andmekaitseinspektorilt arvamuse saamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et raamotsuse preambulis tuleks osutada käesolevale arvamusele. (3)

Ettepaneku olulisus

| 2. | Ettepaneku eesmärk ei ole Europoli volitusi või tegevusi olulisel määral muuta, vaid peamiselt anda Europolile uus ja paindlikum õiguslik alus. Europol loodi 1995. aastal ELi lepingu artikli K.6 (praegune artikkel 34) kohase liikmesriikidevahelise konventsiooni alusel (4). Sellise konventsiooni paindlikkust ja tõhusust pärsib asjaolu, et kõik liikmesriigid peavad konventsiooni ratifitseerima, milleks hiljutisi kogemusi arvestades võib kuluda aastaid. Kõnealuse ettepaneku seletuskirjast nähtub, et Europoli konventsiooni muutmiseks 2000., 2002. ja 2003. aastal vastu võetud kolm protokolli ei olnud 2006. aasta lõpuks veel jõustunud. (5) |
| --- | --- |

2.

Ettepaneku eesmärk ei ole Europoli volitusi või tegevusi olulisel määral muuta, vaid peamiselt anda Europolile uus ja paindlikum õiguslik alus. Europol loodi 1995. aastal ELi lepingu artikli K.6 (praegune artikkel 34) kohase liikmesriikidevahelise konventsiooni alusel (4). Sellise konventsiooni paindlikkust ja tõhusust pärsib asjaolu, et kõik liikmesriigid peavad konventsiooni ratifitseerima, milleks hiljutisi kogemusi arvestades võib kuluda aastaid. Kõnealuse ettepaneku seletuskirjast nähtub, et Europoli konventsiooni muutmiseks 2000., 2002. ja 2003. aastal vastu võetud kolm protokolli ei olnud 2006. aasta lõpuks veel jõustunud. (5)

| 3. | Ettepanek sisaldab siiski ka sisulisi muudatusi, et Europoli toimimist veelgi parandada. Sellega laiendatakse Europoli volitusi ning see sisaldab mitmeid uusi sätteid, mille eesmärk on Europoli tööd täiendavalt hõlbustada. Seda arvesse võttes muutub andmevahetus Europoli ja teiste (nt Euroopa Ühenduse/Euroopa Liidu organite, liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide) vahel tähtsamaks küsimuseks. Ettepanekus sätestatakse, et Europol teeb kõik selleks, et tagada Europoli andmetöötlussüsteemide ning liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse/Euroopa Liidu organite süsteemide koostalitlusvõime (ettepaneku artikli 10 lõige ). Lisaks nähakse ettepanekuga riiklikele üksustele ette otsene juurdepääs Europoli süsteemile. |
| --- | --- |

3.

Ettepanek sisaldab siiski ka sisulisi muudatusi, et Europoli toimimist veelgi parandada. Sellega laiendatakse Europoli volitusi ning see sisaldab mitmeid uusi sätteid, mille eesmärk on Europoli tööd täiendavalt hõlbustada. Seda arvesse võttes muutub andmevahetus Europoli ja teiste (nt Euroopa Ühenduse/Euroopa Liidu organite, liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide) vahel tähtsamaks küsimuseks. Ettepanekus sätestatakse, et Europol teeb kõik selleks, et tagada Europoli andmetöötlussüsteemide ning liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse/Euroopa Liidu organite süsteemide koostalitlusvõime (ettepaneku artikli 10 lõige ). Lisaks nähakse ettepanekuga riiklikele üksustele ette otsene juurdepääs Europoli süsteemile.

| 4. | Peale selle mõjutab Europoli kui Euroopa Liidu lepingu VI jaotise (kolmas sammas) kohase organi positsioon andmekaitsealaste õigusnormide kohaldamist, sest määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse üksnes ühenduse õiguse reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste raames teostatava töötlemise suhtes ning seetõttu ei kohaldata seda põhimõtteliselt Europoli töötlemistoimingute suhtes. Ettepaneku V peatükk sisaldab andmekaitse ja andmeturbe erieeskirju, mida võib pidada eriseaduseks (lex specialis), millega kehtestatakse täiendavad eeskirjad lisaks üldseadusele (lex generalis), mis moodustab andmekaitse üldise õigusliku raamistiku. Nimetatud üldist õiguslikku raamistikku kolmanda samba jaoks ei ole siiski veel vastu võetud (vt punkte 37–40). |
| --- | --- |

4.

Peale selle mõjutab Europoli kui Euroopa Liidu lepingu VI jaotise (kolmas sammas) kohase organi positsioon andmekaitsealaste õigusnormide kohaldamist, sest määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse üksnes ühenduse õiguse reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste raames teostatava töötlemise suhtes ning seetõttu ei kohaldata seda põhimõtteliselt Europoli töötlemistoimingute suhtes. Ettepaneku V peatükk sisaldab andmekaitse ja andmeturbe erieeskirju, mida võib pidada eriseaduseks (lex specialis), millega kehtestatakse täiendavad eeskirjad lisaks üldseadusele (lex generalis), mis moodustab andmekaitse üldise õigusliku raamistiku. Nimetatud üldist õiguslikku raamistikku kolmanda samba jaoks ei ole siiski veel vastu võetud (vt punkte 37–40).

| 5. | Viimase punktina tuleb märkida, et mõned teised muudatused tagavad Europoli positsiooni suurema kooskõla Euroopa Liidu muude organitega, mis on asutatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel. Kuigi see ei muuda põhjapanevalt Europoli positsiooni, võib seda pidada esimeseks julgustandvaks arenguks. Europoli rahastatakse ühenduse eelarvest ning Europoli töötajad kuuluvad ühenduse personalieeskirjade reguleerimisalasse. See tugevdab Euroopa Parlamendi (parlamendi rolli tõttu eelarvemenetluses) ja Euroopa Kontrollikoja (eelarve- ja personaliküsimustega seonduvates vaidlustes) teostatavat kontrolli. Euroopa andmekaitseinspektor on pädev ühenduse töötajate isikuandmete töötlemisega seonduvates küsimustes (vt punkti 47). |
| --- | --- |

5.

Viimase punktina tuleb märkida, et mõned teised muudatused tagavad Europoli positsiooni suurema kooskõla Euroopa Liidu muude organitega, mis on asutatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel. Kuigi see ei muuda põhjapanevalt Europoli positsiooni, võib seda pidada esimeseks julgustandvaks arenguks. Europoli rahastatakse ühenduse eelarvest ning Europoli töötajad kuuluvad ühenduse personalieeskirjade reguleerimisalasse. See tugevdab Euroopa Parlamendi (parlamendi rolli tõttu eelarvemenetluses) ja Euroopa Kontrollikoja (eelarve- ja personaliküsimustega seonduvates vaidlustes) teostatavat kontrolli. Euroopa andmekaitseinspektor on pädev ühenduse töötajate isikuandmete töötlemisega seonduvates küsimustes (vt punkti 47).

Arvamuse suunitlus

| 6. | Käesolevas arvamuses käsitletakse järgemööda sisulisi muudatusi (vt punkti 3), kohaldatavaid andmekaitsealaseid õigusnorme (punkt 4) ning Europoli ja ühenduse organite suurenevat sarnasust (punkt 5). |
| --- | --- |

6.

Käesolevas arvamuses käsitletakse järgemööda sisulisi muudatusi (vt punkti 3), kohaldatavaid andmekaitsealaseid õigusnorme (punkt 4) ning Europoli ja ühenduse organite suurenevat sarnasust (punkt 5).

| 7. | Arvamuses pööratakse erilist tähelepanu andmevahetuse kasvavale tähtsusele Europoli ja muude Euroopa Liidu organite vahel, mis enamikul juhtudest kuuluvad Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla. Sellega seoses võib eraldi ära märkida ettepaneku artikleid 22, 25 ja 48. Nimetatud küsimuse keerukus tekitab küsimusi seoses nii eesmärgi piiramise põhimõtte kui andmekaitse alaste õigusnormide kohaldatavuse ja järelevalvega juhtudel, mil erinevate Euroopa organite üle on pädevad järelevalvet teostama erinevad järelevalveasutused sõltuvalt sellest, millise samba raamesse nad kuuluvad. Teine mureküsimus on seotud Europoli infosüsteemi ja teiste infosüsteemide koostalitlusvõimega. |
| --- | --- |

7.

Arvamuses pööratakse erilist tähelepanu andmevahetuse kasvavale tähtsusele Europoli ja muude Euroopa Liidu organite vahel, mis enamikul juhtudest kuuluvad Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla. Sellega seoses võib eraldi ära märkida ettepaneku artikleid 22, 25 ja 48. Nimetatud küsimuse keerukus tekitab küsimusi seoses nii eesmärgi piiramise põhimõtte kui andmekaitse alaste õigusnormide kohaldatavuse ja järelevalvega juhtudel, mil erinevate Euroopa organite üle on pädevad järelevalvet teostama erinevad järelevalveasutused sõltuvalt sellest, millise samba raamesse nad kuuluvad. Teine mureküsimus on seotud Europoli infosüsteemi ja teiste infosüsteemide koostalitlusvõimega.

II.   ETTEPANEKU KONTEKST

| 8. | Kõnealuse ettepaneku õiguskeskkond muutub kiiresti. |
| --- | --- |

8.

Kõnealuse ettepaneku õiguskeskkond muutub kiiresti.

| 9. | Esmajärjekorras on kõnealune ettepanek üks mitmest seadusandlikust meetmest politsei- ja õigusalase koostöö vallas, millega püütakse lihtsustada võimalusi isikuandmete säilitamiseks ja vahetamiseks õiguskaitse eesmärkidel. Mõned sellised ettepanekud, näiteks nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus teabe ja jälitusteabe vahetamise kohta, (6) on nõukogu vastu võtnud, samas kui teisi ettepanekuid alles menetletakse. |
| --- | --- |

9.

Esmajärjekorras on kõnealune ettepanek üks mitmest seadusandlikust meetmest politsei- ja õigusalase koostöö vallas, millega püütakse lihtsustada võimalusi isikuandmete säilitamiseks ja vahetamiseks õiguskaitse eesmärkidel. Mõned sellised ettepanekud, näiteks nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus teabe ja jälitusteabe vahetamise kohta, (6) on nõukogu vastu võtnud, samas kui teisi ettepanekuid alles menetletakse.

| 10. | Nende seadusandlike meetmete juhtpõhimõtteks on kättesaadavuse põhimõte, mis lisati uue olulise põhimõttena Haagi programmi 2004. aasta novembris. Selle põhimõtte kohaselt peaks kuritegevusega võitlemiseks vajalik teave liikuma takistusteta üle ELi sisepiiride. |
| --- | --- |

10.

Nende seadusandlike meetmete juhtpõhimõtteks on kättesaadavuse põhimõte, mis lisati uue olulise põhimõttena Haagi programmi 2004. aasta novembris. Selle põhimõtte kohaselt peaks kuritegevusega võitlemiseks vajalik teave liikuma takistusteta üle ELi sisepiiride.

| 11. | Kättesaadavuse põhimõttest üksi ei piisa. Vaja on täiendavaid seadusandlikke meetmeid, et politsei- ja õigusasutustel oleks võimalik teavet tõhusalt vahetada. Mõnel juhul hõlmab sellise teabevahetuse hõlbustamiseks valitud vahend Euroopa tasandil infosüsteemi loomist või paremaks muutmist. Europoli infosüsteem ongi selline süsteem. Euroopa andmekaitseinspektor on käsitlenud selliste süsteemidega seonduvaid põhiküsimusi seoses Schengeni infosüsteemiga ja käsitleb mõningaid nendest küsimustest samuti seoses kõnealuse ettepanekuga. Need küsimused hõlmavad süsteemile juurdepääsu andmise tingimusi, omavahelist sidumist ja koostalitlusvõimet ning andmekaitse ja järelevalve alaseid kohaldatavaid eeskirju. (7) |
| --- | --- |

11.

Kättesaadavuse põhimõttest üksi ei piisa. Vaja on täiendavaid seadusandlikke meetmeid, et politsei- ja õigusasutustel oleks võimalik teavet tõhusalt vahetada. Mõnel juhul hõlmab sellise teabevahetuse hõlbustamiseks valitud vahend Euroopa tasandil infosüsteemi loomist või paremaks muutmist. Europoli infosüsteem ongi selline süsteem. Euroopa andmekaitseinspektor on käsitlenud selliste süsteemidega seonduvaid põhiküsimusi seoses Schengeni infosüsteemiga ja käsitleb mõningaid nendest küsimustest samuti seoses kõnealuse ettepanekuga. Need küsimused hõlmavad süsteemile juurdepääsu andmise tingimusi, omavahelist sidumist ja koostalitlusvõimet ning andmekaitse ja järelevalve alaseid kohaldatavaid eeskirju. (7)

| 12. | Lisaks tuleks ettepanekut vaadelda selliste hiljutiste sündmuste valguses nagu Euroopa Liidu eesistujariigi Saksamaa algatus Prümi lepingu ELi õiguslikku raamistikku integreerimise kohta. |
| --- | --- |

12.

Lisaks tuleks ettepanekut vaadelda selliste hiljutiste sündmuste valguses nagu Euroopa Liidu eesistujariigi Saksamaa algatus Prümi lepingu ELi õiguslikku raamistikku integreerimise kohta.

| 13. | Teiseks, andmekaitset kolmanda samba raames reguleerivat raamistikku, mis on isikuandmete vahetamiseks vajalik tingimus, ei ole veel vastu võetud (nagu eespool mainitud). Vastupidi, kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku üle nõukogus peetavad läbirääkimised on osutunud üsna rasketeks. Nõukogu eesistujariik Saksamaa on teatanud, et esitatakse uus tekst, (8) mis sisaldab mõningaid olulisi erinevusi komisjoni ettepanekus võetud lähenemisviisiga võrreldes. |
| --- | --- |

13.

Teiseks, andmekaitset kolmanda samba raames reguleerivat raamistikku, mis on isikuandmete vahetamiseks vajalik tingimus, ei ole veel vastu võetud (nagu eespool mainitud). Vastupidi, kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku üle nõukogus peetavad läbirääkimised on osutunud üsna rasketeks. Nõukogu eesistujariik Saksamaa on teatanud, et esitatakse uus tekst, (8) mis sisaldab mõningaid olulisi erinevusi komisjoni ettepanekus võetud lähenemisviisiga võrreldes.

| 14. | Kolmandaks on ettepanek otseselt seotud Euroopa põhiseaduse lepingu osas toimuvate arengutega. Põhiseaduse lepingu artikkel III-276 on tõenäoliselt oluline osa protsessist, mille käigus ühelt poolt laiendatakse järk-järgult Europoli rolli ja ülesandeid ning teiselt poolt kaasatakse Europol sammhaaval Euroopa institutsioonilisse võrgustikku. Kõnealuse ettepaneku seletuskirja kohaselt kajastab nimetatud artikkel nägemust Europoli tulevikust. Kõnealuses ettepanekus võetakse see nägemus osaliselt üle, võttes arvesse ebakindlust, mis valitseb seoses sellega, kas põhiseaduse lepingu sätted jõustuvad ja millal. |
| --- | --- |

14.

Kolmandaks on ettepanek otseselt seotud Euroopa põhiseaduse lepingu osas toimuvate arengutega. Põhiseaduse lepingu artikkel III-276 on tõenäoliselt oluline osa protsessist, mille käigus ühelt poolt laiendatakse järk-järgult Europoli rolli ja ülesandeid ning teiselt poolt kaasatakse Europol sammhaaval Euroopa institutsioonilisse võrgustikku. Kõnealuse ettepaneku seletuskirja kohaselt kajastab nimetatud artikkel nägemust Europoli tulevikust. Kõnealuses ettepanekus võetakse see nägemus osaliselt üle, võttes arvesse ebakindlust, mis valitseb seoses sellega, kas põhiseaduse lepingu sätted jõustuvad ja millal.

III.   SISULISED MUUTUSED

Europoli pädevus ja ülesanded

| 15. | Ettepaneku artiklites 4 ja 5 ning I lisas määratakse kindlaks Europoli volitused. Nimetatud volitusi laiendatakse nüüd kuritegudele, mis ei ole otseselt seotud organiseeritud kuritegevusega ning mis hõlmavad samasid raskete kuritegude liike, mis on toodud nõukogu raamotsuses Euroopa vahistamismääruse kohta. (9) Europoli rolli laiendamine hõlmab lisaks ka seda, et Europoli andmebaasid sisaldavad edaspidi ka erasektori edastatud teavet ja jälitusteavet. |
| --- | --- |

15.

Ettepaneku artiklites 4 ja 5 ning I lisas määratakse kindlaks Europoli volitused. Nimetatud volitusi laiendatakse nüüd kuritegudele, mis ei ole otseselt seotud organiseeritud kuritegevusega ning mis hõlmavad samasid raskete kuritegude liike, mis on toodud nõukogu raamotsuses Euroopa vahistamismääruse kohta. (9) Europoli rolli laiendamine hõlmab lisaks ka seda, et Europoli andmebaasid sisaldavad edaspidi ka erasektori edastatud teavet ja jälitusteavet.

| 16. | Esimesena mainitud laiendamine on loogiline samm kriminaalasjades tehtava politseikoostöö arendamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et see aitab paremini ühtlustada politseikoostöö hõlbustamist taotlevaid õigusakte. Ühtlustamine on kasulik mitte üksnes seetõttu, et see parandab koostöötingimusi, vaid samuti seetõttu, et see suurendab kodanike õiguskindlust ning võimaldab politseikoostööd tõhusamalt kontrollida, kuna kõigi erinevate õigusaktide kohaldamisala hõlmab samasid kuriteokategooriaid. Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et selline volituste laiendamine kavandatakse proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes. |
| --- | --- |

16.

Esimesena mainitud laiendamine on loogiline samm kriminaalasjades tehtava politseikoostöö arendamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et see aitab paremini ühtlustada politseikoostöö hõlbustamist taotlevaid õigusakte. Ühtlustamine on kasulik mitte üksnes seetõttu, et see parandab koostöötingimusi, vaid samuti seetõttu, et see suurendab kodanike õiguskindlust ning võimaldab politseikoostööd tõhusamalt kontrollida, kuna kõigi erinevate õigusaktide kohaldamisala hõlmab samasid kuriteokategooriaid. Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et selline volituste laiendamine kavandatakse proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes.

| 17. | Teisena nimetatud laiendamine on kooskõlas politseikoostöös viimasel ajal valitseva suundumusega, mille kohaselt muutub üha tähtsamaks erasektori kogutud andmete kasutamine õiguskaitse eesmärkidel. Euroopa andmekaitseinspektor möönab, et sellise andmekasutuse järele võib olla vajadus. Eelkõige terrorismi ja muude raskete kuritegude vastu võitlemisel võib õiguskaitseasutustele osutuda vajalikuks juurdepääs kogu asjakohasele teabele, sealhulgas erasektori valduses olevale teabele. (10) Siiski nõuab erasektorist saadava teabe ja jälitusteabe laad täiendavaid kaitsemeetmeid muu hulgas selleks, et tagada nimetatud teabe õigsus, sest kõnealused isikuandmed on kogutud ärikeskkonnas ärilistel eesmärkidel. Samuti tuleks enne nimetatud teabe Europolile edastamist tagada, et nimetatud teabe kogumine ja töötlemine oli seaduslik direktiivi 95/46/EÜ rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt ning et Europolile võimaldatakse juurdepääs üksnes täpselt määratletud tingimustel ja piirangutega: juurdepääs tuleks anda üksnes üksikjuhtumipõhiselt, kindlaksmääratud eesmärkidel ja selle üle tuleks liikmesriikides teostada kohtulikku kontrolli. (11) Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada sellised tingimused ja piirangud otsuse teksti. |
| --- | --- |

17.

Teisena nimetatud laiendamine on kooskõlas politseikoostöös viimasel ajal valitseva suundumusega, mille kohaselt muutub üha tähtsamaks erasektori kogutud andmete kasutamine õiguskaitse eesmärkidel. Euroopa andmekaitseinspektor möönab, et sellise andmekasutuse järele võib olla vajadus. Eelkõige terrorismi ja muude raskete kuritegude vastu võitlemisel võib õiguskaitseasutustele osutuda vajalikuks juurdepääs kogu asjakohasele teabele, sealhulgas erasektori valduses olevale teabele. (10) Siiski nõuab erasektorist saadava teabe ja jälitusteabe laad täiendavaid kaitsemeetmeid muu hulgas selleks, et tagada nimetatud teabe õigsus, sest kõnealused isikuandmed on kogutud ärikeskkonnas ärilistel eesmärkidel. Samuti tuleks enne nimetatud teabe Europolile edastamist tagada, et nimetatud teabe kogumine ja töötlemine oli seaduslik direktiivi 95/46/EÜ rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt ning et Europolile võimaldatakse juurdepääs üksnes täpselt määratletud tingimustel ja piirangutega: juurdepääs tuleks anda üksnes üksikjuhtumipõhiselt, kindlaksmääratud eesmärkidel ja selle üle tuleks liikmesriikides teostada kohtulikku kontrolli. (11) Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada sellised tingimused ja piirangud otsuse teksti.

Artikkel 10 — andmetöötlus

| 18. | Europoli konventsiooni artiklis 6 võetakse kogutud andmete Europoli poolt töötlemise suhtes piirav lähenemisviis. Nimetatud töötlemine piirdub kolme komponendiga: Europoli infosüsteem, analüüsimiseks koostatud tööfailid ja indeksisüsteem. Ettepaneku artikli 10 lõikega 1 asendatakse see lähenemisviis üldsättega, mis võimaldab Europolil teavet ja jälitusteavet töödelda sellises ulatuses, kui see on vajalik tema eesmärkide saavutamiseks. Ettepaneku artikli 10 lõikes 3 sätestatakse siiski, et isikuandmete töötlemisele väljaspool Europoli infosüsteemi ja analüüsimiseks koostatud tööfaile kehtivad tingimused nähakse ette nõukogu otsusega pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist. Euroopa andmekaitseinspektori arvates on nimetatud säte koostatud piisavalt täpselt, et kaitsta andmesubjektide õigustatud huve. Artikli 10 lõikesse 3 tuleks lisada kohustus konsulteerida andmekaitseasutustega enne punktis 55 kavandatud otsuse vastuvõtmist nõukogus. |
| --- | --- |

18.

Europoli konventsiooni artiklis 6 võetakse kogutud andmete Europoli poolt töötlemise suhtes piirav lähenemisviis. Nimetatud töötlemine piirdub kolme komponendiga: Europoli infosüsteem, analüüsimiseks koostatud tööfailid ja indeksisüsteem. Ettepaneku artikli 10 lõikega 1 asendatakse see lähenemisviis üldsättega, mis võimaldab Europolil teavet ja jälitusteavet töödelda sellises ulatuses, kui see on vajalik tema eesmärkide saavutamiseks. Ettepaneku artikli 10 lõikes 3 sätestatakse siiski, et isikuandmete töötlemisele väljaspool Europoli infosüsteemi ja analüüsimiseks koostatud tööfaile kehtivad tingimused nähakse ette nõukogu otsusega pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist. Euroopa andmekaitseinspektori arvates on nimetatud säte koostatud piisavalt täpselt, et kaitsta andmesubjektide õigustatud huve. Artikli 10 lõikesse 3 tuleks lisada kohustus konsulteerida andmekaitseasutustega enne punktis 55 kavandatud otsuse vastuvõtmist nõukogus.

| 19. | Artikli 10 lõikes 2 sisalduv Europoli võimalus „töödelda andmeid määramaks, kas sellised andmed on tema ülesannete suhtes asjakoahsed” näib olevat vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega. Nimetatud sõnastus ei ole väga täpne ning sellega kaasneb praktikas oht, et andmeid töödeldakse kõikvõimalikel kindlaksmääramata eesmärkidel. |
| --- | --- |

19.

Artikli 10 lõikes 2 sisalduv Europoli võimalus „töödelda andmeid määramaks, kas sellised andmed on tema ülesannete suhtes asjakoahsed” näib olevat vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega. Nimetatud sõnastus ei ole väga täpne ning sellega kaasneb praktikas oht, et andmeid töödeldakse kõikvõimalikel kindlaksmääramata eesmärkidel.

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektor mõistab vajadust töödelda isikuandmeid etapis, kus nende asjakohasus Europoli ülesannete täitmise seisukohalt ei ole veel tuvastatud. Tuleks siiski tagada, et selliste isikuandmete töötlemine, mille asjakohasust ei ole veel hinnatud, piirduks rangelt nende asjakohasuse hindamise eesmärgiga, et nimetatud hindamine toimuks mõistliku aja jooksul ning et andmeid ei töödeldaks õiguskaitse eesmärkidel, kuni nende asjakohasust ei ole kontrollitud. Teistsugune lahendus mitte üksnes ei piiraks andmesubjektide õiguseid, vaid kahjustaks ka õiguskaitse tõhusust.
  Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks teeb Euroopa andmekaitseinspektor seetõttu ettepaneku lisada artikli 10 lõikesse 2 säte, millega kehtestatakse kohustus säilitada andmeid eraldi andmebaasis seni, kuni on tuvastatud nende asjakohasus Europoli konkreetse ülesande täitmiseks. Lisaks tuleb rangelt piirata nimetatud andmete töötlemiseks võimaldatavat aega ning see ei tohi ühelgi juhul olla pikem kui kuus kuud. (12) |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektor mõistab vajadust töödelda isikuandmeid etapis, kus nende asjakohasus Europoli ülesannete täitmise seisukohalt ei ole veel tuvastatud. Tuleks siiski tagada, et selliste isikuandmete töötlemine, mille asjakohasust ei ole veel hinnatud, piirduks rangelt nende asjakohasuse hindamise eesmärgiga, et nimetatud hindamine toimuks mõistliku aja jooksul ning et andmeid ei töödeldaks õiguskaitse eesmärkidel, kuni nende asjakohasust ei ole kontrollitud. Teistsugune lahendus mitte üksnes ei piiraks andmesubjektide õiguseid, vaid kahjustaks ka õiguskaitse tõhusust.

Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks teeb Euroopa andmekaitseinspektor seetõttu ettepaneku lisada artikli 10 lõikesse 2 säte, millega kehtestatakse kohustus säilitada andmeid eraldi andmebaasis seni, kuni on tuvastatud nende asjakohasus Europoli konkreetse ülesande täitmiseks. Lisaks tuleb rangelt piirata nimetatud andmete töötlemiseks võimaldatavat aega ning see ei tohi ühelgi juhul olla pikem kui kuus kuud. (12)

| 21. | Ettepaneku artikli 10 lõike 5 kohaselt teeb Europol kõik tagamaks, et tema andmetöötlussüsteemid on koostalitlusvõimelised liikmesriikide andmetöötlussüsteemidega ning ühenduse ja liiduga seotud asutustes kasutatavate süsteemidega. Nimetatud lähenemisviis on vastuolus Europoli konventsioonis (artikli 6 lõige 2) võetud lähenemisviisiga, mis keelab muude automaattöötlussüsteemidega sidumise. |
| --- | --- |

21.

Ettepaneku artikli 10 lõike 5 kohaselt teeb Europol kõik tagamaks, et tema andmetöötlussüsteemid on koostalitlusvõimelised liikmesriikide andmetöötlussüsteemidega ning ühenduse ja liiduga seotud asutustes kasutatavate süsteemidega. Nimetatud lähenemisviis on vastuolus Europoli konventsioonis (artikli 6 lõige 2) võetud lähenemisviisiga, mis keelab muude automaattöötlussüsteemidega sidumise.

| 22. | Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimelisust käsitleva komisjoni teatise kohta tehtud märkustes (13) on Euroopa andmekaitseinspektor vastu seisukohale, et koostalitlusvõime on eelkõige tehniline kontseptsioon. Kui andmebaasid muutuvad tehniliselt koostalitlusvõimelisteks — mis tähendab, et on võimalik andmetele juurde pääseda ja neid vahetada —, siis tekib surve seda võimalust ka tegelikkuses kasutada. Sellega kaasnevad konkreetsed ohud seoses eesmärgi piiramise põhimõttega, sest andmeid on võimalik kergesti kasutada andmete kogumise eesmärgist erineval eesmärgil. Praktikas andmebaaside omavahelise sidumise korral nõuab Euroopa andmekaitseinspektor rangete tingimuste ja tagatiste kohaldamist. |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimelisust käsitleva komisjoni teatise kohta tehtud märkustes (13) on Euroopa andmekaitseinspektor vastu seisukohale, et koostalitlusvõime on eelkõige tehniline kontseptsioon. Kui andmebaasid muutuvad tehniliselt koostalitlusvõimelisteks — mis tähendab, et on võimalik andmetele juurde pääseda ja neid vahetada —, siis tekib surve seda võimalust ka tegelikkuses kasutada. Sellega kaasnevad konkreetsed ohud seoses eesmärgi piiramise põhimõttega, sest andmeid on võimalik kergesti kasutada andmete kogumise eesmärgist erineval eesmärgil. Praktikas andmebaaside omavahelise sidumise korral nõuab Euroopa andmekaitseinspektor rangete tingimuste ja tagatiste kohaldamist.

| 23. | Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse sätte, mille kohaselt oleks omavaheline sidumine lubatud üksnes pärast seda, kui on vastu võetud otsus, milles sätestatakse nimetatud omavahelise sidumise tingimused ja tagatised, eelkõige seoses andmebaaside omavahelise sidumise vajadusega ja eesmärgiga, milleks isikuandmeid kasutatakse. Nimetatud otsus tuleks vastu võtta pärast Euroopa andmekaitseinspektori ja ühise järelevalveasutusega konsulteerimist. Nimetatud säte võiks olla seotud ettepaneku artikliga 22, mis käsitleb suhteid teiste ametite ja asutustega. |
| --- | --- |

23.

Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse sätte, mille kohaselt oleks omavaheline sidumine lubatud üksnes pärast seda, kui on vastu võetud otsus, milles sätestatakse nimetatud omavahelise sidumise tingimused ja tagatised, eelkõige seoses andmebaaside omavahelise sidumise vajadusega ja eesmärgiga, milleks isikuandmeid kasutatakse. Nimetatud otsus tuleks vastu võtta pärast Euroopa andmekaitseinspektori ja ühise järelevalveasutusega konsulteerimist. Nimetatud säte võiks olla seotud ettepaneku artikliga 22, mis käsitleb suhteid teiste ametite ja asutustega.

Artikkel 11 — Europoli infosüsteem

| 24. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib seoses artikli 11 lõikega 1, et välja on jäetud riiklikele üksustele kehtiv piirang juurdepääsuks isikuandmetele, mis on seotud võimalike kurjategijatega, kes ei ole (veel) kuritegu toime pannud. Nimetatud piirang on praegu sätestatud konventsiooni artikli 7 lõikes 1 ning see piirab otsest juurdepääsu asjaomaste isikute üksikasjalikele isikuandmetele. |
| --- | --- |

24.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib seoses artikli 11 lõikega 1, et välja on jäetud riiklikele üksustele kehtiv piirang juurdepääsuks isikuandmetele, mis on seotud võimalike kurjategijatega, kes ei ole (veel) kuritegu toime pannud. Nimetatud piirang on praegu sätestatud konventsiooni artikli 7 lõikes 1 ning see piirab otsest juurdepääsu asjaomaste isikute üksikasjalikele isikuandmetele.

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kõnealune sisuline muudatus ei ole põhjendatud. Vastupidi, kõnealusesse kategooriasse kuuluvate isikutega seotud nimetatud erilised kaitsemeetmed on täielikult kooskõlas komisjoni ettepanekus (mis käsitleb nõukogu raamotsust isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames) võetud lähenemisviisiga. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ette näha täiendavad kaitsemeetmed seoses juurdepääsuga selliseid isikuid käsitlevatele andmetele, kes ei ole (veel) kuritegu toime pannud, ning mitte mingil juhul nõrgendada Europoli konventsiooniga pakutavat kaitset. |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kõnealune sisuline muudatus ei ole põhjendatud. Vastupidi, kõnealusesse kategooriasse kuuluvate isikutega seotud nimetatud erilised kaitsemeetmed on täielikult kooskõlas komisjoni ettepanekus (mis käsitleb nõukogu raamotsust isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames) võetud lähenemisviisiga. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ette näha täiendavad kaitsemeetmed seoses juurdepääsuga selliseid isikuid käsitlevatele andmetele, kes ei ole (veel) kuritegu toime pannud, ning mitte mingil juhul nõrgendada Europoli konventsiooniga pakutavat kaitset.

Artikkel 20 — säilitamise tähtajad

| 26. | Europoli konventsiooni artikli 21 lõike 3 muudetud teksti (14) kohaselt vaadatakse artikli 10 lõikes 1 osutatud isikutega seonduvate isikuandmete jätkuva säilitamise vajadus läbi kord aastas ning selline läbivaatamine dokumenteeritakse. Ettepaneku artikli 20 lõikes 1 seevastu sätestatakse läbivaatamine kolme aasta jooksul pärast andmete sisestamist. Euroopa andmekaitseinspektor ei ole kindel, et selline täiendav paindlikkus on vajalik, ning soovitab seetõttu lisada ettepanekusse kohustus teostada läbivaatamist igal aastal. Ettepaneku muutmine on veelgi tähtsam seetõttu, et ettepanek peaks sisaldama kohustust vaadata säilitamise vajadus läbi regulaarselt, mitte ainult kord kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

26.

Europoli konventsiooni artikli 21 lõike 3 muudetud teksti (14) kohaselt vaadatakse artikli 10 lõikes 1 osutatud isikutega seonduvate isikuandmete jätkuva säilitamise vajadus läbi kord aastas ning selline läbivaatamine dokumenteeritakse. Ettepaneku artikli 20 lõikes 1 seevastu sätestatakse läbivaatamine kolme aasta jooksul pärast andmete sisestamist. Euroopa andmekaitseinspektor ei ole kindel, et selline täiendav paindlikkus on vajalik, ning soovitab seetõttu lisada ettepanekusse kohustus teostada läbivaatamist igal aastal. Ettepaneku muutmine on veelgi tähtsam seetõttu, et ettepanek peaks sisaldama kohustust vaadata säilitamise vajadus läbi regulaarselt, mitte ainult kord kolme aasta jooksul.

Artikkel 21 — juurdepääs riiklikele ja rahvusvahelistele andmebaasidele

| 27. | Artikli 21 näol on tegemist üldsättega, mis võimaldab Europolile elektroonset juurdepääsu teistele riiklikele ja rahvusvahelistele infosüsteemidele ning annab võimaluse nendest väljavõtteid teha. Nimetatud juurdepääs peaks olema lubatud üksnes üksikjuhtumipõhiselt ja rangeid tingimusi järgides. Artikliga 21 võimaldatakse siiski juurdepääsu, mis on liiga vaba ega ole Europoli ülesannete täitmiseks vajalik. Sellega seoses osutab Euroopa andmekaitseinspektor oma 20. jaanuari 2006. aasta arvamusele, mis käsitleb sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste juurdepääsu VISile. (15) Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti vastavalt muuta. |
| --- | --- |

27.

Artikli 21 näol on tegemist üldsättega, mis võimaldab Europolile elektroonset juurdepääsu teistele riiklikele ja rahvusvahelistele infosüsteemidele ning annab võimaluse nendest väljavõtteid teha. Nimetatud juurdepääs peaks olema lubatud üksnes üksikjuhtumipõhiselt ja rangeid tingimusi järgides. Artikliga 21 võimaldatakse siiski juurdepääsu, mis on liiga vaba ega ole Europoli ülesannete täitmiseks vajalik. Sellega seoses osutab Euroopa andmekaitseinspektor oma 20. jaanuari 2006. aasta arvamusele, mis käsitleb sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste juurdepääsu VISile. (15) Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti vastavalt muuta.

| 28. | On tähtis silmas pidada, et säte hõlmab riiklikele andmebaasidele juurdepääsu osas laiemat valdkonda kui teabe vahetamine Europoli ja riiklike üksuste vahel, mida käsitletakse muu hulgas ettepaneku artikli 12 lõikes 4. Nimetatud juurdepääsu suhtes ei kohaldata mitte ainult kõnealuse nõukogu otsuse sätteid, vaid see on reguleeritud ka andmete kasutamist ja nendele juurdepääsu käsitlevate siseriiklike õigusnormidega. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artiklis 21 sisalduvat ideed kohaldada rangemaid eeskirju. Peale selle, Europoli ja riiklike andmebaaside vahel isikuandmete edastamise tähtsus, sealhulgas Europoli õigus nimetatud riiklikele andmebaasidele juurde pääseda, on täiendav põhjus nõuetekohase tasemega kaitset pakkuva nõukogu raamotsuse (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

28.

On tähtis silmas pidada, et säte hõlmab riiklikele andmebaasidele juurdepääsu osas laiemat valdkonda kui teabe vahetamine Europoli ja riiklike üksuste vahel, mida käsitletakse muu hulgas ettepaneku artikli 12 lõikes 4. Nimetatud juurdepääsu suhtes ei kohaldata mitte ainult kõnealuse nõukogu otsuse sätteid, vaid see on reguleeritud ka andmete kasutamist ja nendele juurdepääsu käsitlevate siseriiklike õigusnormidega. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artiklis 21 sisalduvat ideed kohaldada rangemaid eeskirju. Peale selle, Europoli ja riiklike andmebaaside vahel isikuandmete edastamise tähtsus, sealhulgas Europoli õigus nimetatud riiklikele andmebaasidele juurde pääseda, on täiendav põhjus nõuetekohase tasemega kaitset pakkuva nõukogu raamotsuse (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) vastuvõtmiseks.

Artikkel 24 — andmete edastamine kolmandatele isikutele

| 29. | Artikli 24 lõikes 1 sätestatakse kaks tingimust andmete edastamiseks kolmandate riikide ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele: a) edastamine võib toimuda üksnes siis, kui see on üksikjuhtudel vajalik kuritegude vastu võitlemiseks, ning b) rahvusvahelise lepingu alusel, mis tagab, et kolmas isik kindlustab andmekaitse piisava taseme. Artikli 24 lõikes 2 nähakse ette erandjuhtudel kohaldatavad erandid, võttes arvesse andmeid saava organi andmekaitse taset. Euroopa andmekaitseinspektor mõistab vajadust nende erandite järele ning rõhutab, kui oluline on erandeid kohaldada rangelt üksikjuhtumipõhiselt väga erandlikes olukordades. Artikli 24 lõike 2 tekst kajastab neid tingimusi rahuldavalt. |
| --- | --- |

29.

Artikli 24 lõikes 1 sätestatakse kaks tingimust andmete edastamiseks kolmandate riikide ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele: a) edastamine võib toimuda üksnes siis, kui see on üksikjuhtudel vajalik kuritegude vastu võitlemiseks, ning b) rahvusvahelise lepingu alusel, mis tagab, et kolmas isik kindlustab andmekaitse piisava taseme. Artikli 24 lõikes 2 nähakse ette erandjuhtudel kohaldatavad erandid, võttes arvesse andmeid saava organi andmekaitse taset. Euroopa andmekaitseinspektor mõistab vajadust nende erandite järele ning rõhutab, kui oluline on erandeid kohaldada rangelt üksikjuhtumipõhiselt väga erandlikes olukordades. Artikli 24 lõike 2 tekst kajastab neid tingimusi rahuldavalt.

Artikkel 29 — õigus oma isikuandmetele juurdepääsuks

| 30. | Artikkel 29 käsitleb õigust pääseda juurde enda kohta käivatele isikuandmetele. See on andmesubjekti üks põhiõiguseid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 2 ning on samuti tagatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooniga 108 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusega nr R (87) 15. See õigus on osa isikuandmete õiglase ja seadusliku töötlemise põhimõttest ning on kavandatud andmesubjekti oluliste huvide kaitseks. Artiklis 29 sätestatud tingimused siiski piiravad seda õigust moel, mis ei ole eespool toodut silmas pidades vastuvõetav. |
| --- | --- |

30.

Artikkel 29 käsitleb õigust pääseda juurde enda kohta käivatele isikuandmetele. See on andmesubjekti üks põhiõiguseid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 2 ning on samuti tagatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooniga 108 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusega nr R (87) 15. See õigus on osa isikuandmete õiglase ja seadusliku töötlemise põhimõttest ning on kavandatud andmesubjekti oluliste huvide kaitseks. Artiklis 29 sätestatud tingimused siiski piiravad seda õigust moel, mis ei ole eespool toodut silmas pidades vastuvõetav.

| 31. | Esiteks sätestatakse artikli 29 lõikes 3, et juurdepääsutaotluseid, mis on liikmesriigis esitatud vastavalt artikli 29 lõikele 2, menetletakse kooskõlas artikliga 29 ja taotluse esitamise liikmesriigi õigusaktide ja menetlustega. Selle tulemusena võib siseriiklik õigus piirata juurdepääsuõiguse kohaldamisala ja sisu ning kehtestada menetluspiiranguid. Selline tulemus võib olla mitterahuldav. Isikuandmetele juurdepääsu taotlusi võivad näiteks esitada ka isikud, kelle andmeid Europol ei töötle. On oluline, et juurdepääsuõigus laieneks ka nendele taotlustele. Seetõttu tuleb tagada, et ei kohaldataks siseriiklikku õigust, mis toob kaasa juurdepääsuõiguse piiramise. |
| --- | --- |

31.

Esiteks sätestatakse artikli 29 lõikes 3, et juurdepääsutaotluseid, mis on liikmesriigis esitatud vastavalt artikli 29 lõikele 2, menetletakse kooskõlas artikliga 29 ja taotluse esitamise liikmesriigi õigusaktide ja menetlustega. Selle tulemusena võib siseriiklik õigus piirata juurdepääsuõiguse kohaldamisala ja sisu ning kehtestada menetluspiiranguid. Selline tulemus võib olla mitterahuldav. Isikuandmetele juurdepääsu taotlusi võivad näiteks esitada ka isikud, kelle andmeid Europol ei töötle. On oluline, et juurdepääsuõigus laieneks ka nendele taotlustele. Seetõttu tuleb tagada, et ei kohaldataks siseriiklikku õigust, mis toob kaasa juurdepääsuõiguse piiramise.

| 32. | Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et artikli 29 lõikest 3 tuleks välja jätte viide siseriiklikule õigusele ning see tuleks asendada kohaldamisala, sisu ja menetlust käsitlevate ühtlustatud eeskirjadega, eelistatavalt isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse või vajadusel nõukogu otsuse vormis. |
| --- | --- |

32.

Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et artikli 29 lõikest 3 tuleks välja jätte viide siseriiklikule õigusele ning see tuleks asendada kohaldamisala, sisu ja menetlust käsitlevate ühtlustatud eeskirjadega, eelistatavalt isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse või vajadusel nõukogu otsuse vormis.

| 33. | Lisaks loetletakse artikli 29 lõikes 4 isikuandmetele juurdepääsu andmisest keeldumise alused juhuks, kui andmesubjekt soovib kasutada oma õigust pääseda juurde teda puudutavatele isikuandmetele, mida töötleb Europol. Artikli 29 lõike 4 kohaselt keeldutakse juurdepääsust, kui selline juurdepääs „võiks kahjustada” teatavaid erihuve. See sõnastus on palju laiem Europoli konventsiooni artikli 19 lõike 3 sõnastusest, mille kohaselt võib juurdepääsust keelduda üksnes juhul, „kui selline keeldumine on vajalik [...]”. |
| --- | --- |

33.

Lisaks loetletakse artikli 29 lõikes 4 isikuandmetele juurdepääsu andmisest keeldumise alused juhuks, kui andmesubjekt soovib kasutada oma õigust pääseda juurde teda puudutavatele isikuandmetele, mida töötleb Europol. Artikli 29 lõike 4 kohaselt keeldutakse juurdepääsust, kui selline juurdepääs „võiks kahjustada” teatavaid erihuve. See sõnastus on palju laiem Europoli konventsiooni artikli 19 lõike 3 sõnastusest, mille kohaselt võib juurdepääsust keelduda üksnes juhul, „kui selline keeldumine on vajalik [...]”.

| 34. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab säilitada Europoli konventsiooni kohase rangema sõnastuse. Samuti tuleb tagada, et andmete vastutav töötleja on kohustatud esitama keeldumise põhjused selliselt, et kõnealuse erandi kasutamist saaks tegelikult kontrollida. See põhimõte on selgelt sätestatud Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses nr R (87) 15. Komisjoni ettepaneku sõnastus ei ole vastuvõetav, sest selles ei austata juurdepääsuõiguse põhiolemust. Juurdepääsuõigusest erandite tegemine on lubatud üksnes siis, kui see on vajalik muu põhilise huvi kaitsmiseks — teisisõnu, kui juurdepääs kahjustaks nimetatud muud huvi. |
| --- | --- |

34.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab säilitada Europoli konventsiooni kohase rangema sõnastuse. Samuti tuleb tagada, et andmete vastutav töötleja on kohustatud esitama keeldumise põhjused selliselt, et kõnealuse erandi kasutamist saaks tegelikult kontrollida. See põhimõte on selgelt sätestatud Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses nr R (87) 15. Komisjoni ettepaneku sõnastus ei ole vastuvõetav, sest selles ei austata juurdepääsuõiguse põhiolemust. Juurdepääsuõigusest erandite tegemine on lubatud üksnes siis, kui see on vajalik muu põhilise huvi kaitsmiseks — teisisõnu, kui juurdepääs kahjustaks nimetatud muud huvi.

| 35. | Viimane, kuid mitte vähemoluline aspekt on, et juurdepääsuõigust piirab märkimisväärselt artikli 29 lõikes 5 sätestatud konsultatsioonimehhanism. Nimetatud mehhanism seab juurdepääsuõiguse andmise tingimuseks konsulteerimise kõigi asjaomaste pädevate ametiasutustega ning analüüsifailidega seoses samuti konsensuse saavutamise Europoli ja kõigi analüüsis osalevate või otseselt asjassepuutuvate liikmesriikide vahel. Nimetatud mehhanism tühistab de facto juurdepääsuõiguse põhiõigusliku olemuse. Juurdepääsu andmine peaks olema üldpõhimõte ning seda võib piirata üksnes eriolukorras. Ettepaneku teksti kohaselt seevastu antaks juurdepääs üksnes pärast konsulteerimist ja konsensuse saavutamist. |
| --- | --- |

35.

Viimane, kuid mitte vähemoluline aspekt on, et juurdepääsuõigust piirab märkimisväärselt artikli 29 lõikes 5 sätestatud konsultatsioonimehhanism. Nimetatud mehhanism seab juurdepääsuõiguse andmise tingimuseks konsulteerimise kõigi asjaomaste pädevate ametiasutustega ning analüüsifailidega seoses samuti konsensuse saavutamise Europoli ja kõigi analüüsis osalevate või otseselt asjassepuutuvate liikmesriikide vahel. Nimetatud mehhanism tühistab de facto juurdepääsuõiguse põhiõigusliku olemuse. Juurdepääsu andmine peaks olema üldpõhimõte ning seda võib piirata üksnes eriolukorras. Ettepaneku teksti kohaselt seevastu antaks juurdepääs üksnes pärast konsulteerimist ja konsensuse saavutamist.

IV.   ÜLDISE ANDMEKAITSERAAMISTIKU KOHALDATAVUS

Üldosa

| 36. | Europol on Euroopa Liidu organ, kuid mitte ühenduse institutsioon ega organ määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 3 tähenduses. Seetõttu ei kohaldata määrust tavaliselt isikuandmete Europoli poolt töötlemise suhtes, välja arvatud erijuhtudel. Ettepaneku V peatükk toob seega sisse sui generis andmekaitsekorra, mis sõltub samuti kohaldatavast andmekaitset käsitlevast üldisest õiguslikust raamistikust. |
| --- | --- |

36.

Europol on Euroopa Liidu organ, kuid mitte ühenduse institutsioon ega organ määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 3 tähenduses. Seetõttu ei kohaldata määrust tavaliselt isikuandmete Europoli poolt töötlemise suhtes, välja arvatud erijuhtudel. Ettepaneku V peatükk toob seega sisse sui generis andmekaitsekorra, mis sõltub samuti kohaldatavast andmekaitset käsitlevast üldisest õiguslikust raamistikust.

Andmekaitset kolmanda samba raames reguleeriv üldine õiguslik raamistik

| 37. | Ettepanekus tunnistatakse vajadust üldise andmekaitseraamistiku järele. Ettepaneku artikli 26 kohaselt kohaldab Europol üldseadusena (lex generalis) nõukogu raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. See viide (kavandatavale) nõukogu raamotsusele asendab Europoli konventsiooni artikli 14 lõikes 3 sisalduva viite Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile 108 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusele nr R (87) 15. |
| --- | --- |

37.

Ettepanekus tunnistatakse vajadust üldise andmekaitseraamistiku järele. Ettepaneku artikli 26 kohaselt kohaldab Europol üldseadusena (lex generalis) nõukogu raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. See viide (kavandatavale) nõukogu raamotsusele asendab Europoli konventsiooni artikli 14 lõikes 3 sisalduva viite Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile 108 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusele nr R (87) 15.

| 38. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepaneku artiklit 26. Kõnealune säte on äärmiselt oluline andmekaitse tõhususe, samuti kooskõla tagamiseks, sest see hõlbustab isikuandmete vahetamist, mis toob kasu ka õiguskaitsele. Siiski tuleks tagada kahe õigusakti kokkusobivus, mis ei ole iseenesestmõistetav, arvestades järgmist:






  — | Nõukogu raamotsuse teksti on nõukogus arutatud ja läbirääkimiste käigus põhjalikult muudetud, kuid tulemusena jõudsid läbirääkimised 2006. aasta lõpus ummikseisu. |
| --- | --- | --- |

38.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepaneku artiklit 26. Kõnealune säte on äärmiselt oluline andmekaitse tõhususe, samuti kooskõla tagamiseks, sest see hõlbustab isikuandmete vahetamist, mis toob kasu ka õiguskaitsele. Siiski tuleks tagada kahe õigusakti kokkusobivus, mis ei ole iseenesestmõistetav, arvestades järgmist:

—

Nõukogu raamotsuse teksti on nõukogus arutatud ja läbirääkimiste käigus põhjalikult muudetud, kuid tulemusena jõudsid läbirääkimised 2006. aasta lõpus ummikseisu.

| — | Eesistujariik Saksamaa teatas ettepaneku uue teksti kavandamisest, mis esitatakse 2007. aasta märtsis ning mis sisaldab peamiselt andmekaitse üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

—

Eesistujariik Saksamaa teatas ettepaneku uue teksti kavandamisest, mis esitatakse 2007. aasta märtsis ning mis sisaldab peamiselt andmekaitse üldpõhimõtteid.

| — | Nõukogu raamotsuse otsekohaldatavus Europoli töötlemistoimingute suhtes on hetkel oluline aruteluteema. |
| --- | --- |

—

Nõukogu raamotsuse otsekohaldatavus Europoli töötlemistoimingute suhtes on hetkel oluline aruteluteema.

Nõukogus raamotsuse üle toimuvate läbirääkimiste (mis põhinevad tõenäoliselt Saksamaa ettepanekul) tulemusena võib osutuda vajalikuks lisada käesolevasse ettepanekusse täiendavad kaitsemeetmed. Seda küsimust tuleb hinnata hilisemas etapis, kui nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimiste tulemused on selgemad.

| 39. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kõnealust nõukogu otsust ei tohiks vastu võtta enne nõukogus andmekaitseraamistiku vastuvõtmist, mis tagab andmekaitse nõuetekohase taseme kooskõlas Euroopa andmekaitseinspektori järeldustega, mis on esitatud tema kahes arvamuses nõukogu raamotsust käsitleva komisjoni ettepaneku kohta. (16) |
| --- | --- |

39.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kõnealust nõukogu otsust ei tohiks vastu võtta enne nõukogus andmekaitseraamistiku vastuvõtmist, mis tagab andmekaitse nõuetekohase taseme kooskõlas Euroopa andmekaitseinspektori järeldustega, mis on esitatud tema kahes arvamuses nõukogu raamotsust käsitleva komisjoni ettepaneku kohta. (16)

| 40. | Sellega seoses rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor nõukogu raamotsust käsitleva komisjoni ettepaneku kahte erilist elementi, mis on eriti asjakohased andmesubjektidele pakutava kaitse tõhustamisel seoses neid käsitlevate andmete töötlemisega Europoli poolt. Esiteks loob ettepanek uued võimalused andmetöötluse eristamiseks kooskõlas andmete õigsuse ja usaldusväärsuse tasemega. Arvamustel põhinevaid andmeid eristatakse faktidel põhinevatest andmetest. Selline kindel vahetegemine „pehme teabe” ja „kindla teabe” vahel on oluline meetod andmete kvaliteedi põhimõtte järgimiseks. Teiseks tehakse ettepanekus vahet isikute kategooriate vahel, sõltuvalt nende võimalikust osalemisest kuritegevuses. |
| --- | --- |

40.

Sellega seoses rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor nõukogu raamotsust käsitleva komisjoni ettepaneku kahte erilist elementi, mis on eriti asjakohased andmesubjektidele pakutava kaitse tõhustamisel seoses neid käsitlevate andmete töötlemisega Europoli poolt. Esiteks loob ettepanek uued võimalused andmetöötluse eristamiseks kooskõlas andmete õigsuse ja usaldusväärsuse tasemega. Arvamustel põhinevaid andmeid eristatakse faktidel põhinevatest andmetest. Selline kindel vahetegemine „pehme teabe” ja „kindla teabe” vahel on oluline meetod andmete kvaliteedi põhimõtte järgimiseks. Teiseks tehakse ettepanekus vahet isikute kategooriate vahel, sõltuvalt nende võimalikust osalemisest kuritegevuses.

Määrus (EÜ) nr 45/2001

| 41. | See viib meid määruse (EÜ) nr 45/2001 Europoli tegevuse suhtes kohaldatavuse küsimuse juurde. Määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse esmalt Europoli personali suhtes, keda käsitletakse punktis 47. Teiseks — ja see on käesoleva arvamuse IV osa teema — määrust kohaldatakse ühenduse organitega toimuva andmevahetuse suhtes vähemalt sellises ulatuses, kui need asutused andmeid Europolile saadavad. Ühenduse organite olulisteks näideteks on ettepaneku artikli 22 lõikes 1 nimetatud organid. |
| --- | --- |

41.

See viib meid määruse (EÜ) nr 45/2001 Europoli tegevuse suhtes kohaldatavuse küsimuse juurde. Määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse esmalt Europoli personali suhtes, keda käsitletakse punktis 47. Teiseks — ja see on käesoleva arvamuse IV osa teema — määrust kohaldatakse ühenduse organitega toimuva andmevahetuse suhtes vähemalt sellises ulatuses, kui need asutused andmeid Europolile saadavad. Ühenduse organite olulisteks näideteks on ettepaneku artikli 22 lõikes 1 nimetatud organid.

| 42. | Võib arvata, et nendelt organitelt nõutakse isikuandmete regulaarselt Europolile saatmist. Seda tehes kehtivad ühenduse institutsioonidele ja organitele kõik määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud kohustused, eelkõige seoses töötlemise seaduslikkusega (määruse artikkel 5), eelkontrolliga (artikkel 27) ja Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimisega (artikkel 28). See tõstatab küsimuse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 7, 8 ja 9 kohaldatavusega seoses. Europoli suhtes, mis ei ole ühenduse institutsioon ega organ ning mis ei kuulu direktiivi 95/46/EÜ kohaldamisalasse, võib kohaldada artiklit 9. Sellisel juhul tuleks Europoli pakutava kaitse asjakohasust hinnata määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõike 2 kohaselt sarnaselt muude rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega. Selline lahendus tekitaks ebakindlust ja oleks lisaks vastuolus ettepaneku peamise ideega viia Europoli roll suuremasse kooskõlla EÜ asutamislepingu alusel loodud institutsioonide ja organitega. Parem lahendus oleks käsitleda Europoli ühenduse organina niivõrd, kui see töötleb ühenduse organitest pärit andmeid. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artiklile 22 uue lõike järgmises sõnastuses: „Kui ühenduse institutsioonid või organid edastavad isikuandmeid, käsitatakse Europoli ühenduse organina määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 mõistes.” |
| --- | --- |

42.

Võib arvata, et nendelt organitelt nõutakse isikuandmete regulaarselt Europolile saatmist. Seda tehes kehtivad ühenduse institutsioonidele ja organitele kõik määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud kohustused, eelkõige seoses töötlemise seaduslikkusega (määruse artikkel 5), eelkontrolliga (artikkel 27) ja Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimisega (artikkel 28). See tõstatab küsimuse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 7, 8 ja 9 kohaldatavusega seoses. Europoli suhtes, mis ei ole ühenduse institutsioon ega organ ning mis ei kuulu direktiivi 95/46/EÜ kohaldamisalasse, võib kohaldada artiklit 9. Sellisel juhul tuleks Europoli pakutava kaitse asjakohasust hinnata määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõike 2 kohaselt sarnaselt muude rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega. Selline lahendus tekitaks ebakindlust ja oleks lisaks vastuolus ettepaneku peamise ideega viia Europoli roll suuremasse kooskõlla EÜ asutamislepingu alusel loodud institutsioonide ja organitega. Parem lahendus oleks käsitleda Europoli ühenduse organina niivõrd, kui see töötleb ühenduse organitest pärit andmeid. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artiklile 22 uue lõike järgmises sõnastuses: „Kui ühenduse institutsioonid või organid edastavad isikuandmeid, käsitatakse Europoli ühenduse organina määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 mõistes.”

Andmete vahetamine OLAFiga

| 43. | Erilist tähelepanu tuleb pöörata isikuandmete vahetamisele Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF). Praegu toimub andmevahetus Europoli ja OLAFi vahel nimetatud kahe organi vahelise halduskokkuleppe kohaselt. Nimetatud kokkulepe näeb ette strateegilise ja tehnilise teabe vahetamise, kuid välistab isikuandmete vahetamise. |
| --- | --- |

43.

Erilist tähelepanu tuleb pöörata isikuandmete vahetamisele Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF). Praegu toimub andmevahetus Europoli ja OLAFi vahel nimetatud kahe organi vahelise halduskokkuleppe kohaselt. Nimetatud kokkulepe näeb ette strateegilise ja tehnilise teabe vahetamise, kuid välistab isikuandmete vahetamise.

| 44. | Nõukogu otsuse ettepanek on teistsugune. Artikli 22 lõikes 3 sätestatakse teabe, sealhulgas isikuandmete vahetamine sarnaselt OLAFi ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise teabevahetusega. (17) Nimetatud andmevahetus piirdub pettuste, aktiivse ja passiivse korruptsiooni ja rahapesuga. Nii OLAF kui Europol võtavad igal üksikjuhul arvesse uurimise salajasuse ja andmekaitse nõudeid. OLAFi jaoks tähendab see igal juhul määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud kaitsetaseme tagamist. |
| --- | --- |

44.

Nõukogu otsuse ettepanek on teistsugune. Artikli 22 lõikes 3 sätestatakse teabe, sealhulgas isikuandmete vahetamine sarnaselt OLAFi ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise teabevahetusega. (17) Nimetatud andmevahetus piirdub pettuste, aktiivse ja passiivse korruptsiooni ja rahapesuga. Nii OLAF kui Europol võtavad igal üksikjuhul arvesse uurimise salajasuse ja andmekaitse nõudeid. OLAFi jaoks tähendab see igal juhul määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud kaitsetaseme tagamist.

| 45. | Lisaks sätestatakse ettepaneku artiklis 48, et Europoli suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 (18). OLAF on pädev viima läbi haldusjuurdlusi Europolis ning sel eesmärgil on OLAFil õigus viivitamatult ja ette teatamata pääseda juurde mis tahes Europolis hoitavale teabele. (19) Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kõnealuse sätte ulatus ei ole selge:






  — | See hõlmab igal juhul OLAFi poolt Europolis läbiviidavaid juurdlusi seoses pettuste, korruptsiooni, rahapesu ja muude Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustavate kõrvalekalletega. |
| --- | --- | --- |

45.

Lisaks sätestatakse ettepaneku artiklis 48, et Europoli suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 (18). OLAF on pädev viima läbi haldusjuurdlusi Europolis ning sel eesmärgil on OLAFil õigus viivitamatult ja ette teatamata pääseda juurde mis tahes Europolis hoitavale teabele. (19) Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et kõnealuse sätte ulatus ei ole selge:

—

See hõlmab igal juhul OLAFi poolt Europolis läbiviidavaid juurdlusi seoses pettuste, korruptsiooni, rahapesu ja muude Euroopa Ühenduse finantshuve kahjustavate kõrvalekalletega.

| — | Samuti tähendab see, et nende juurdluste suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001; Euroopa andmekaitseinspektor teostab samuti järelevalvet selle üle, kuidas OLAF oma volitusi kasutab. |
| --- | --- |

—

Samuti tähendab see, et nende juurdluste suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001; Euroopa andmekaitseinspektor teostab samuti järelevalvet selle üle, kuidas OLAF oma volitusi kasutab.

| 46. | See säte ei hõlma ega peaks hõlmama siiski Europoliga mitteseotud eeskirjade eiramisi käsitlevaid juurdluseid, millele võiks täiendavat valgust heita Europolis töödeldavad andmed. Nimetatud juhtudega seoses võib lugeda piisavaks andmete, sealhulgas isikuandmete artikli 22 lõike 3 kohast vahetamist käsitlevad sätted. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab selles osas selgitada ettepaneku artikli 48 kohaldamisala. |
| --- | --- |

46.

See säte ei hõlma ega peaks hõlmama siiski Europoliga mitteseotud eeskirjade eiramisi käsitlevaid juurdluseid, millele võiks täiendavat valgust heita Europolis töödeldavad andmed. Nimetatud juhtudega seoses võib lugeda piisavaks andmete, sealhulgas isikuandmete artikli 22 lõike 3 kohast vahetamist käsitlevad sätted. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab selles osas selgitada ettepaneku artikli 48 kohaldamisala.

V.   EUROPOLI TEGEVUSE KOOSKÕLLA VIIMINE EÜ ASUTAMISLEPINGU KOHASELT ASUTATUD MUUDE EUROOPA LIIDU ORGANITEGA

Europoli töötajad

| 47. | Europoli töötajad kuuluvad personalieeskirjade kohaldamisalasse. Europoli töötajaid puudutavate andmete töötlemise korral tuleks kooskõla ja mittediskrimineerimise tagamiseks kohaldada määruse (EÜ) nr 45/2001 nii sisulisi kui järelevalve-eeskirju. Ettepaneku põhjenduses 12 mainitakse määruse kohaldatavust isikuandmete, eelkõige Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete töötlemise suhtes. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et nimetatud põhimõtte põhjenduses selgitamisest ei piisa. Ühenduse õigusakti põhjendused ei ole siduvad ega sisalda normatiivseid sätteid. (20) Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamise täielikuks tagamiseks tuleks otsuse enda teksti (näiteks artiklisse 38) lisada lõige, milles sätestatakse, et määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete töötlemise suhtes. |
| --- | --- |

47.

Europoli töötajad kuuluvad personalieeskirjade kohaldamisalasse. Europoli töötajaid puudutavate andmete töötlemise korral tuleks kooskõla ja mittediskrimineerimise tagamiseks kohaldada määruse (EÜ) nr 45/2001 nii sisulisi kui järelevalve-eeskirju. Ettepaneku põhjenduses 12 mainitakse määruse kohaldatavust isikuandmete, eelkõige Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete töötlemise suhtes. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et nimetatud põhimõtte põhjenduses selgitamisest ei piisa. Ühenduse õigusakti põhjendused ei ole siduvad ega sisalda normatiivseid sätteid. (20) Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamise täielikuks tagamiseks tuleks otsuse enda teksti (näiteks artiklisse 38) lisada lõige, milles sätestatakse, et määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete töötlemise suhtes.

Järelevalve Europoli teostatava andmetöötluse üle

| 48. | Ettepaneku eesmärk ei ole põhjalikult muuta Europoli üle teostatava järelevalve süsteemi, milles täidab keskset rolli ühine järelevalveasutus. Kavandatava õigusliku raamistiku kohaselt luuakse järelevalveorgan kooskõlas ettepaneku artikliga 33. Kuid mõningad Europoli staatuses ja tegevuses tehtavad muudatused toovad kaasa Euroopa andmekaitseinspektori piiratud sekkumise lisaks tema tegevusele, mis on seotud Europoli töötajatega. Sel põhjusel sätestatakse ettepaneku artikli 33 lõikes 6, et ühine järelevalveasutus peab tegema koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga ja samuti teiste järelevalveasutustega. Nimetatud säte peegeldab Euroopa andmekaitseinspektori kohustust teha koostööd ühise järelevalveasutusega määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 46 punkti f alapunkti ii kohaselt. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätet kui kasulikku vahendit andmevahetuse alast järelevalvet käsitleva sidusa lähenemisviisi edendamiseks kogu ELis sambast olenemata. |
| --- | --- |

48.

Ettepaneku eesmärk ei ole põhjalikult muuta Europoli üle teostatava järelevalve süsteemi, milles täidab keskset rolli ühine järelevalveasutus. Kavandatava õigusliku raamistiku kohaselt luuakse järelevalveorgan kooskõlas ettepaneku artikliga 33. Kuid mõningad Europoli staatuses ja tegevuses tehtavad muudatused toovad kaasa Euroopa andmekaitseinspektori piiratud sekkumise lisaks tema tegevusele, mis on seotud Europoli töötajatega. Sel põhjusel sätestatakse ettepaneku artikli 33 lõikes 6, et ühine järelevalveasutus peab tegema koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga ja samuti teiste järelevalveasutustega. Nimetatud säte peegeldab Euroopa andmekaitseinspektori kohustust teha koostööd ühise järelevalveasutusega määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 46 punkti f alapunkti ii kohaselt. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud sätet kui kasulikku vahendit andmevahetuse alast järelevalvet käsitleva sidusa lähenemisviisi edendamiseks kogu ELis sambast olenemata.

| 49. | Nagu juba eespool mainitud, ei nähta kõnealuse ettepanekuga ette mingeid põhjapanevaid muudatusi järelevalvesüsteemis. Ettepaneku laiemas kontekstis aga võib olla vaja põhjalikumalt lahti mõtestada Europoli üle teostatava järelevalve süsteemi tulevik. Võiks nimetada kahte konkreetset arengusuunda. Esiteks, määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklites 44–47 (21) sätestatakse SIS II käsitlev uus järelevalvestruktuur. Teiseks, nõukogu raamotsuse (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) kontekstis teatas eesistujariik Saksamaa, et kaalub uue järelevalvestruktuuri väljatöötamist Euroopa infosüsteemidele kolmanda samba raames, sealhulgas Europoli jaoks. |
| --- | --- |

49.

Nagu juba eespool mainitud, ei nähta kõnealuse ettepanekuga ette mingeid põhjapanevaid muudatusi järelevalvesüsteemis. Ettepaneku laiemas kontekstis aga võib olla vaja põhjalikumalt lahti mõtestada Europoli üle teostatava järelevalve süsteemi tulevik. Võiks nimetada kahte konkreetset arengusuunda. Esiteks, määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklites 44–47 (21) sätestatakse SIS II käsitlev uus järelevalvestruktuur. Teiseks, nõukogu raamotsuse (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) kontekstis teatas eesistujariik Saksamaa, et kaalub uue järelevalvestruktuuri väljatöötamist Euroopa infosüsteemidele kolmanda samba raames, sealhulgas Europoli jaoks.

| 50. | Euroopa andmekaitseinspektori arvates ei ole käesolev arvamus koht, kus arutleda järelevalvesüsteemi kardinaalsete muudatuste üle. SIS II järelevalvesüsteem, mis on võrksüsteem, rajaneb esimesel sambal ning ei oleks sobiv Europoli kui kolmanda samba raames asuva organi jaoks, sest kolmas sammas sisaldab ühenduse institutsioonide, eelkõige komisjoni ja Euroopa Kohtu piiratud pädevusi. Kui kolmanda samba raames puuduvad kaitsemeetmed, on ikkagi vaja spetsiaalset järelevalvesüsteemi. Artikkel 31 käsitleb näiteks üksikisikute kaebusi. Lisaks on Euroopa infosüsteemide järelevalve uut struktuuri käsitlevad ideed, mille pakkus välja eesistujariik Saksamaa, alles väga varajases staadiumis. Ning peale selle toimib hästi ka praegune süsteem. |
| --- | --- |

50.

Euroopa andmekaitseinspektori arvates ei ole käesolev arvamus koht, kus arutleda järelevalvesüsteemi kardinaalsete muudatuste üle. SIS II järelevalvesüsteem, mis on võrksüsteem, rajaneb esimesel sambal ning ei oleks sobiv Europoli kui kolmanda samba raames asuva organi jaoks, sest kolmas sammas sisaldab ühenduse institutsioonide, eelkõige komisjoni ja Euroopa Kohtu piiratud pädevusi. Kui kolmanda samba raames puuduvad kaitsemeetmed, on ikkagi vaja spetsiaalset järelevalvesüsteemi. Artikkel 31 käsitleb näiteks üksikisikute kaebusi. Lisaks on Euroopa infosüsteemide järelevalve uut struktuuri käsitlevad ideed, mille pakkus välja eesistujariik Saksamaa, alles väga varajases staadiumis. Ning peale selle toimib hästi ka praegune süsteem.

| 51. | Euroopa andmekaitseinspektori märkused keskenduvad seetõttu tema rollile seoses isikuandmete vahetamisega Europoli ja muude Euroopa Liidu tasandi organite vahel. Nimetatud andmevahetust käsitlevad sätted on ettepaneku uus oluline element. Artikli 22 lõikes 1 mainitakse Frontexit (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur), Euroopa Keskpanka, EMCDDAd (22) ning samuti OLAFit. Kõigi nimetatud organite üle järelevalve teostamine kuulub Euroopa andmekaitseinspektori pädevusse. Artikli 22 lõikes 2 sätestatakse, et Europol võib nende organitega sõlmida töökorda käsitlevaid kokkuleppeid, mis võivad sisaldada isikuandmete vahetamist. OLAFiga võib nimetatud andmevahetus toimuda ka ilma töökorda kokku leppimata (artikli 22 lõige 3). Selle küsimusega seoses on samuti asjakohane ettepaneku artikkel 48, mida käsitletakse käesoleva arvamuse punktides 45 ja 46. |
| --- | --- |

51.

Euroopa andmekaitseinspektori märkused keskenduvad seetõttu tema rollile seoses isikuandmete vahetamisega Europoli ja muude Euroopa Liidu tasandi organite vahel. Nimetatud andmevahetust käsitlevad sätted on ettepaneku uus oluline element. Artikli 22 lõikes 1 mainitakse Frontexit (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur), Euroopa Keskpanka, EMCDDAd (22) ning samuti OLAFit. Kõigi nimetatud organite üle järelevalve teostamine kuulub Euroopa andmekaitseinspektori pädevusse. Artikli 22 lõikes 2 sätestatakse, et Europol võib nende organitega sõlmida töökorda käsitlevaid kokkuleppeid, mis võivad sisaldada isikuandmete vahetamist. OLAFiga võib nimetatud andmevahetus toimuda ka ilma töökorda kokku leppimata (artikli 22 lõige 3). Selle küsimusega seoses on samuti asjakohane ettepaneku artikkel 48, mida käsitletakse käesoleva arvamuse punktides 45 ja 46.

| 52. | Tuleks tagada, et Euroopa andmekaitseinspektor saaks kasutada talle määrusega (EÜ) nr 45/2001 antud volitusi seoses ühenduse organite edastavate andmetega. See on veelgi olulisem seoses sellise isikuandmete edastamisega, mille puhul Europoli käsitatakse ühenduse organina määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 mõistes, nagu varem kavandatud. See muudab artikli 33 kohase ühise järelevalveasutusega tiheda koostöö tegemise veelgi olulisemaks. |
| --- | --- |

52.

Tuleks tagada, et Euroopa andmekaitseinspektor saaks kasutada talle määrusega (EÜ) nr 45/2001 antud volitusi seoses ühenduse organite edastavate andmetega. See on veelgi olulisem seoses sellise isikuandmete edastamisega, mille puhul Europoli käsitatakse ühenduse organina määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 mõistes, nagu varem kavandatud. See muudab artikli 33 kohase ühise järelevalveasutusega tiheda koostöö tegemise veelgi olulisemaks.

| 53. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib nimetatud andmetega seonduvate andmesubjekti õiguste kohta teha kaks lisasoovitust:






  — | Ettepaneku artikkel 30 sisaldab andmesubjekti õigust parandada või kustutada teda puudutavad ebaõiged andmed. Artikli 30 lõikes 2 sätestatakse liikmesriigi kohustus parandada või kustutada sellised andmed, kui ta on need otse Europolile edastanud. Sarnast sätet on vaja seoses andmetega, mille on edastanud Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla kuuluv ühenduse organ, et tagada, et Europol ja kõnealune ühenduse organ toimivad sarnaselt. |
| --- | --- | --- |

53.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib nimetatud andmetega seonduvate andmesubjekti õiguste kohta teha kaks lisasoovitust:

—

Ettepaneku artikkel 30 sisaldab andmesubjekti õigust parandada või kustutada teda puudutavad ebaõiged andmed. Artikli 30 lõikes 2 sätestatakse liikmesriigi kohustus parandada või kustutada sellised andmed, kui ta on need otse Europolile edastanud. Sarnast sätet on vaja seoses andmetega, mille on edastanud Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla kuuluv ühenduse organ, et tagada, et Europol ja kõnealune ühenduse organ toimivad sarnaselt.

| — | Artikli 32 lõige 2 käsitleb üksikisiku õigust kontrollida andmetöötluse seaduslikkust juhul, kui isikuandmed on edastanud või nendega on tutvunud liikmesriik. Sarnast sätet on vaja seoses Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla kuuluva ühenduse organi edastatud andmetega. |
| --- | --- |

—

Artikli 32 lõige 2 käsitleb üksikisiku õigust kontrollida andmetöötluse seaduslikkust juhul, kui isikuandmed on edastanud või nendega on tutvunud liikmesriik. Sarnast sätet on vaja seoses Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla kuuluva ühenduse organi edastatud andmetega.

| 54. | Eespool nimetatud kaalutlustest tulenevalt peaks Euroopa andmekaitseinspektor tegema tihedat koostööd ühise järelevalveasutusega vähemalt pärast seda, kui on sisse seatud kord andmete vahetamiseks ühenduse organitega. See on üks peamine valdkond, kus jõustuvad vastastikused koostöökohustused. |
| --- | --- |

54.

Eespool nimetatud kaalutlustest tulenevalt peaks Euroopa andmekaitseinspektor tegema tihedat koostööd ühise järelevalveasutusega vähemalt pärast seda, kui on sisse seatud kord andmete vahetamiseks ühenduse organitega. See on üks peamine valdkond, kus jõustuvad vastastikused koostöökohustused.

Andmekaitseasutustega konsulteerimine

| 55. | Artikli 10 lõikes 3 sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuse, millega määratakse kindlaks isikuandmete Europolis töötlemise teatavate süsteemide loomise tingimused. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada kohustuse konsulteerida enne sellise otsuse vastuvõtmist Euroopa andmekaitseinspektoriga ja ühise järelevalveasutusega. |
| --- | --- |

55.

Artikli 10 lõikes 3 sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuse, millega määratakse kindlaks isikuandmete Europolis töötlemise teatavate süsteemide loomise tingimused. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada kohustuse konsulteerida enne sellise otsuse vastuvõtmist Euroopa andmekaitseinspektoriga ja ühise järelevalveasutusega.

| 56. | Artikkel 22 käsitleb Europoli suhteid teiste ühenduse või liiduga seotud organite ja asutustega. Kõnealuses artiklis mainitud koostöösuhteid võib rakendada töökorraga ning need võivad olla seotud isikuandmete vahetamisega. Sel põhjusel tuleks artikli 22 kohase korra vastuvõtmisel konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja ühise järelevalveasutusega sellises ulatuses, kui nimetatud kord on asjakohane ühenduse institutsioonide ja organite poolt töödeldavate isikuandmete kaitse aspektist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti vastavalt muuta. |
| --- | --- |

56.

Artikkel 22 käsitleb Europoli suhteid teiste ühenduse või liiduga seotud organite ja asutustega. Kõnealuses artiklis mainitud koostöösuhteid võib rakendada töökorraga ning need võivad olla seotud isikuandmete vahetamisega. Sel põhjusel tuleks artikli 22 kohase korra vastuvõtmisel konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja ühise järelevalveasutusega sellises ulatuses, kui nimetatud kord on asjakohane ühenduse institutsioonide ja organite poolt töödeldavate isikuandmete kaitse aspektist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti vastavalt muuta.

| 57. | Artikli 25 lõikes 2 sätestatakse, et tuleb ette näha rakenduseeskirjad teiste ühenduse või liiduga seotud organite ja asutustega andmete vahetamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et enne selliste eeskirjade vastuvõtmist tuleks kooskõlas ühenduse õigusega, mille kohaselt ühenduse organid konsulteerivad Euroopa andmekaitseinspektoriga määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike kohaselt, konsulteerida mitte üksnes ühise järelevalveasutuse, vaid ka Euroopa andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

57.

Artikli 25 lõikes 2 sätestatakse, et tuleb ette näha rakenduseeskirjad teiste ühenduse või liiduga seotud organite ja asutustega andmete vahetamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et enne selliste eeskirjade vastuvõtmist tuleks kooskõlas ühenduse õigusega, mille kohaselt ühenduse organid konsulteerivad Euroopa andmekaitseinspektoriga määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike kohaselt, konsulteerida mitte üksnes ühise järelevalveasutuse, vaid ka Euroopa andmekaitseinspektoriga.

Andmekaitseametnik

| 58. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artiklit 27, mis sisaldab sätet andmekaitseametniku kohta, kelle ülesanne on muu hulgas sõltumatult tagada isikuandmete töötlemise õiguspärasus ning selle vastavus asjakohastele sätetele. Nimetatud funktsioon on ühenduse institutsioonides ja organites ühenduse tasandil edukalt sisse viidud määrusega (EÜ) nr 45/2001. Europolis kasutatakse samuti andmekaitseametniku funktsiooni, kuid hetkel puudub selleks nõuetekohane õiguslik alus. |
| --- | --- |

58.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artiklit 27, mis sisaldab sätet andmekaitseametniku kohta, kelle ülesanne on muu hulgas sõltumatult tagada isikuandmete töötlemise õiguspärasus ning selle vastavus asjakohastele sätetele. Nimetatud funktsioon on ühenduse institutsioonides ja organites ühenduse tasandil edukalt sisse viidud määrusega (EÜ) nr 45/2001. Europolis kasutatakse samuti andmekaitseametniku funktsiooni, kuid hetkel puudub selleks nõuetekohane õiguslik alus.

| 59. | Andmekaitseametniku tegevuse edukuse tagamiseks on vaja seadusega tagada tema tegelik sõltumatus. Selleks sisaldab määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 24 mitmeid sätteid, mis aitavad seda eesmärki tagada. Andmekaitseametnik nimetatakse ametisse kindlaks ajavahemikuks ning teda võib ametist vabastada üksnes äärmiselt erandlikel asjaoludel. Talle võimaldatakse vajalik personal ja eelarve. Ta ei võta oma ametiülesannete täitmisel vastu mingeid juhiseid. |
| --- | --- |

59.

Andmekaitseametniku tegevuse edukuse tagamiseks on vaja seadusega tagada tema tegelik sõltumatus. Selleks sisaldab määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 24 mitmeid sätteid, mis aitavad seda eesmärki tagada. Andmekaitseametnik nimetatakse ametisse kindlaks ajavahemikuks ning teda võib ametist vabastada üksnes äärmiselt erandlikel asjaoludel. Talle võimaldatakse vajalik personal ja eelarve. Ta ei võta oma ametiülesannete täitmisel vastu mingeid juhiseid.

| 60. | Kahjuks ei sisaldu nimetatud sätted kõnealuses ettepanekus, välja arvatud juhiste kasutamist käsitlevad sätted. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seega tungivalt lisada ettepanekusse tagatised andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks, näiteks erilised kaitsemeetmed seoses andmekaitseametniku ametisse nimetamise ja ametist vabastamisega, ning tema sõltumatuse tagamiseks haldusnõukogust. Need sätted on vajalikud andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks. Peale selle tagaks nimetatud sätted Europoli andmekaitseametniku positsiooni suurema vastavuse ühenduse institutsioonide andmekaitseametnike positsiooniga. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab lisaks, et ettepaneku artikli 27 lõige 5, milles kutsutakse Europoli haldusnõukogu üles võtma vastu andmekaitseametniku tegevuse teatavaid aspekte käsitlevad rakenduseeskirjad, ei ole oma olemuselt sobiv andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks. Tuleb meeles pidada, et eelkõige tuleb tagada tema sõltumatus Europoli juhtkonnast. |
| --- | --- |

60.

Kahjuks ei sisaldu nimetatud sätted kõnealuses ettepanekus, välja arvatud juhiste kasutamist käsitlevad sätted. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seega tungivalt lisada ettepanekusse tagatised andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks, näiteks erilised kaitsemeetmed seoses andmekaitseametniku ametisse nimetamise ja ametist vabastamisega, ning tema sõltumatuse tagamiseks haldusnõukogust. Need sätted on vajalikud andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks. Peale selle tagaks nimetatud sätted Europoli andmekaitseametniku positsiooni suurema vastavuse ühenduse institutsioonide andmekaitseametnike positsiooniga. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab lisaks, et ettepaneku artikli 27 lõige 5, milles kutsutakse Europoli haldusnõukogu üles võtma vastu andmekaitseametniku tegevuse teatavaid aspekte käsitlevad rakenduseeskirjad, ei ole oma olemuselt sobiv andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks. Tuleb meeles pidada, et eelkõige tuleb tagada tema sõltumatus Europoli juhtkonnast.

| 61. | Nõukogu otsuses sisalduva andmekaitseametnikku käsitleva sätte ühtlustamiseks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24 on veel üks põhjus. Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete suhtes (vt punkti 47) kohaldatakse nimetatud määrust, mis tähendab, et nendes küsimustes kuulub Europoli andmekaitseametnik kõnealuse määruse kohaldamisalasse. Igal juhul tuleks andmekaitseametnik nimetada ametisse määruses sätestatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

61.

Nõukogu otsuses sisalduva andmekaitseametnikku käsitleva sätte ühtlustamiseks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24 on veel üks põhjus. Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete suhtes (vt punkti 47) kohaldatakse nimetatud määrust, mis tähendab, et nendes küsimustes kuulub Europoli andmekaitseametnik kõnealuse määruse kohaldamisalasse. Igal juhul tuleks andmekaitseametnik nimetada ametisse määruses sätestatud nõuete kohaselt.

| 62. | Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kohaldada Europoli suhtes eelkontrolli süsteemi, mis on ühenduse organitele ette nähtud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 27. Eelkontrolli süsteem on osutunud tõhusaks instrumendiks ning mängib olulist rolli seoses andmekaitsega ühenduse institutsioonides ja organites. |
| --- | --- |

62.

Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kohaldada Europoli suhtes eelkontrolli süsteemi, mis on ühenduse organitele ette nähtud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 27. Eelkontrolli süsteem on osutunud tõhusaks instrumendiks ning mängib olulist rolli seoses andmekaitsega ühenduse institutsioonides ja organites.

| 63. | Lisaks oleks Europoli andmekaitseametnikul kasulik osaleda esimese samba raames eksisteerivas andmekaitseametnike võrgustikus isegi väljaspool Europoli töötajatega seonduvat tegevust. See tagaks veelgi suuremas ulatuses, et andmekaitseküsimustes võetav lähenemisviis on ühine ühenduse organite võetud lähenemisviisiga, ning oleks täielikult kooskõlas ettepaneku põhjenduses 16 sõnastatud eesmärgiga, mille kohaselt peaks Euroopa organite ja asutustega tehtav koostöö tagama andmekaitse nõuetekohase taseme kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada ettepaneku põhjendustesse lause, milles sätestatakse nimetatud ühise lähenemisviisi eesmärk. See lause võiks olla sõnastatud järgmiselt: „Oma ülesannete täitmisel teeb andmekaitseametnik koostööd ühenduse õiguse alusel ametisse nimetatud andmekaitseametnikega.” |
| --- | --- |

63.

Lisaks oleks Europoli andmekaitseametnikul kasulik osaleda esimese samba raames eksisteerivas andmekaitseametnike võrgustikus isegi väljaspool Europoli töötajatega seonduvat tegevust. See tagaks veelgi suuremas ulatuses, et andmekaitseküsimustes võetav lähenemisviis on ühine ühenduse organite võetud lähenemisviisiga, ning oleks täielikult kooskõlas ettepaneku põhjenduses 16 sõnastatud eesmärgiga, mille kohaselt peaks Euroopa organite ja asutustega tehtav koostöö tagama andmekaitse nõuetekohase taseme kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada ettepaneku põhjendustesse lause, milles sätestatakse nimetatud ühise lähenemisviisi eesmärk. See lause võiks olla sõnastatud järgmiselt: „Oma ülesannete täitmisel teeb andmekaitseametnik koostööd ühenduse õiguse alusel ametisse nimetatud andmekaitseametnikega.”

VI.   JÄRELDUSED

| 64. | Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et Europolile on vaja uut ja paindlikumat õiguslikku alust, kuid pöörab erilist tähelepanu sisulistele muudatustele, kohaldatavatele andmekaitsealastele õigusaktidele ning Europoli ja ühenduse organite üha suuremale sarnasusele. |
| --- | --- |

64.

Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et Europolile on vaja uut ja paindlikumat õiguslikku alust, kuid pöörab erilist tähelepanu sisulistele muudatustele, kohaldatavatele andmekaitsealastele õigusaktidele ning Europoli ja ühenduse organite üha suuremale sarnasusele.

| 65. | Sisuliste muudatuste osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:






  — | Otsuse teksti tuleks lisada eritingimused ja piirangud seoses erasektorist saadava teabe ja jälitusteabega muu hulgas selleks, et tagada nimetatud teabe õigsus, sest tegemist on isikuandmetega, mis on kogutud ärikeskkonnas ärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- | --- |

65.

Sisuliste muudatuste osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:

—

Otsuse teksti tuleks lisada eritingimused ja piirangud seoses erasektorist saadava teabe ja jälitusteabega muu hulgas selleks, et tagada nimetatud teabe õigsus, sest tegemist on isikuandmetega, mis on kogutud ärikeskkonnas ärilistel eesmärkidel.

| — | Tuleks tagada, et selliste isikuandmete töötlemine, mille asjakohasust ei ole veel hinnatud, piirduks rangelt nende asjakohasuse hindamise eesmärgiga. Neid andmeid tuleks säilitada eraldi andmebaasis seni, kuni on tuvastatud nende asjakohasus Europoli konkreetse ülesande täitmiseks, kuid mitte kauem kui kuus kuud. |
| --- | --- |

—

Tuleks tagada, et selliste isikuandmete töötlemine, mille asjakohasust ei ole veel hinnatud, piirduks rangelt nende asjakohasuse hindamise eesmärgiga. Neid andmeid tuleks säilitada eraldi andmebaasis seni, kuni on tuvastatud nende asjakohasus Europoli konkreetse ülesande täitmiseks, kuid mitte kauem kui kuus kuud.

| — | Seoses sellega, mis puudutab koostalitlusvõimet Europoli väliste muude andmetöötlussüsteemidega, tuleks kohaldada rangeid tingimusi ja tagatisi, kui süsteem tegelikult mõne muu andmebaasiga seotakse. |
| --- | --- |

—

Seoses sellega, mis puudutab koostalitlusvõimet Europoli väliste muude andmetöötlussüsteemidega, tuleks kohaldada rangeid tingimusi ja tagatisi, kui süsteem tegelikult mõne muu andmebaasiga seotakse.

| — | Tuleks lisada kaitsemeetmed seoses juurdepääsuga selliste isikute andmetele, kes ei ole (veel) kuritegu toime pannud. Europoli konventsiooniga ette nähtud kaitsemeetmeid ei tohiks nõrgendada. |
| --- | --- |

—

Tuleks lisada kaitsemeetmed seoses juurdepääsuga selliste isikute andmetele, kes ei ole (veel) kuritegu toime pannud. Europoli konventsiooniga ette nähtud kaitsemeetmeid ei tohiks nõrgendada.

| — | Tuleks tagada, et üksikisikutega seonduvate isikuandmete jätkuva säilitamise vajadus vaadatakse läbi igal aastal ning selline läbivaatamine dokumenteeritakse. |
| --- | --- |

—

Tuleks tagada, et üksikisikutega seonduvate isikuandmete jätkuva säilitamise vajadus vaadatakse läbi igal aastal ning selline läbivaatamine dokumenteeritakse.

| — | Elektroonne juurdepääs muudele riiklikele ja rahvusvahelistele infosüsteemidele ning nendest väljavõtete tegemine peaks olema lubatud üksnes üksikjuhtumipõhiselt ja rangetel tingimustel. |
| --- | --- |

—

Elektroonne juurdepääs muudele riiklikele ja rahvusvahelistele infosüsteemidele ning nendest väljavõtete tegemine peaks olema lubatud üksnes üksikjuhtumipõhiselt ja rangetel tingimustel.

| — | Juurdepääsuõiguse küsimuses on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et artikli 29 lõikest 3 tuleks välja jätte viide siseriiklikule õigusele ning see tuleks asendada kohaldamisala, sisu ja menetlust käsitlevate ühtlustatud eeskirjadega, eelistatavalt isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse või vajadusel nõukogu otsuse vormis. Artikli 29 lõige 4 tuleks ümber sõnastada ning selles tuleks sätestada, et juurdepääsu andmisest võib keelduda üksnes juhul, „kui selline keeldumine on vajalik [...]”. Artikli 29 lõikes 5 sätestatud konsultatsioonimehhanism tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

—

Juurdepääsuõiguse küsimuses on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et artikli 29 lõikest 3 tuleks välja jätte viide siseriiklikule õigusele ning see tuleks asendada kohaldamisala, sisu ja menetlust käsitlevate ühtlustatud eeskirjadega, eelistatavalt isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse või vajadusel nõukogu otsuse vormis. Artikli 29 lõige 4 tuleks ümber sõnastada ning selles tuleks sätestada, et juurdepääsu andmisest võib keelduda üksnes juhul, „kui selline keeldumine on vajalik [...]”. Artikli 29 lõikes 5 sätestatud konsultatsioonimehhanism tuleks välja jätta.

| 66. | Kõnealust nõukogu otsust ei tohiks vastu võtta enne andmekaitseraamistiku vastuvõtmist nõukogus, mis tagab andmekaitse nõuetekohase taseme kooskõlas Euroopa andmekaitseinspektori järeldustega, mis on esitatud tema kahes arvamuses nõukogu raamotsust käsitleva komisjoni ettepaneku kohta. Arvamustel põhinevaid andmeid tuleks eristada faktidel põhinevatest andmetest. Tuleks teha vahet erinevaid isikute kategooriaid käsitlevate andmete vahel, sõltuvalt nende võimalikust osalemisest kuritegevuses. |
| --- | --- |

66.

Kõnealust nõukogu otsust ei tohiks vastu võtta enne andmekaitseraamistiku vastuvõtmist nõukogus, mis tagab andmekaitse nõuetekohase taseme kooskõlas Euroopa andmekaitseinspektori järeldustega, mis on esitatud tema kahes arvamuses nõukogu raamotsust käsitleva komisjoni ettepaneku kohta. Arvamustel põhinevaid andmeid tuleks eristada faktidel põhinevatest andmetest. Tuleks teha vahet erinevaid isikute kategooriaid käsitlevate andmete vahel, sõltuvalt nende võimalikust osalemisest kuritegevuses.

| 67. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artiklisse 22 uue lõike järgmises sõnastuses: „Kui ühenduse institutsioonid või organid edastavad isikuandmeid, käsitatakse Europoli ühenduse organina määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 mõistes.” |
| --- | --- |

67.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artiklisse 22 uue lõike järgmises sõnastuses: „Kui ühenduse institutsioonid või organid edastavad isikuandmeid, käsitatakse Europoli ühenduse organina määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 mõistes.”

| 68. | OLAFi juurdluseid käsitleva ettepaneku artikkel 48 ei peaks hõlmama Europoliga mitteseotud eeskirjade eiramisi käsitlevaid juurdluseid, millele võiks täiendavat valgust heita Europolis töödeldavad andmed. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab selgitada ettepaneku artikli 48 kohaldamisala. |
| --- | --- |

68.

OLAFi juurdluseid käsitleva ettepaneku artikkel 48 ei peaks hõlmama Europoliga mitteseotud eeskirjade eiramisi käsitlevaid juurdluseid, millele võiks täiendavat valgust heita Europolis töödeldavad andmed. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab selgitada ettepaneku artikli 48 kohaldamisala.

| 69. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamise täielikuks tagamiseks tuleks otsuse teksti lisada lõik, milles sätestatakse, et määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete töötlemise suhtes. |
| --- | --- |

69.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamise täielikuks tagamiseks tuleks otsuse teksti lisada lõik, milles sätestatakse, et määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse Europoli töötajatega seonduvate isikuandmete töötlemise suhtes.

| 70. | Andmesubjekti õiguseid käsitlevat kahte sätet (artikli 30 lõige 2 ja artikli 32 lõige 2) tuleks laiendada ka Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla kuuluvate ühenduse organite edastatud andmetele tagamaks, et Europol ja nimetatud ühenduse organid reageeriks sarnaselt. |
| --- | --- |

70.

Andmesubjekti õiguseid käsitlevat kahte sätet (artikli 30 lõige 2 ja artikli 32 lõige 2) tuleks laiendada ka Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve alla kuuluvate ühenduse organite edastatud andmetele tagamaks, et Europol ja nimetatud ühenduse organid reageeriks sarnaselt.

| 71. | Artikli 10 lõige 3, artikkel 22 ning artikli 25 lõige 2 peaks sisaldama (täpsemaid) sätteid andmekaitseasutustega konsulteerimise kohta. |
| --- | --- |

71.

Artikli 10 lõige 3, artikkel 22 ning artikli 25 lõige 2 peaks sisaldama (täpsemaid) sätteid andmekaitseasutustega konsulteerimise kohta.

| 72. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab tungivalt lisada tagatised andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks, näiteks erilised kaitsemeetmed seoses andmekaitseametniku ametisse nimetamise ja ametist vabastamisega, ning tema sõltumatuse tagamiseks haldusnõukogust kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

72.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab tungivalt lisada tagatised andmekaitseametniku sõltumatuse tagamiseks, näiteks erilised kaitsemeetmed seoses andmekaitseametniku ametisse nimetamise ja ametist vabastamisega, ning tema sõltumatuse tagamiseks haldusnõukogust kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.

Brüssel, 16. veebruar 2007

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Vastavalt komisjoni tavale muude (hiljutiste) juhtumitega seoses. Vt Euroopa andmekaitseinspektori 12. detsembri 2006. aasta arvamust ettepanekute kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning selle rakenduseeskirju (KOM(2006) 213 lõplik ja SEK(2006) 866 lõplik); arvamus avaldati veebilehel: www.edps.europa.eu

3

(4)  EÜT L 316, 27.7.1995, lk 1.

4

(5)  Jõustumine on kavandatud 2007. aasta märtsiks/aprilliks.

5

(6)  Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (ELT L 386, 29.12.1996, lk 89).

6

(7)  See on valik SIS II käsitlevas Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses sisalduvatest põhiküsimustest, arvestades nende asjakohasust kõnealuse ettepaneku jaoks. Vaata: 19. oktoobri 2005. aasta arvamus kolme ettepaneku kohta seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiga (SIS II) (KOM(2005) 230 (lõplik), KOM(2005) 236 (lõplik) ja KOM(2005) 237 (lõplik)) (ELT C 91, 19.4.2006, lk 38).

7

(8)  Nimetatud uut teksti on tõenäoliselt oodata 2007. aasta märtsiks.

8

(9)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

9

(10)  Vt sellega seoses 26. septembri 2005. aasta arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektroonilise side teenuste osutamisega seoses töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) ettepaneku kohta (KOM (2005) 438 lõplik) (ELT C 298, 29.11.2005, lk 1).

10

(11)  Vt samuti sarnaseid soovitusi, mis on toodud 19. detsembri 2005. aasta arvamuses nõukogu raamotsuse (isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames) ettepaneku kohta (KOM(2005) 475 lõplik) (ELT C 47, 25.2.2006, lk 27).

11

(12)  See on Europoli konventsiooni (mida on muudetud punktis 2 nimetatud kolme protokolliga) artiklis 6a sätestatud maksimaalne säilitamisperiood.

12

(13)  10. märtsi 2006. aasta märkused, mis on avaldatud Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel.

13

(14)  Nagu on sätestatud Europoli konventsioonis, mida on muudetud punktis 2 nimetatud kolme protokolliga.

14

(15)  20. jaanuari 2006. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (KOM(2005) 600 lõplik) (ELT C 97, 25.4.2006, lk 6).

15

(16)  19. detsembri 2005. aasta arvamus (ELT C 47, 25.2.2006, lk 27) ja 29. novembri 2006. aasta teine arvamus (ELTs veel avaldamata; kättesaadav veebilehel www.edps.europa.eu).

16

(17)  Põhineb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teise protokolli artiklil 7 (EÜT C 221, 19.7.1997, lk 12).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999 määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

18

(19)  Vt määruse artikli 1 lõiget 3 ja artikli 4 lõiget 2.

19

(20)  Vt näiteks 22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (ühenduse õigusaktide väljatöötamise kvaliteedi ühiste suuniste kohta (EÜT C 73, 17.3.1999, lk 1)) 10. suunist.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).

21

(22)  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus.

22

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/22

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.6.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 558/05 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Wsparcie dla zakładów aktywności zawodowej |
| Õiguslik alus | Art. 25, art. 29 ust. 3 i art. 31 ust. 1 ustawy o rehabilitacji z dnia 27 sierpnia 1977 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudniania osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz 776 z późn. zm.); art. 7 ust. 2 pkt 4 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84); art. 7 ust. 2 pkt 4 ustawy z dnia 30 października 2002 r. o podatku leśnym (Dz.U. nr 200, poz. 1682 ze zm.); art. 12 ust.2 pkt 4 ustawy z dnia 15 listopada 1984 r. o podatku rolnym (DzU. nr 94. poz. 431); art..38 ust. 2 ustawy 26 lipca 1991 r. o podatku dochodowym od osób fizycznych (Dz.U. nr 14, poz. 176). |
| Meetme liik | — |
| Eesmärk | Sotsiaaltoetus üksiktarbijatele |
| Abi vorm | — |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 17 542 636 miljonit PLN |
| Abi osatähtsus | Meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | — |
| Majandusharud | — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.6.2007

Abi nr

N 558/05

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Wsparcie dla zakładów aktywności zawodowej

Õiguslik alus

Art. 25, art. 29 ust. 3 i art. 31 ust. 1 ustawy o rehabilitacji z dnia 27 sierpnia 1977 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudniania osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz 776 z późn. zm.); art. 7 ust. 2 pkt 4 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84); art. 7 ust. 2 pkt 4 ustawy z dnia 30 października 2002 r. o podatku leśnym (Dz.U. nr 200, poz. 1682 ze zm.); art. 12 ust.2 pkt 4 ustawy z dnia 15 listopada 1984 r. o podatku rolnym (DzU. nr 94. poz. 431); art..38 ust. 2 ustawy 26 lipca 1991 r. o podatku dochodowym od osób fizycznych (Dz.U. nr 14, poz. 176).

Meetme liik

—

Eesmärk

Sotsiaaltoetus üksiktarbijatele

Abi vorm

—

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 17 542 636 miljonit PLN

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

—

Majandusharud

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 31.8.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 79/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas a Proyectos de Investigación, Desarrollo e Innovación dirigidos al uso y gestión de los recursos naturales y las conservación de los hábitats y ecosistemas |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones en la Acción Estratégica para el uso y gestión de los recursos naturales y la conservación de los hábitats y ecosistemas, correspondientes al Programa Nacional de Ciencias y Tecnologías Medioambientales, en el marco del Plan Nacional de Investigación Científica, Desarrollo e Innovación Tecnológica 2004-2007 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 2007: 12,5 — 2008: 8,75 — 2009: 7,5 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 28,75 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 50 %-25 % |
| Kestus | Kuni 2009 |
| Majandusharud | — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerio de Medio Ambiente |
| Plaza de San Juan de la Cruz, s/n |
| E-28071 Madrid |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

31.8.2007

Abi nr

N 79/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas a Proyectos de Investigación, Desarrollo e Innovación dirigidos al uso y gestión de los recursos naturales y las conservación de los hábitats y ecosistemas

Õiguslik alus

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones en la Acción Estratégica para el uso y gestión de los recursos naturales y la conservación de los hábitats y ecosistemas, correspondientes al Programa Nacional de Ciencias y Tecnologías Medioambientales, en el marco del Plan Nacional de Investigación Científica, Desarrollo e Innovación Tecnológica 2004-2007

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 2007: 12,5 — 2008: 8,75 — 2009: 7,5 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: 28,75 miljonit EUR

Abi osatähtsus

50 %-25 %

Kestus

Kuni 2009

Majandusharud

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerio de Medio Ambiente

Plaza de San Juan de la Cruz, s/n

E-28071 Madrid

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/24

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2007/C 255/04)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.7.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 21/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Murcia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para paliar los daños producidos en los cultivos de olivar y viñedos en los municipios de Jumilla y Yecla por las heladas de enero de 2006 |
| Õiguslik alus | Orden de 11 de octubre de 2006 de la Consejería de Agricultura |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Halbadest ilmastikutingimustest tuleneva kahju hüvitamine |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 800 000 EUR |
| Osatähtsus | Maksimaalselt 100 % |
| Kestus | Ad hoc |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería de Agricultura y Agua
  Comunidad Autónoma de la Región de Murcia |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.7.2007

Abi nr

N 21/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Murcia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para paliar los daños producidos en los cultivos de olivar y viñedos en los municipios de Jumilla y Yecla por las heladas de enero de 2006

Õiguslik alus

Orden de 11 de octubre de 2006 de la Consejería de Agricultura

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Halbadest ilmastikutingimustest tuleneva kahju hüvitamine

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

1 800 000 EUR

Osatähtsus

Maksimaalselt 100 %

Kestus

Ad hoc

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería de Agricultura y Agua

Comunidad Autónoma de la Región de Murcia

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.8.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 62/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para la reparación de daños causados en el sector agrario por las inundaciones acaecidas en octubre y noviembre de 2006 |
| Õiguslik alus | Ordenes de noviembre de 2006 y diciembre de 2006, por las que se dictan disposiciones para el desarrollo en el sector agrario de los Decretos no 180/2006 y 227/2006, de medidas urgentes de ayuda para la reparación de los daños causados por las inundaciones en los meses de octubre y noviembre |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Erakorralistest oludest tuleneva kahju hüvitamine |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 900 000 EUR |
| Osatähtsus | Maksimaalselt 100 % |
| Kestus | Ad hoc |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería del Medio Rural
  Xunta de Galicia |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.8.2007

Abi nr

N 62/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para la reparación de daños causados en el sector agrario por las inundaciones acaecidas en octubre y noviembre de 2006

Õiguslik alus

Ordenes de noviembre de 2006 y diciembre de 2006, por las que se dictan disposiciones para el desarrollo en el sector agrario de los Decretos no 180/2006 y 227/2006, de medidas urgentes de ayuda para la reparación de los daños causados por las inundaciones en los meses de octubre y noviembre

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Erakorralistest oludest tuleneva kahju hüvitamine

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

900 000 EUR

Osatähtsus

Maksimaalselt 100 %

Kestus

Ad hoc

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería del Medio Rural

Xunta de Galicia

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.7.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 83/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Murcia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programas de colaboración para la formación y transferencia tecnológica del sector agroalimentario y del medio rural |
| Õiguslik alus | Orden de 19 de diciembre de 2006, de la Consejería de Agricultura y Agua, por la que se establecen las bases reguladoras y la convocatoria para el año 2007 de las líneas de ayuda para programas de colaboración para la formación y transferencia tecnológica del sector agroalimentario y del medio rural |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | — |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 961 695 EUR |
| Osatähtsus | 100 %-75 % |
| Kestus | 2007 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería de Agricultura y de Agua
  Comunidad Autónoma de la Región de Murcia |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.7.2007

Abi nr

N 83/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Murcia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programas de colaboración para la formación y transferencia tecnológica del sector agroalimentario y del medio rural

Õiguslik alus

Orden de 19 de diciembre de 2006, de la Consejería de Agricultura y Agua, por la que se establecen las bases reguladoras y la convocatoria para el año 2007 de las líneas de ayuda para programas de colaboración para la formación y transferencia tecnológica del sector agroalimentario y del medio rural

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

—

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

961 695 EUR

Osatähtsus

100 %-75 %

Kestus

2007

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería de Agricultura y de Agua

Comunidad Autónoma de la Región de Murcia

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.7.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 143/07 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Marche |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Interventi di soccorso nelle zone agricole danneggiate da calamità naturali (piogge alluvionali dal 16 al 26 settembre 2006 nella provincia di Ancona) |
| Õiguslik alus | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04) |
| Osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | Kuni maksete lõpuni |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.7.2007

Abi nr

N 143/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Marche

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Interventi di soccorso nelle zone agricole danneggiate da calamità naturali (piogge alluvionali dal 16 al 26 settembre 2006 nella provincia di Ancona)

Õiguslik alus

Decreto legislativo n. 102/2004

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada põllumajandusstruktuuridele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahjud

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

Vt heakskiidetud kava (NN 54/A/04)

Osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

Kuni maksete lõpuni

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muu teave

Komisjoni heakskiidetud kava kohaldamismeede vastavalt riigiabile NN 54/A/04 (komisjoni 7. juuni 2005. aasta kiri K(2005)1622 (lõplik))

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.7.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 164/07 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Scheme of Investment Aid for the Development of the Potato Sector 2007-2013 |
| Õiguslik alus | National Development Plan 2007-2013 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Toetus investeeringuteks kartulite (v.a tärklisekartulite) käitlemisel ja ladustamisel kasutatavatesse seadmetesse ja hoonetesse ning kartulite turustamiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 8 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 40 %
  50 % noorte põllumajandustootjate puhul |
| Kestus | Alates komisjoni kirjal märgitud kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013 |
| Majandusharud | NACE kood
  A001 — Põllumajandus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.7.2007

Abi nr

N 164/07

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Scheme of Investment Aid for the Development of the Potato Sector 2007-2013

Õiguslik alus

National Development Plan 2007-2013

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Toetus investeeringuteks kartulite (v.a tärklisekartulite) käitlemisel ja ladustamisel kasutatavatesse seadmetesse ja hoonetesse ning kartulite turustamiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

8 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

40 %

50 % noorte põllumajandustootjate puhul

Kestus

Alates komisjoni kirjal märgitud kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013

Majandusharud

NACE kood

A001 — Põllumajandus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department of Agriculture and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.7.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 193/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas al sector forestal — Fomento de las frondosas caducifolias |
| Õiguslik alus | Orden de la Conselleria do Medio Rural de la Xunta de Galicia por la que se establecen las bases y se convocan para el año 2007 las ayudas para el fomento de las frondosas caducifolias |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | — |
| Abi liik | Otsetoetus |
| Eelarve | 9 000 000 EUR |
| Osatähtsus | Maksimaalselt 70 % |
| Kestus | 2007-2012 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería del Medio Rural
  Comunidad Autónoma de Galicia |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.7.2007

Abi nr

N 193/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas al sector forestal — Fomento de las frondosas caducifolias

Õiguslik alus

Orden de la Conselleria do Medio Rural de la Xunta de Galicia por la que se establecen las bases y se convocan para el año 2007 las ayudas para el fomento de las frondosas caducifolias

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

—

Abi liik

Otsetoetus

Eelarve

9 000 000 EUR

Osatähtsus

Maksimaalselt 70 %

Kestus

2007-2012

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería del Medio Rural

Comunidad Autónoma de Galicia

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.7.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 204/07 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | England |
| Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi) | The English Woodland Grants Scheme 2005 — Woodland Regeneration Grant |
| Õiguslik alus | The Forestry Act 1979 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Metsade ökoloogilise ning kaitse- ja puhkefunktsiooni edendamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 10 miljonit GBP (14,8 miljonit EUR) |
| Abi suurim osatähtsus | Kuni 45 % |
| Kestus | Alates komisjoni heakskiidu kuupäevast kuni 31. detsembrini 2012 |
| Majandusharud | Metsamajandus ja metsavarumine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Forestry Commission England |
| Great Eastern House |
| Tenison Road |
| Cambridge CB1 2DU |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.7.2007

Abi nr

N 204/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

England

Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi)

The English Woodland Grants Scheme 2005 — Woodland Regeneration Grant

Õiguslik alus

The Forestry Act 1979

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Metsade ökoloogilise ning kaitse- ja puhkefunktsiooni edendamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

10 miljonit GBP (14,8 miljonit EUR)

Abi suurim osatähtsus

Kuni 45 %

Kestus

Alates komisjoni heakskiidu kuupäevast kuni 31. detsembrini 2012

Majandusharud

Metsamajandus ja metsavarumine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Forestry Commission England

Great Eastern House

Tenison Road

Cambridge CB1 2DU

United Kingdom

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.8.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 219/07 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Conservation of Plant and Animal Genetic Resources Scheme |
| Õiguslik alus | Council Regulation (EC) No 1467/94 on the conservation, characterization, collection and utilization of genetic resources in agriculture. Funding is provided for annually in the National Budgetary Estimates process |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Geneetiliste ressursside säilitamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Kogueelarve on 1,05 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 2007-2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department of Agriculture and Food |
| Maynooth Business Campus |
| Maynooth |
| Co. Kildare |
| Ireland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.8.2007

Abi nr

N 219/07

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Conservation of Plant and Animal Genetic Resources Scheme

Õiguslik alus

Council Regulation (EC) No 1467/94 on the conservation, characterization, collection and utilization of genetic resources in agriculture. Funding is provided for annually in the National Budgetary Estimates process

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Geneetiliste ressursside säilitamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kogueelarve on 1,05 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

2007-2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Campus

Maynooth

Co. Kildare

Ireland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.8.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 271/07 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aides en faveur de la recherche et du développement dans les filières grandes cultures |
| Õiguslik alus | L 611.1 et L 621.1 et suivants du Code Rural |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi alusuuringuteks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Aastane üldsumma: 6 miljonit EUR
  Üldsumma: 42 miljonit EUR |
| Osatähtsus | Keskmiselt 80 % ja erandina 100 % |
| Kestus | 2007-2013 |
| Majandusharud | Põllumajandussektor — põllukultuurid (teravili — riis, õliseemned — taimsed rasvad, valgurikkad kultuurid — kuivatatud kaunviljad, kuivsööt, kiudtaimed ja siisiussid, suhkur) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | ONIGC |
| 12, rue Rol-Tanguy |
| F-93555 Montreuil sous Bois Cedex |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.8.2007

Abi nr

N 271/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aides en faveur de la recherche et du développement dans les filières grandes cultures

Õiguslik alus

L 611.1 et L 621.1 et suivants du Code Rural

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi alusuuringuteks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Aastane üldsumma: 6 miljonit EUR

Üldsumma: 42 miljonit EUR

Osatähtsus

Keskmiselt 80 % ja erandina 100 %

Kestus

2007-2013

Majandusharud

Põllumajandussektor — põllukultuurid (teravili — riis, õliseemned — taimsed rasvad, valgurikkad kultuurid — kuivatatud kaunviljad, kuivsööt, kiudtaimed ja siisiussid, suhkur)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

ONIGC

12, rue Rol-Tanguy

F-93555 Montreuil sous Bois Cedex

Muu teave

Prantsusmaa kohustub edastama komisjonile abiga seotud teabe riigiabi käsitlevates aastaaruannetes

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.8.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 273/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Andalucía |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para la lucha contra la mosca mediterránea de la fruta y contra los insectos vectores de los virus de los cultivos hortícolas |
| Õiguslik alus | Orden por la que se modifica la Orden de 13 de marzo de 2006, por la que se declara la existencia oficial de las plagas que se citan, se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | — |
| Abi liik | Dotatsioon |
| Eelarve | 31 884 750 EUR |
| Osatähtsus | 75 %-50 % |
| Kestus | 2007-2011 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.8.2007

Abi nr

N 273/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Andalucía

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para la lucha contra la mosca mediterránea de la fruta y contra los insectos vectores de los virus de los cultivos hortícolas

Õiguslik alus

Orden por la que se modifica la Orden de 13 de marzo de 2006, por la que se declara la existencia oficial de las plagas que se citan, se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

—

Abi liik

Dotatsioon

Eelarve

31 884 750 EUR

Osatähtsus

75 %-50 %

Kestus

2007-2011

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/31

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/05)

26. septembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4889 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4889 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/31

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4885 — Ineos/Nova/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/06)

28. septembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4885 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4885 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/32

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4836 — CVC/Univar)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/07)

17. septembril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4836 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4836 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/32

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4822 — Advent International/Takko Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/08)

17. augustil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4822 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4822 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/33

---

Euro vahetuskurss (1)

26. oktoober 2007

(2007/C 255/09)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4384 |
| JPY | Jaapani jeen | 164,50 |
| DKK | Taani kroon | 7,4549 |
| GBP | Inglise nael | 0,70100 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1800 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6732 |
| ISK | Islandi kroon | 86,85 |
| NOK | Norra kroon | 7,7095 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,962 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,25 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7021 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6309 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3541 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,291 |
| TRY | Türgi liir | 1,7161 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5734 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3830 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,1488 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8792 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0927 |
| KRW | Korea won | 1 308,94 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,3630 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,7845 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3449 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 121,80 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8122 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,372 |
| RUB | Vene rubla | 35,5790 |
| THB | Tai baht | 45,626 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4384

JPY

Jaapani jeen

164,50

DKK

Taani kroon

7,4549

GBP

Inglise nael

0,70100

SEK

Rootsi kroon

9,1800

CHF

Šveitsi frank

1,6732

ISK

Islandi kroon

86,85

NOK

Norra kroon

7,7095

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

26,962

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,25

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7021

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6309

RON

Rumeenia leu

3,3541

SKK

Slovakkia kroon

33,291

TRY

Türgi liir

1,7161

AUD

Austraalia dollar

1,5734

CAD

Kanada dollar

1,3830

HKD

Hong Kongi dollar

11,1488

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8792

SGD

Singapuri dollar

2,0927

KRW

Korea won

1 308,94

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,3630

CNY

Hiina jüaan

10,7845

HRK

Horvaatia kuna

7,3449

IDR

Indoneesia ruupia

13 121,80

MYR

Malaisia ringit

4,8122

PHP

Filipiini peeso

63,372

RUB

Vene rubla

35,5790

THB

Tai baht

45,626

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/34

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 415. istungil 11. septembril 2006. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2007/C 255/10)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on otsuse eelnõus andnud kartelli mõjutatud toodetele ja geograafilisele piirkonnale. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on otsuse eelnõus andnud kartelli mõjutatud toodetele ja geograafilisele piirkonnale.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni arvamusega, et kõnealuse kartelli puhul on tegemist ühe ja järjepideva rikkumisega, eriti 2001. aasta märtsis/aprillis teostatud kontrollidele järgnenud ajavahemikul. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni arvamusega, et kõnealuse kartelli puhul on tegemist ühe ja järjepideva rikkumisega, eriti 2001. aasta märtsis/aprillis teostatud kontrollidele järgnenud ajavahemikul.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub otsuse eelnõus esitatud Euroopa Komisjoni arvamusega otsuse adressaatide kohta, eelkõige vastutuse omistamisega asjaomaste kontsernide emaettevõtjatele. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub otsuse eelnõus esitatud Euroopa Komisjoni arvamusega otsuse adressaatide kohta, eelkõige vastutuse omistamisega asjaomaste kontsernide emaettevõtjatele.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga leebema kohtlemise taotlustele ja nende tähtsusjärjekorrale. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga leebema kohtlemise taotlustele ja nende tähtsusjärjekorrale.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub FNASi suhtes algatatud menetluse lõpetamisega. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub FNASi suhtes algatatud menetluse lõpetamisega.

| 7. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/34

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 416. istungil 18. septembril 2006. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/F/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2007/C 255/11)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga suurendada trahvi põhisummat raskendavate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga suurendada trahvi põhisummat raskendavate asjaolude tõttu.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga vähendada trahvi põhisummat kergendavate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga vähendada trahvi põhisummat kergendavate asjaolude tõttu.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga vähendamise ulatuse kohta vastavalt komisjoni 1996. aasta teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga vähendamise ulatuse kohta vastavalt komisjoni 1996. aasta teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga trahvide lõpliku summa kohta.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/35

---

EFTA riikide esindaja arvamus juhtumit COMP/C.38.121 — Toruliitmikud käsitleva esialgse otsuse eelnõu kohta

(Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 11. septembri 2006. aasta istung)

(2007/C 255/12)

| 1. | EFTA riikide esindaja nõustub hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on otsuse eelnõus andnud kartelli mõjutatud toodetele ja geograafilisele piirkonnale. |
| --- | --- |

1.

EFTA riikide esindaja nõustub hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on otsuse eelnõus andnud kartelli mõjutatud toodetele ja geograafilisele piirkonnale.

| 2. | EFTA riikide esindaja nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

EFTA riikide esindaja nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 3, | EFTA riikide esindaja nõustub Euroopa Komisjoni arvamusega, et kõnealuse kartelli puhul on tegemist ühe ja järjepideva rikkumisega, eriti 2001. aasta märtsis/aprillis teostatud kontrollidele järgnenud ajavahemikul. |
| --- | --- |

3,

EFTA riikide esindaja nõustub Euroopa Komisjoni arvamusega, et kõnealuse kartelli puhul on tegemist ühe ja järjepideva rikkumisega, eriti 2001. aasta märtsis/aprillis teostatud kontrollidele järgnenud ajavahemikul.

| 4, | EFTA riikide esindaja nõustub otsuse eelnõus esitatud Euroopa Komisjoni arvamusega otsuse adressaatide kohta, eelkõige vastutuse omistamisega asjaomaste kontsernide emaettevõtjatele. |
| --- | --- |

4,

EFTA riikide esindaja nõustub otsuse eelnõus esitatud Euroopa Komisjoni arvamusega otsuse adressaatide kohta, eelkõige vastutuse omistamisega asjaomaste kontsernide emaettevõtjatele.

| 5, | EFTA riikide esindaja nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga leebema kohtlemise taotlustele ja nende tähtsusjärjekorrale. |
| --- | --- |

5,

EFTA riikide esindaja nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga leebema kohtlemise taotlustele ja nende tähtsusjärjekorrale.

| 6. | EFTA riikide esindaja nõustub FNASi suhtes algatatud menetluse lõpetamisega. |
| --- | --- |

6.

EFTA riikide esindaja nõustub FNASi suhtes algatatud menetluse lõpetamisega.

| 7. | EFTA riikide esindaja soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

EFTA riikide esindaja soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/36

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne menetluse kohta juhtumis COMP/38.121 — Toruliitmikud

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutatavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2007/C 255/13)

Äriühing Mueller Industries Inc. esitas 2001. aasta jaanuaris leebema kohtlemise taotluse vastavalt komisjoni 1996. aasta teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul. Leebemat kohtlemist taotlesid ka IMI (2003. aasta septembris), Delta (2004. aasta märtsis), Frabo (2004. aasta juulis) ja Oystertec (2005. aasta mais).

22.–23. märtsil 2001 tegi komisjon kontrollkäigud seoses nii vasktorude kui ka toruliitmikega. Seejärel otsustas komisjon eraldada sanitaartehniliste vasktorude (38.069), tööstuslike torude (38.240) ja toruliitmike (38.121) juhtumid. 24.–25. aprillil 2001 tehti Delta Groupi ruumidesse kontrollkäike, mis hõlmasid vaid toruliitmikke. Alates 2002. aasta veebruarist ja märtsist esitas komisjon kõikidele asjaosalistele mitmeid teabepalveid vastavalt määruse nr 17 artiklile 11 ja hiljem vastavalt määruse nr 1/2003 artiklile 18.

Käesolevas otsuse eelnõus käsitletakse kolmest juhtumist viimati nimetatut, sest kahe ülejäänud juhtumi puhul on komisjon juba otsuse vastu võtnud.

Vastuväited ja juurdepääs toimikule

22. septembril 2005 esitas komisjon vastuväited, mis oli adresseeritud 30 ettevõtjale ja ühele ettevõtjate ühendusele ning milles kirjeldati ühte ja järjepidevat kogu Euroopat hõlmavat rikkumist, mis kestis 13 aastat. Kõik osapooled vastasid õigeaegselt, välja arvatud Supergrif SL, kelle Delta müüs 2002. aasta oktoobris Supergrifi juhatusele, ja kes ei vastanud vastuväidetele. Menetlusse ei ole kaasatud kolmandaid osapooli, mis on tavaline kartellijuhtumi puhul.

22. detsembri 2005. aasta kirjaga taotles Aalberts juurdepääsu vastustele, mida teised pooled olid saatnud vastuväidete kohta, ja sama taotles ka IMI oma 23. detsembri 2005. aasta kirjaga. Komisjoni talitused lükkasid taotlused tagasi, sest komisjoni tava kohaselt antakse juurdepääs toimikule taotluse korral tavaliselt üks kord pärast seda, kui komisjon on saatnud pooltele vastuväited.

Seepärast ei anta üldreeglina juurdepääsu komisjoni vastuväidete kohta saadetud teiste poolte vastustele. Lisaks sellele ei ole komisjon vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (esimese astme kohtu 15. märtsi 2000. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-25/95 jt, Cimenteries, punkt 380 ja sellele järgnevad punktid) kohustatud edastama vastuseid vastuväidete kohta kõikidele pooltele.

Suuline arutelu

Vaatamata sellele nõustusin 26. ja 27. jaanuaril 2006 toimunud suulisel arutelul, et Tomkinsi ja Pegleri puhul oli kaitseõiguse tõttu vaja, et ettevõtjad vahetaksid omavahel vastuseid vastuväidetele. Komisjon on seisukohal, et Tomkins vastutab oma tütarettevõtja Pegleri eest, ja lähtub Pegleri vastusest, et seda seisukohta toetada. Pegler omakorda peaks teadma, millistel tõenditel põhinevad Tomkinsi väited. Nendel põhjustel lepiti kokku, et ettevõtjatel peaks olema juurdepääs teise vastustele, mis tõi kaasa elava arutelu kahe kõnealuse ettevõtja vahel.

Kõik vastuväidete adressaadid, välja arvatud Comap, Flowflex ja Supergrif, osalesid arutelul.

Lõppotsuse eelnõu

Vastuväidetes esitatud FNASiga seotud vastuväiteid ei ole otsuse eelnõus toetatud. Arvestades FNASi selgitusi, mis esitati nii kirjalikult vastusena vastuväidetele kui ka suulisel arutelul, otsustati mitte jätkata FNASi suhtes algatatud menetlust, sest ta ei osalenud rikkumises.

Komisjonile esitatud otsuse eelnõu sisaldab ainult neid vastuväiteid, mille kohta pooltele on antud võimalus väljendada oma seisukohta. Leian, et poolte õigusi anda selgitusi on arvestatud.

Brüssel, 13. september 2006

Serge DURANDE

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/38

---

F-Castres: Regulaarlennuliinide teenindamine

Regulaarlennuliinide avalik teenindamine Castres'i (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vahel

Teatis Prantsusmaa väljakuulutatud pakkumiskutse kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d avaliku teenindamise delegeerimiseks

(2007/C 255/14)

1.   Sissejuhatus: 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestas Prantsusmaa avaliku teenindamise kohustuse Castres'i (Mazamet) ja Pariisi (Orly) vaheliste regulaarlennuliinide teenindamiseks. Avaliku teenindamise kohustustega seotud nõuded avaldati 22.1.2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas viite all C 18/07.

Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 1.3.2008 alustanud ega alustamas selle regulaarlennuliini teenindamist vastavalt avaliku teenindamise kohustusele ning rahalist hüvitist taotlemata, otsustas Prantsusmaa sama määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt piirata juurdepääsu nimetatud lennuühendusele vaid ühe lennuettevõtjaga ning anda pärast pakkumiskutset talle õigus regulaarlendude korraldamiseks alates 1.4.2008.

2.   Tellija: Chambre de commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, 40, allées Alphonse Juin, BP 30217, -81101 Castres Cedex. Tél. (33) 563 51 46 46. Fax (33) 563 51 46 99. E-mail: f.chambert@castres-mazamet.cci.fr.

3.   Pakkumiskutse objekt: Regulaarlennuliinide teenindamine alates 1.4.2008 vastavalt lõikes 1 osutatud avaliku teenindamise kohustustele.

4.   Lepingu põhiomadused: Avaliku teenindamise delegeerimise leping lennuettevõtja, Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoja ja riigi vahel vastavalt ministri 16.5.2005. aasta määruse nr 2005-473 (riigi rahaliste hüvitiste andmise eeskirjade kohta) artiklile 8.

Volitatud ettevõtja saab teenindusest laekuvad tulud. Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda ja riik maksavad talle hüvitist, mis võrdub ettevõtja tegelike kulude (enne maksude – käibemaksu, lennuliikluse erimaksude – tasumist) ja tegelike tulude (enne maksude – käibemaksu, lennuliikluse erimaksude – tasumist) vahega, maksimaalse kokkulepitud hüvitise piires, millest vajaduse korral arvestatakse maha käesoleva pakkumiskutse punktis 9-4 osutatud trahvid.

5.   Lepingu kestus: Leping (avaliku teenindamise delegeerimise leping) kehtib kolm aastat alates 1.4.2008.

6.   Pakkumisel osalemine: Pakkumine on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kellel on vastavalt nõukogu 23.6.1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) välja antud kehtiv lennutegevusluba.

7.   Pakkumismenetlus ja valikukriteeriumid: Käesoleva pakkumiskutse puhul järgitakse määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktidest d, e, f, g, h ja i ning korruptsiooni ärahoidmist ning majanduse ja avalike menetluste läbipaistvust käsitleva 29.1.1993. aasta seaduse nr 93-122 1. jaotise IV peatükist tulenevaid sätteid ning nende kohaldamiseks vastu võetud õigusaktide (eelkõige ministri 31.5.1997. aasta määrust nr 97-638, mis võeti vastu 11.5.1997. aasta seaduse nr 97-210 (ebaseadusliku töö vastase võitluse tõhustamise kohta) kohaldamiseks) ning ministri 16.5.2005. aasta määrust nr 2005-473 (riigi rahalise hüvitise andmise eeskirjade kohta) ning selle kohaldamiseks võetud kolme 16.5.2005. aasta korraldust.

7-1.   Taotluse esitamine: Pakkumisdokumendid tuleb esitada prantsuse keeles. Vajaduse korral peavad pakkujad tõlkima prantsuse keelde ametiasutuste väljaantud ja mõnes Euroopa Liidu ametlikus keeles koostatud dokumendid. Pakkujad võivad prantsuskeelsele pakkumisele lisada mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles kirjutatud versiooni, mis ei ole autentne.

Taotluses sisaldub:

pakkumine, millele on alla kirjutanud ettevõtte juht või tema esindaja ning dokumendid, mis tõestavad tema allkirjaõigust;

ettevõtte esitlus, kus selgitatakse pakkuja ametialaseid ja rahalisi võimeid õhutranspordi valdkonnas ning osutatakse asjakohastele viidetele; esitlus peab võimaldama hinnata pakkuja võimet tagada avaliku teenindamise järjepidevus ja klientide võrdne kohtlemine; soovi korral võib pakkuja võtta aluseks riigihankelepingute puhul kasutatava vormi DC5;

kogukäive ja asjaomaste teenuste käive 3 viimase aasta jooksul või, pakkuja soovil, 3 viimase aasta bilansid ja kasumiaruanded; kui pakkuja neid andmeid esitada ei saa, esitab ta sellekohase põhjenduse;

metoodiline kirjeldus selle kohta, kuidas pakkuja kavatseb pakkumise tingimusi täita, kui Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda tema pakkumise vastu võtab, esitades järgmised andmed:

| — | tehnilised ja inimressursid, mida pakkuja liini teenindamiseks kasutab, |
| --- | --- |

—

tehnilised ja inimressursid, mida pakkuja liini teenindamiseks kasutab,

| — | töötajate arv, kvalifikatsioon ja töökoht ning vajaduse korral teave kavandatavalt töölevõetava personali kohta, |
| --- | --- |

—

töötajate arv, kvalifikatsioon ja töökoht ning vajaduse korral teave kavandatavalt töölevõetava personali kohta,

| — | kasutatavad lennukitüübid ning vajaduse korral nende registreerimisnumber, |
| --- | --- |

—

kasutatavad lennukitüübid ning vajaduse korral nende registreerimisnumber,

| — | pakkuja lennuettevõtja tegevusloa koopia, |
| --- | --- |

—

pakkuja lennuettevõtja tegevusloa koopia,

| — | kui lennuettevõtja tegevusluba on välja antud muus Euroopa Liidu liikmesriigis kui Prantsusmaal, tuleb pakkujal lisaks märkida:






  — | pilootide tegevusloa välja andnud riik, |
| --- | --- | --- |

—

kui lennuettevõtja tegevusluba on välja antud muus Euroopa Liidu liikmesriigis kui Prantsusmaal, tuleb pakkujal lisaks märkida:

—

pilootide tegevusloa välja andnud riik,

| — | töölepingute suhtes kohaldatav õigus, |
| --- | --- |

—

töölepingute suhtes kohaldatav õigus,

| — | vastutavad sotsiaalkindlustusasutused, |
| --- | --- |

—

vastutavad sotsiaalkindlustusasutused,

| — | meetmed, mis on võetud, et järgida töökoodeksi artikleid L. 341-5 ja D. 341-5 ning sellele järgnevaid artikleid, mis käsitlevad töötajate ajutist välismaal töötamist oma riigi territooriumil teenuse osutamiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed, mis on võetud, et järgida töökoodeksi artikleid L. 341-5 ja D. 341-5 ning sellele järgnevaid artikleid, mis käsitlevad töötajate ajutist välismaal töötamist oma riigi territooriumil teenuse osutamiseks;

| — | 31.5.1997. aasta ministri määruse nr 97-638 artikliga 8 ning 31.1.2003. aasta korraldusega, milles käsitletakse nimetatud määruse artikli 8 kohaldamist, ette nähtud tõendid või tunnistused, mis tõendavad, et pakkuja on täitnud oma maksukohustused järgmiste maksude osas:






  — | ettevõttemaks, |
| --- | --- | --- |

—

31.5.1997. aasta ministri määruse nr 97-638 artikliga 8 ning 31.1.2003. aasta korraldusega, milles käsitletakse nimetatud määruse artikli 8 kohaldamist, ette nähtud tõendid või tunnistused, mis tõendavad, et pakkuja on täitnud oma maksukohustused järgmiste maksude osas:

—

ettevõttemaks,

| — | käibemaks, |
| --- | --- |

—

käibemaks,

| — | sotsiaalkindlustusmaksed, tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustusmaksed ning peretoetused, |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustusmaksed, tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustusmaksed ning peretoetused,

| — | tsiviillennundusmaks, |
| --- | --- |

—

tsiviillennundusmaks,

| — | lennujaamamaks, |
| --- | --- |

—

lennujaamamaks,

| — | müramaks, |
| --- | --- |

—

müramaks,

| — | solidaarsusmaks; |
| --- | --- |

—

solidaarsusmaks;

muudest Euroopa Liidu liikmesriikidest kui Prantsusmaalt pärit pakkujatel tuleb esitada tõendid või tunnistused, mille on välja andnud päritoluriigi ametiasutused;

ausõnaline avaldus töökoodeksi artiklites L. 324-9, L. 324-10, L. 341-6, L. 125-1 ja L. 125-3 osutatud rikkumiste kohaste karistuste puudumise kohta bülletäänis 2;

ausõnaline avaldus või muu tõendav dokument selle kohta, et järgitakse töökoodeksi artiklis L. 323-1 ette nähtud puudega töötajate töölevõtmise kohustust;

väljavõte „K bis” äri- ja ettevõtete registrisse kandmisest või samaväärne dokument;

vastavalt 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2407/92 artiklile 7 tõend vähemalt 3 kuu pikkuse kindlustuse kohta, mis katab tsiviilvastutust õnnetuste puhul, mis võivad juhtuda reisijate, pagasi, kaubasaadetiste, postisaadetiste või kolmandate isikutega, ning mis vastab 21.4.2004. aasta määrusele (EÜ) nr 785/2004, eriti selle artiklile 4;

kaitsemeetme või kõiki võlakohustusi hõlmava menetluse puhul sellekohase otsuse või otsuste koopia (kui see ei ole koostatud prantsuse keeles, tuleb otsusega koos esitada kinnitatud tõlge).

7-2.   Pakkumiste läbivaatamine: Pakkumised valitakse välja vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

pakkujate ametialased ja rahalised tagatised;

pakkujate võime tagada lennuliikluse avaliku teenindamise järjepidevus ning klientide võrdne kohtlemine selle teenuse osutamisel;

töökoodeksi artiklis L. 323-1 ette nähtud puudega töötajate töölevõtmise kohustuse järgimine pakkujate poolt.

8.   Lepingu sõlmimise kriteeriumid: Valituks osutunud lennuettevõtjatel palutakse esitada oma pakkumine uuesti vastavalt pakkumiskutse erieeskirjadele, mis neile edastatakse.

Vastavalt 29.1.1993. aasta seaduse nr 93-122 artiklile 38 peab Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda esitatud pakkumiste üle vabalt läbirääkimisi.

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile f tehakse esitatud pakkumiste hulgast valik, arvestades teenuse asjakohasust ja klientidele pakutavaid hindu ja tingimusi ning nõutava hüvitise suurust.

9.   Vajalik lisateave:

9-1.   Rahaline hüvitis: Pakkumistes peavad valituks osutunud osalejad selgelt välja tooma maksimaalse hüvitise summa, mida vajatakse lennuliini teenindamiseks kolme aasta jooksul alates 1.4.2008 (aastaste maksete kaupa). Lõplik hüvitise summa määratakse iga aasta kohta tagantjärele, vastavalt teenuse osutamise tegelikele kuludele ja tuludele pakkumises esitatud summa piires. Summa ülempiiri saab üle vaadata ainult ettenägematute muutuste korral teenuse osutamise tingimustes.

Aastaseid makseid tehakse osade kaupa ning aasta lõpul teostatakse tasaarveldus. Tasaarveldus toimub alles pärast lennuettevõtja asjaomast lennuliini käsitleva raamatupidamisarvestuse heakskiitmist ja teenuse osutamise kontrollimist vastavalt käesoleva dokumendi punktile 9-2.

Lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral kohaldatakse punkti 9-2 sätteid võimalikult kiiresti, et maksta lennuettevõtjale saadaolev hüvitis; esimeses lõigus nimetatud ülempiiri vähendatakse vajaduse korral võrdeliselt teenuse osutamise tegelikule kestusele.

9-2.   Teenuse osutamise ja lennuettevõtja raamatupidamise kontroll: Teenuse osutamist ja lennuettevõtja poolt teenindatava lennuliini raamatupidamisdokumente kontrollitakse koostöös lennuettevõtjaga vähemalt üks kord aastas.

9-3.   Lepingu muutmine ja lõpetamine: Kui lennuettevõtja leiab, et teenuse osutamise tingimuste ettenägematu muutumine õigustab rahalise hüvitise suuruse muutmist, peab ta esitama põhjendatud avalduse teistele lepinguosalistele, kellel on oma arvamuse avaldamiseks aega kaks kuud. Lepingut võib muuta lisaga.

Lepinguosalised võivad lepingu ennetähtaegselt lõpetada ainult juhul, kui sellest teatatakse 6 kuud ette. Juhul, kui lennuettevõtja ei täida lepingujärgseid kohustusi, loetakse leping lennuettevõtja poolt lõpetatuks ilma sellest ette teatamata, kui ta ei ole pärast meeldetuletust kuu aja jooksul uuesti alustanud teenuse osutamist vastavalt nimetatud kohustustele.

9-4.   Trahvid või muud lepingujärgsed mahaarvamised: Punktis 9-3 käsitletava lennuettevõtja poolt tähtajast mittekinnipidamise puhul määratakse vastavalt tsiviillennunduskoodeksi artiklile R 330-20 haldustrahv või vähendatakse rahalist hüvitist sõltuvalt kuude arvust, mil teenust ei osutatud, ja jooksva eelarveaasta jooksul tekkinud tegelikust kahjust, mis ei ületa punktis 9-1 käsitletud ettenähtud maksimaalset rahalist hüvitist.

Kui avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmisel esineb väiksemaid puudusi, vähendatakse punktis 9-1 ettenähtud maksimaalse rahalise hüvitise summat, ilma et see piiraks tsiviillennunduskoodeksi artikli R.330-20 sätete kohaldamist.

Toetuse vähendamisel arvestatakse vajadusel lennuettevõtja süü läbi aastas ära jäänud lendude arvu, lendude arvu, mille puhul täituvus oli nõutust madalam, lendude arvu, mille puhul ei järgitud avaliku teenindamise kohustust vahemaandumiste või piletihindade osas.

10.   Taotluse esitamise tingimused: Taotlused tuleb esitada pitseeritud ümbrikus, millel on märge: „Réponse à l'appel de candidatures Ligne aérienne Castres (Mazamet) / Paris (Orly) – À n'ouvrir que par le destinataire” („Vastus pakkumiskutsele Castres (Mazamet) / Pariisi (Orly) lennuliin – avada võib vaid adressaat”). Taotlused peavad jõudma hiljemalt 4.4.2007 enne kella 12.00 kohaliku aja järgi vastuvõtuteatisega tähitud kirja teel, mille postitempel või saaja allkiri vastuvõtukviitungil kinnitab selle kättesaamist, järgmisele aadressile:

Chambre de commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, 40, allées Alphonse Juin, BP 30217, F-81101 Castres Cedex.

11.   Edasine menetlus: Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda saadab valituks osutunud pakkujatele hiljemalt 7.12.2007 toimiku, mis sisaldab pakkumiseeskirju ja lepingu projekti.

Valituks osutunud pakkujad peavad oma pakkumise esitama hiljemalt 4.1.2008 kell 12.00 kohaliku aja järgi.

Pakkumine on pakkujale siduv 280 päeva jooksul pärast selle esitamist.

12.   Pakkumiskutse kehtivus: Kõik käesolevad pakkumised kehtivad tingimusel, et ükski ühenduse lennuettevõtja ei ole enne 1.3.2008 esitanud kõnealuse lennuliini teenindamise kava alates 1.4.2008 vastavalt avaliku teenindamise kohustustele ilma rahalist hüvitist saamata.

13.   Lisateabe taotlemine: Vajaliku lisateabe saamiseks võivad pakkujad pöörduda ainult kirja või faksi teel Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoja juhatuse esimehe poole punktis 2 osutatud aadressil või faksinumbril.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/42

---

F-Castres: Regulaarlennuliinide teenindamine

Regulaarlennuliinide avalik teenindamine ühelt poolt Castres'i (Mazamet) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) ning teiselt poolt Rodez'i (Marcillac) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) vahel

Teatis Prantsusmaa väljakuulutatud pakkumiskutse kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d avaliku teenindamise delegeerimiseks

(2007/C 255/15)

1.   Sissejuhatus: 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestas Prantsusmaa avaliku teenindamise kohustuse Castres'i (Mazamet) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) ning Rodez'i (Marcillac) ja Lyon'i (Saint-Exupéry) vaheliste regulaarlennuliinide teenindamiseks. Avaliku teenindamise kohustustega seotud nõuded avaldati 22.1.2002. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas viite all C 18/06.

Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 1.5.2008 alustanud ega alustamas ühelt poolt Castres'i ja Rodez'i ning teiselt poolt Lyon'i vahelise regulaarlennuliini teenindamist vastavalt avaliku teenindamise kohustusele ning rahalist hüvitist taotlemata, otsustas Prantsusmaa sama määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt piirata juurdepääsu nimetatud lennuühendusele vaid ühe lennuettevõtjaga ning anda pärast pakkumiskutset talle õigus regulaarlendude korraldamiseks alates 1.6.2008.

2.   Tellija: Chambre de commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, 40, allées Alphonse Juin, BP 30217, -81101 Castres Cedex. Tél. (33) 563 51 46 46. Fax (33) 563 51 46 99. E-mail: f.chambert@castres-mazamet.cci.fr.

ja

Société anonyme d'économie mixte locale (SAEML) Air 12, Aéroport de Rodez-Marcillac, route de Décazeville, F-12330 Salles-la-Source. Telefon: (33) 565 76 02 00. Faks: (33) 565 42 99 97. E-post: aeroport-rodez-marcillac@wanadoo.fr.

3.   Pakkumiskutse objekt: Regulaarlennuliinide teenindamine alates 1.6.2008 vastavalt lõikes 1 osutatud avaliku teenindamise kohustustele.

4.   Lepingu põhiomadused: Avaliku teenindamise delegeerimise leping lennuettevõtja, Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoja, Société anonyme d'économie mixte locale Air 12 ning riigi vahel vastavalt ministri 16.5.2005. aasta määruse nr 2005-473 (riigi rahaliste hüvitiste andmise eeskirjade kohta) artiklile 8.

Volitatud ettevõtja saab teenindusest laekuvad tulud. Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda, Société anonyme d'économie mixte locale Air 12 ning riik maksavad talle hüvitist, mis võrdub ettevõtja tegelike kulude (enne maksude – käibemaksu, lennuliikluse erimaksude – tasumist) ja tegelike tulude (enne maksude – käibemaksu, lennuliikluse erimaksude – tasumist) vahega, maksimaalse kokkulepitud hüvitise piires, millest vajaduse korral arvestatakse maha käesoleva pakkumiskutse punktis 9-4 osutatud trahvid.

5.   Lepingu kestus: Leping (avaliku teenindamise delegeerimise leping) kehtib kolm aastat alates 1.6.2008.

6.   Pakkumisel osalemine: Pakkumine on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kellel on vastavalt nõukogu 23.7.1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) välja antud kehtiv lennutegevusluba.

7.   Pakkumismenetlus ja valikukriteeriumid: Käesoleva pakkumiskutse puhul järgitakse määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktidest d, e, f, g, h ja i ning korruptsiooni ärahoidmist ning majanduse ja avalike menetluste läbipaistvust käsitleva 29.1.1993. aasta seaduse nr 93-122 1. jaotise IV peatükist tulenevaid sätteid ning nende kohaldamiseks vastu võetud õigusaktide (eelkõige ministri 31.5.1997. aasta määrust nr 97-638, mis võeti vastu 11.3.1997. aasta seaduse nr 97-210 (ebaseadusliku töö vastase võitluse tõhustamise kohta) kohaldamiseks) ning ministri 16.5.2005. aasta määrust nr 2005-473 (riigi rahalise hüvitise andmise eeskirjade kohta) ning selle kohaldamiseks võetud kolme 16.5.2005. aasta korraldust.

7-1.   Taotluse esitamine: Pakkumisdokumendid tuleb esitada prantsuse keeles. Vajaduse korral peavad pakkujad tõlkima prantsuse keelde ametiasutuste väljaantud ja mõnes Euroopa Liidu ametlikus keeles koostatud dokumendid. Pakkujad võivad prantsuskeelsele pakkumisele lisada mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles kirjutatud versiooni, mis ei ole autentne.

Taotluses sisaldub:

pakkumine, millele on alla kirjutanud ettevõtte juht või tema esindaja ning dokumendid, mis tõestavad tema allkirjaõigust,

ettevõtte esitlus, kus selgitatakse pakkuja ametialaseid ja rahalisi võimeid õhutranspordi valdkonnas ning osutatakse asjakohastele viidetele; esitlus peab võimaldama hinnata pakkuja võimet tagada avaliku teenindamise järjepidevus ja klientide võrdne kohtlemine; soovi korral võib pakkuja võtta aluseks riigihankelepingute puhul kasutatava vormi DC5,

kogukäive ja asjaomaste teenuste käive 3 viimase aasta jooksul või, pakkuja soovil, 3 viimase aasta bilansid ja kasumiaruanded; kui pakkuja neid andmeid esitada ei saa, esitab ta sellekohase põhjenduse,

metoodiline kirjeldus selle kohta, kuidas pakkuja kavatseb pakkumise tingimusi täita, kui Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda ning SAEML Air 12 tema pakkumise vastu võtavad, esitades järgmised andmed:

| — | tehnilised ja inimressursid, mida pakkuja liini teenindamiseks kasutab, |
| --- | --- |

—

tehnilised ja inimressursid, mida pakkuja liini teenindamiseks kasutab,

| — | töötajate arv, kvalifikatsioon ja töökoht ning vajaduse korral teave kavandatavalt töölevõetava personali kohta, |
| --- | --- |

—

töötajate arv, kvalifikatsioon ja töökoht ning vajaduse korral teave kavandatavalt töölevõetava personali kohta,

| — | kasutatavad lennukitüübid ning vajaduse korral nende registreerimisnumber, |
| --- | --- |

—

kasutatavad lennukitüübid ning vajaduse korral nende registreerimisnumber,

| — | pakkuja lennuettevõtja tegevusloa koopia, |
| --- | --- |

—

pakkuja lennuettevõtja tegevusloa koopia,

| — | kui lennuettevõtja tegevusluba on välja antud muus Euroopa Liidu liikmesriigis kui Prantsusmaal, tuleb pakkujal lisaks märkida:






  — | pilootide tegevusloa välja andnud riik, |
| --- | --- | --- |

—

kui lennuettevõtja tegevusluba on välja antud muus Euroopa Liidu liikmesriigis kui Prantsusmaal, tuleb pakkujal lisaks märkida:

—

pilootide tegevusloa välja andnud riik,

| — | töölepingute suhtes kohaldatav õigus, |
| --- | --- |

—

töölepingute suhtes kohaldatav õigus,

| — | vastutavad sotsiaalkindlustusasutused, |
| --- | --- |

—

vastutavad sotsiaalkindlustusasutused,

| — | meetmed, mis on võetud, et järgida töökoodeksi artikleid L. 341-5 ja D. 341-5 ning sellele järgnevaid artikleid, mis käsitlevad töötajate ajutist välismaal töötamist oma riigi territooriumil teenuse osutamiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed, mis on võetud, et järgida töökoodeksi artikleid L. 341-5 ja D. 341-5 ning sellele järgnevaid artikleid, mis käsitlevad töötajate ajutist välismaal töötamist oma riigi territooriumil teenuse osutamiseks;

| — | 31.5.1997. aasta ministri määruse nr 97-638 artikliga 8 ning 31.1.2003. aasta korraldusega, milles käsitletakse nimetatud määruse artikli 8 kohaldamist, ette nähtud tõendid või tunnistused, mis tõendavad, et pakkuja on täitnud oma maksukohustused järgmiste maksude osas:






  — | ettevõttemaks, |
| --- | --- | --- |

—

31.5.1997. aasta ministri määruse nr 97-638 artikliga 8 ning 31.1.2003. aasta korraldusega, milles käsitletakse nimetatud määruse artikli 8 kohaldamist, ette nähtud tõendid või tunnistused, mis tõendavad, et pakkuja on täitnud oma maksukohustused järgmiste maksude osas:

—

ettevõttemaks,

| — | käibemaks, |
| --- | --- |

—

käibemaks,

| — | sotsiaalkindlustusmaksed, tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustusmaksed ning peretoetused, |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustusmaksed, tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustusmaksed ning peretoetused,

| — | tsiviillennundusmaks, |
| --- | --- |

—

tsiviillennundusmaks,

| — | lennujaamamaks, |
| --- | --- |

—

lennujaamamaks,

| — | müramaks, |
| --- | --- |

—

müramaks,

| — | solidaarsusmaks; |
| --- | --- |

—

solidaarsusmaks;

muudest Euroopa Liidu liikmesriikidest kui Prantsusmaalt pärit pakkujatel tuleb esitada tõendid või tunnistused, mille on välja andnud päritoluriigi ametiasutused,

ausõnaline avaldus töökoodeksi artiklites L. 324-9, L. 324-10, L. 341-6, L. 125-1 ja L. 125-3 osutatud rikkumiste kohaste karistuste puudumise kohta bülletäänis 2,

ausõnaline avaldus või muu tõendav dokument selle kohta, et järgitakse töökoodeksi artiklis L. 323-1 ette nähtud puudega töötajate töölevõtmise kohustust,

väljavõte „K bis” äri- ja ettevõtete registrisse kandmisest või samaväärne dokument,

vastavalt 23.7.1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2407/92 artiklile 7 tõend vähemalt 3 kuu pikkuse kindlustuse kohta, mis katab tsiviilvastutust õnnetuste puhul, mis võivad juhtuda reisijate, pagasi, kaubasaadetiste, postisaadetiste või kolmandate isikutega, ning mis vastab 21.4.2004. aasta määrusele (EÜ) nr 785/2004, eriti selle artiklile 4,

kaitsemeetme või kõiki võlakohustusi hõlmava menetluse puhul sellekohase otsuse või otsuste koopia (kui see ei ole koostatud prantsuse keeles, tuleb otsusega koos esitada kinnitatud tõlge).

7-2.   Pakkumiste läbivaatamine: Pakkumised valitakse välja vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

pakkujate ametialased ja rahalised tagatised,

pakkujate võime tagada lennuliikluse avaliku teenindamise järjepidevus ning klientide võrdne kohtlemine selle teenuse osutamisel,

töökoodeksi artiklis L. 323-1 ette nähtud puudega töötajate töölevõtmise kohustuse järgimine pakkujate poolt.

8.   Lepingu sõlmimise kriteeriumid: Valituks osutunud lennuettevõtjatel palutakse esitada oma pakkumine uuesti vastavalt pakkumiskutse erieeskirjadele, mis neile edastatakse.

Vastavalt 29.1.1993. aasta seaduse nr 93-122 artiklile 38 peavad Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda ning Société anonyme d'économie mixte locale Air 12 esitatud pakkumiste üle vabalt läbirääkimisi.

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile f tehakse esitatud pakkumiste hulgast valik, arvestades teenuse asjakohasust ja klientidele pakutavaid hindu ja tingimusi ning nõutava hüvitise suurust.

9.   Vajalik lisateave:

9-1.   Rahaline hüvitis: Pakkumistes peavad valituks osutunud osalejad selgelt välja tooma maksimaalse hüvitise summa, mida vajatakse lennuliini teenindamiseks kolme aasta jooksul alates 1.6.2008 (aastaste maksete kaupa). Lõplik hüvitise summa määratakse iga aasta kohta tagantjärele, vastavalt teenuse osutamise tegelikele kuludele ja tuludele pakkumises esitatud summa piires. Summa ülempiiri saab üle vaadata ainult ettenägematute muutuste korral teenuse osutamise tingimustes.

Aastaseid makseid tehakse osade kaupa ning aasta lõpul teostatakse tasaarveldus. Tasaarveldus toimub alles pärast lennuettevõtja asjaomast lennuliini käsitleva raamatupidamisarvestuse heakskiitmist ja teenuse osutamise kontrollimist vastavalt käesoleva dokumendi punktile 9-2.

Lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral kohaldatakse punkti 9-2 sätteid võimalikult kiiresti, et maksta lennuettevõtjale saadaolev hüvitis; esimeses lõigus nimetatud ülempiiri vähendatakse vajaduse korral võrdeliselt teenuse osutamise tegelikule kestusele.

9-2.   Teenuse osutamise ja lennuettevõtja raamatupidamise kontroll: Teenuse osutamist ja lennuettevõtja poolt teenindatava lennuliini raamatupidamisdokumente kontrollitakse koostöös lennuettevõtjaga vähemalt üks kord aastas.

9-3.   Lepingu muutmine ja lõpetamine: Kui lennuettevõtja leiab, et teenuse osutamise tingimuste ettenägematu muutumine õigustab rahalise hüvitise suuruse muutmist, peab ta esitama põhjendatud avalduse teistele lepinguosalistele, kellel on oma arvamuse avaldamiseks aega kaks kuud. Lepingut võib muuta lisaga.

Lepinguosalised võivad lepingu ennetähtaegselt lõpetada ainult juhul, kui sellest teatatakse 6 kuud ette. Juhul, kui lennuettevõtja ei täida lepingujärgseid kohustusi, loetakse leping lennuettevõtja poolt lõpetatuks ilma sellest ette teatamata, kui ta ei ole pärast meeldetuletust kuu aja jooksul uuesti alustanud teenuse osutamist vastavalt nimetatud kohustustele.

9-4.   Trahvid või muud lepingujärgsed mahaarvamised: Punktis 9-3 käsitletava lennuettevõtja poolt tähtajast mittekinnipidamise puhul määratakse vastavalt tsiviillennunduskoodeksi artiklile R 330-20 haldustrahv või vähendatakse rahalist hüvitist sõltuvalt kuude arvust, mil teenust ei osutatud, ja jooksva eelarveaasta jooksul tekkinud tegelikust kahjust, mis ei ületa punktis 9-1 käsitletud ettenähtud maksimaalset rahalist hüvitist.

Kui avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmisel esineb väiksemaid puudusi, vähendatakse punktis 9-1 ettenähtud maksimaalse rahalise hüvitise summat, ilma et see piiraks tsiviillennunduskoodeksi artikli R.330-20 sätete kohaldamist.

Toetuse vähendamisel arvestatakse vajadusel lennuettevõtja süü läbi aastas ära jäänud lendude arvu, lendude arvu, mille puhul täituvus oli nõutust madalam, lendude arvu, mille puhul ei järgitud avaliku teenindamise kohustust vahemaandumiste või piletihindade osas.

10.   Taotluse esitamise tingimused: Taotlused tuleb esitada pitseeritud ümbrikus, millel on märge: „Réponse à l'appel de candidatures Ligne aérienne Castres (Mazamet) / Rodez (Marcillac) / Lyon (Saint-Exupéry) – À n'ouvrir que par le destinataire” („Vastus pakkumiskutsele Castres (Mazamet) / Rodez (Marcillac) / Lyon (Saint-Exupéry) lennuliin – avada võib vaid adressaat”). Taotlused peavad jõudma hiljemalt 4.12.2007 enne kella 12.00 kohaliku aja järgi vastuvõtuteatisega tähitud kirja teel, mille postitempel või saaja allkiri vastuvõtukviitungil kinnitab selle kättesaamist, järgmisele aadressile:

Chambre de commerce et d'industrie de Castres-Mazamet, 40, allées Alphonse Juin, BP 30217, F-81101 Castres Cedex.

11.   Edasine menetlus: Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoda saadab valituks osutunud pakkujatele hiljemalt 7.12.2007 toimiku, mis sisaldab pakkumiseeskirju ja lepingu projekti.

Valituks osutunud pakkujad peavad oma pakkumise esitama hiljemalt 4.1.2008 kell 12.00 kohaliku aja järgi.

Pakkumine on pakkujale siduv 280 päeva jooksul pärast selle esitamist.

12.   Pakkumiskutse kehtivus: Kõik käesolevad pakkumised kehtivad tingimusel, et ükski ühenduse lennuettevõtja ei ole enne 1.5.2008 esitanud kõnealuse lennuliini teenindamise kava alates 1.6.2008 vastavalt avaliku teenindamise kohustustele ilma rahalist hüvitist saamata.

13.   Lisateabe taotlemine: Vajaliku lisateabe saamiseks võivad pakkujad pöörduda ainult kirja või faksi teel Castres-Mazamet' kaubandus- ja tööstuskoja juhatuse esimehe poole punktis 2 osutatud aadressil või faksinumbril.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/45

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4911 — Goldman Sachs/LOMO)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/16)

| 1. | 19. oktoobril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LOMO Group üle („LOMO”, Saksamaa) väärtpaberite ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. oktoobril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LOMO Group üle („LOMO”, Saksamaa) väärtpaberite ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Goldman Sachs: investeerimispangandus, kauplemine ja kapitaliinvesteeringud, varahaldus ning investeerimisteenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Goldman Sachs: investeerimispangandus, kauplemine ja kapitaliinvesteeringud, varahaldus ning investeerimisteenused;

| — | LOMO: tanklate ja kiirteede teenindusalade haldamine. |
| --- | --- |

—

LOMO: tanklate ja kiirteede teenindusalade haldamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4911 — Goldman Sachs/LOMO):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4911 — Goldman Sachs/LOMO):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/46

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4944 — SAP/Business Objects)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/17)

| 1. | 22. oktoobril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja SAP AG (edaspidi „SAP”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Business Objects S.A. üle (edaspidi „BO”, Prantsusmaa/Ameerika Ühendriigid) aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

22. oktoobril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja SAP AG (edaspidi „SAP”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Business Objects S.A. üle (edaspidi „BO”, Prantsusmaa/Ameerika Ühendriigid) aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | SAP: ettevõtjatele vajalike rakenduste tarkvaralahendused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

SAP: ettevõtjatele vajalike rakenduste tarkvaralahendused;

| — | BO: majandusanalüüsi tarkvaralahendused, koolitus ja nimetatud valdkondadega seotud teenused. |
| --- | --- |

—

BO: majandusanalüüsi tarkvaralahendused, koolitus ja nimetatud valdkondadega seotud teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4944 — SAP/Business Objects):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4944 — SAP/Business Objects):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/47

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/18)

| 1. | 19. oktoobril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames USA ettevõtja JP Morgan Chase & Co. (edaspidi „JPMorgan Chase”) kontrolli all olev Saksamaa ettevõtja SC-Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „SCB”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Süd-Chemie AG (edaspidi „Süd-Chemie”) aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. oktoobril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames USA ettevõtja JP Morgan Chase & Co. (edaspidi „JPMorgan Chase”) kontrolli all olev Saksamaa ettevõtja SC-Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „SCB”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Süd-Chemie AG (edaspidi „Süd-Chemie”) aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | SCB: JPMorgan Chase'i eriotstarbeline ühing; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

SCB: JPMorgan Chase'i eriotstarbeline ühing;

| — | JPMorgan Chase: finantsteenused; |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase: finantsteenused;

| — | Süd-Chemie: erikemikaalid. |
| --- | --- |

—

Süd-Chemie: erikemikaalid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/48

---

ETTEPANEK KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) NR .../...

...,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 773/2004, seoses kokkuleppemenetluste teostamisega kartellide puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/19)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 (1) asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta, eriti selle artiklit 33,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 773/2004 (3) (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad asjaomaste poolte osalemist sellistes menetlustes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 773/2004 (3) (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad asjaomaste poolte osalemist sellistes menetlustes.

| (2) | Menetluse pooled võivad olla valmis tunnistama oma osalust kartellis, millega rikutakse asutamislepingu artiklit 81, ja oma vastutust sellise osaluse suhtes, kui neil on võimalik kokkuleppemenetluse raames mõistlikul määral ette aimata komisjoni kavandatavaid järeldusi, mis käsitlevad nende osalust rikkumises ja võimalike trahvide suurust ja nende järeldustega nõustuda. Komisjonil peaks olema võimalik vajadusel avalikustada neile pooltele vastuväited, mille nende vastu esitamist ta olemasolevate tõendite alusel kaalub ja neile tõenäoliselt määratavaid trahve. Varane avaldamine peaks võimaldama asjaomastel pooltel väljendada oma seisukohta seoses vastuväidetega, mida komisjon kavatseb nende vastu esitada, ja oma võimaliku vastutusega. |
| --- | --- |

(2)

Menetluse pooled võivad olla valmis tunnistama oma osalust kartellis, millega rikutakse asutamislepingu artiklit 81, ja oma vastutust sellise osaluse suhtes, kui neil on võimalik kokkuleppemenetluse raames mõistlikul määral ette aimata komisjoni kavandatavaid järeldusi, mis käsitlevad nende osalust rikkumises ja võimalike trahvide suurust ja nende järeldustega nõustuda. Komisjonil peaks olema võimalik vajadusel avalikustada neile pooltele vastuväited, mille nende vastu esitamist ta olemasolevate tõendite alusel kaalub ja neile tõenäoliselt määratavaid trahve. Varane avaldamine peaks võimaldama asjaomastel pooltel väljendada oma seisukohta seoses vastuväidetega, mida komisjon kavatseb nende vastu esitada, ja oma võimaliku vastutusega.

| (3) | Kui komisjon kinnitab vastuväidetes poolte kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks ja pooled kinnitavad oma vastustes, et vastuväide vastab nende kirjaliku nõusoleku sisule, peaks komisjonil olema võimalik pärast määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 alusel loodud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega konsulteerimist koheselt alustada määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 vastava otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(3)

Kui komisjon kinnitab vastuväidetes poolte kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks ja pooled kinnitavad oma vastustes, et vastuväide vastab nende kirjaliku nõusoleku sisule, peaks komisjonil olema võimalik pärast määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 alusel loodud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega konsulteerimist koheselt alustada määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 vastava otsuse vastuvõtmist.

| (4) | Seetõttu tuleks kohaldada kokkuleppemenetlust, et komisjon saaks menetleda kartelle käsitlevaid juhtumeid kiiremini, jõudes pooltega kokkuleppele. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks kohaldada kokkuleppemenetlust, et komisjon saaks menetleda kartelle käsitlevaid juhtumeid kiiremini, jõudes pooltega kokkuleppele.

| (5) | Kogemus on näidanud, et vastuväite mittekonfidentsiaalse versiooni süstemaatiline edastamine kaebuse esitajatele võib mõjuda negatiivselt menetluses osalejate tahtele teha koostööd komisjoniga. Kuigi kaebuse esitajad peaksid jätkuvalt olema menetlusega tihedalt seotud ning neid peaks kirjalikult teavitama menetluse sisust ja iseloomust, andes neile ühtlasi võimaluse väljendada seoses sellega oma seisukohta, peaks olema komisjoni otsustada, kuidas sellist kirjalikku teavet igal konkreetsel juhul anda. |
| --- | --- |

(5)

Kogemus on näidanud, et vastuväite mittekonfidentsiaalse versiooni süstemaatiline edastamine kaebuse esitajatele võib mõjuda negatiivselt menetluses osalejate tahtele teha koostööd komisjoniga. Kuigi kaebuse esitajad peaksid jätkuvalt olema menetlusega tihedalt seotud ning neid peaks kirjalikult teavitama menetluse sisust ja iseloomust, andes neile ühtlasi võimaluse väljendada seoses sellega oma seisukohta, peaks olema komisjoni otsustada, kuidas sellist kirjalikku teavet igal konkreetsel juhul anda.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 773/2004 tuleb seetõttu muuta järgmiselt, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 773/2004 tuleb seetõttu muuta järgmiselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 773/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega
  „1.   Komisjon võib otsustada algatada menetluse määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatüki kohase otsuse vastuvõtmiseks igal ajal, kuid peab seda tegema hiljemalt kuupäeval, mil ta esitab esialgse hinnangu vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 või vastuväited või palub pooltel teatada, kas nad on huvitatud osalemisest arutelus kokkuleppe sõlmimiseks, või kuupäeval, mil avaldatakse nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohane teatis, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega

„1.   Komisjon võib otsustada algatada menetluse määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatüki kohase otsuse vastuvõtmiseks igal ajal, kuid peab seda tegema hiljemalt kuupäeval, mil ta esitab esialgse hinnangu vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 või vastuväited või palub pooltel teatada, kas nad on huvitatud osalemisest arutelus kokkuleppe sõlmimiseks, või kuupäeval, mil avaldatakse nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohane teatis, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.”

| 2. | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjon esitab vastuväite küsimuses, mille kohta ta on saanud kaebuse, teavitab ta kaebuse esitajat kirjalikult menetluse sisust ja iseloomust ning näeb ette tähtaja, mille jooksul kaebuse esitaja võib esitada kirjalikult oma seisukohad. Komisjon võib kaebuse esitajale esitada ka koopia vastuväite mittekonfidentsiaalsest versioonist.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjon esitab vastuväite küsimuses, mille kohta ta on saanud kaebuse, teavitab ta kaebuse esitajat kirjalikult menetluse sisust ja iseloomust ning näeb ette tähtaja, mille jooksul kaebuse esitaja võib esitada kirjalikult oma seisukohad. Komisjon võib kaebuse esitajale esitada ka koopia vastuväite mittekonfidentsiaalsest versioonist.”

| 3. | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon teavitab asjaomaseid pooli nende kohta esitatud vastuväidetest. Vastuväited tuleb esitada kirjalikult kõikidele pooltele, kelle kohta väited on esitatud.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon teavitab asjaomaseid pooli nende kohta esitatud vastuväidetest. Vastuväited tuleb esitada kirjalikult kõikidele pooltele, kelle kohta väited on esitatud.”

| 4. | Lisatakse järgmine artikkel 10a:
  „Artikkel 10a
  Kokkuleppemenetlus kartellide puhul
  1.   Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 võib komisjon kehtestada pooltele tähtaja, mille jooksul võivad pooled kirjalikult teatada, kas nad on valmis osalema kokkuleppe sõlmimise arutelus, selleks et neil oleks hiljem võimalik esitada nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke taotlusi ei ole komisjon kohustatud arvesse võtma.
  Kui kaks või enam samale ettevõtjale kuuluvat poolt teatavad, et nad on valmis asuma arutellu kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt esimesele lõigule, nimetavad pooled ühisesindajad, kes asuvad nende nimel komisjoniga arutellu.
  2.   Komisjon võib teavitada pooli, kes on valmis esitama nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks:






  a) | vastuväidetest, mida komisjon kavatseb poolte kohta esitada; |
| --- | --- | --- |

4.

Lisatakse järgmine artikkel 10a:

„Artikkel 10a

Kokkuleppemenetlus kartellide puhul

1.   Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 võib komisjon kehtestada pooltele tähtaja, mille jooksul võivad pooled kirjalikult teatada, kas nad on valmis osalema kokkuleppe sõlmimise arutelus, selleks et neil oleks hiljem võimalik esitada nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke taotlusi ei ole komisjon kohustatud arvesse võtma.

Kui kaks või enam samale ettevõtjale kuuluvat poolt teatavad, et nad on valmis asuma arutellu kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt esimesele lõigule, nimetavad pooled ühisesindajad, kes asuvad nende nimel komisjoniga arutellu.

2.   Komisjon võib teavitada pooli, kes on valmis esitama nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks:

a)

vastuväidetest, mida komisjon kavatseb poolte kohta esitada;

| b) | vastuväiteid toetavatest tõenditest ja |
| --- | --- |

b)

vastuväiteid toetavatest tõenditest ja

| c) | võimalikust trahvist. |
| --- | --- |

c)

võimalikust trahvist.

Kui kokkuleppe sõlmimiseks peetava arutelu käigus peaks eespool nimetatud teave pooltele taotluse alusel avalikustatama või tehtama nendele mingil muul viisil kättesaadavaks, võib komisjon kehtestada tähtaja, mille jooksul pooled võivad ühineda kokkuleppemenetlusega, esitades kirjaliku nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, mis kajastab kokkuleppe arutelu tulemusi ning võtab arvesse nende osalemist asutamislepingu artikli 81 tingimuste rikkumises ja nende vastutust selle eest. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke taotlusi ei ole komisjon kohustatud arvesse võtma.

3.   Kui pooltele esitatud vastuväited kinnitavad kokkuleppe sõlmimise nõusoleku sisu, siis kinnitavad pooled komisjoni kehtestatud tähtaja jooksul vastuväidetele esitatud kirjaliku vastusega, et neile adresseeritud vastuväited vastavad nende kokkuleppe sõlmimise nõusoleku sisule. Seejärel võib komisjon pärast määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 alusel loodud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega konsulteerimist koheselt alustada nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23 vastava otsuse vastuvõtmist.”

| 5. | Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon annab pooltele, kelle kohta ta esitab vastuväited, võimaluse anda selgitusi enne määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 lõikes 1 osutatud nõuandekomiteega konsulteerimist.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon annab pooltele, kelle kohta ta esitab vastuväited, võimaluse anda selgitusi enne määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 lõikes 1 osutatud nõuandekomiteega konsulteerimist.”

| 6. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui pooled on oma kirjalikes arvamustes seda taotlenud, annab komisjon pooltele, kellele ta vastuväited adresseerib, võimaluse väljendada oma arvamusi suulise ärakuulamise käigus.
  2.   Kui pooled esitavad kirjaliku nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, kinnitavad nad komisjonile, et nad taotlevad võimalust oma argumentide esitamiseks suulisel ärakuulamisel ainult juhul, kui vastuväidete sisu ei kinnita nende kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.” |
| --- | --- |

6.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui pooled on oma kirjalikes arvamustes seda taotlenud, annab komisjon pooltele, kellele ta vastuväited adresseerib, võimaluse väljendada oma arvamusi suulise ärakuulamise käigus.

2.   Kui pooled esitavad kirjaliku nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, kinnitavad nad komisjonile, et nad taotlevad võimalust oma argumentide esitamiseks suulisel ärakuulamisel ainult juhul, kui vastuväidete sisu ei kinnita nende kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.”

| 7. | Artiklis 15 lisatakse järgmine lõige 1a:
  „1.   Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 avaldab komisjon vajadusel pooltele, kes on valmis esitama nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, kavandatavaid vastuväiteid toetavad tõendid, et pooled saaksid esitada kõnealuse nõusoleku. Esitades nõusoleku kokkuleppe sõlmiseks, peavad pooled sellega seoses komisjonile kinnitama, et nad taotlevad pärast vastuväidete vastu võtmist toimikule juurdepääsu ainult juhul, kui vastuväidete sisu ei kinnitata nende kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.” |
| --- | --- |

7.

Artiklis 15 lisatakse järgmine lõige 1a:

„1.   Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 avaldab komisjon vajadusel pooltele, kes on valmis esitama nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, kavandatavaid vastuväiteid toetavad tõendid, et pooled saaksid esitada kõnealuse nõusoleku. Esitades nõusoleku kokkuleppe sõlmiseks, peavad pooled sellega seoses komisjonile kinnitama, et nad taotlevad pärast vastuväidete vastu võtmist toimikule juurdepääsu ainult juhul, kui vastuväidete sisu ei kinnitata nende kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.”

| 8. | Artikli 17 lõige 1 ja artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 4 lõikes 3, artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõikes 1, artikli 10 lõikes 2, artikli 10a lõikes 1, artikli 10a lõikes 2, artikli 10a lõikes 3 ja artikli 16 lõikes 3 sätestatud tähtaegade määramisel võtab komisjon arvesse nii arvamuste koostamiseks kuluvat aega kui ka asja kiireloomulisust.
  3.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 4 lõikes 3, artikli 10a lõikes 1, artikli 10a lõikes 2 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud tähtaja pikkus on vähemalt kaks nädalat. Artikli 10a lõikes 3 osutatud tähtaja pikkus on vähemalt üks nädal.” |
| --- | --- |

8.

Artikli 17 lõige 1 ja artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 4 lõikes 3, artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõikes 1, artikli 10 lõikes 2, artikli 10a lõikes 1, artikli 10a lõikes 2, artikli 10a lõikes 3 ja artikli 16 lõikes 3 sätestatud tähtaegade määramisel võtab komisjon arvesse nii arvamuste koostamiseks kuluvat aega kui ka asja kiireloomulisust.

3.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 4 lõikes 3, artikli 10a lõikes 1, artikli 10a lõikes 2 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud tähtaja pikkus on vähemalt kaks nädalat. Artikli 10a lõikes 3 osutatud tähtaja pikkus on vähemalt üks nädal.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub [kuupäev].

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, ...

Komisjon nimel

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1419/2006 (ELT L 269, 28.9.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 255, 27.10.2007, lk 48.

2

(3)  ELT L 123, 27.4.2004, lk 18. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

3

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/51

---

EELNÕU KOMISJONI TEATIS,

...,

mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 255/20)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Teatises esitatakse raamistik, et kompenseerida koostööd EÜ asutamislepingu artikli 81 (1) kohaldamiseks alustatud menetluse läbiviimisel kartellide puhul. Kokkuleppemenetlus võib võimaldada komisjonil käsitleda rohkem juhtumeid samade vahenditega, toetades nii avalikkuse huvi selle vastu, et komisjon määraks tõhusa ja õigeaegse karistuse, suurendades samas hoiatavat mõju. Käesolevas teatisega hõlmatud koostöö erineb tõendusmaterjali vabatahtlikust esitamisest, et algatada komisjoni läbiviidav uurimine või aidata kaasa kõnealusele uurimisele, mida käsitletakse komisjoni teatises, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (2) (leebema kohtlemise teatis). Tingimusel, et ettevõtja tehtav koostöö kuulub komisjoni mõlema teatise kohaldamisalasse, võib seda kumulatiivselt kompenseerida. (3) |
| --- | --- |

1.

Teatises esitatakse raamistik, et kompenseerida koostööd EÜ asutamislepingu artikli 81 (1) kohaldamiseks alustatud menetluse läbiviimisel kartellide puhul. Kokkuleppemenetlus võib võimaldada komisjonil käsitleda rohkem juhtumeid samade vahenditega, toetades nii avalikkuse huvi selle vastu, et komisjon määraks tõhusa ja õigeaegse karistuse, suurendades samas hoiatavat mõju. Käesolevas teatisega hõlmatud koostöö erineb tõendusmaterjali vabatahtlikust esitamisest, et algatada komisjoni läbiviidav uurimine või aidata kaasa kõnealusele uurimisele, mida käsitletakse komisjoni teatises, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (2) (leebema kohtlemise teatis). Tingimusel, et ettevõtja tehtav koostöö kuulub komisjoni mõlema teatise kohaldamisalasse, võib seda kumulatiivselt kompenseerida. (3)

| 2. | Kui menetluse pooled on valmis tunnistama oma osalust kartellis, millega rikutakse EÜ asutamislepingu artiklit 81, ja oma vastutust selle eest, võivad nad aidata läbi viia menetlust, mille tulemusel võetakse käesolevas teatises ette nähtud korras ja kaitsemeetmeid rakendades vastu asjakohane otsus vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (4) (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artiklitele 7 ja 23. Kuigi komisjon kui uurimist läbi viiv asutus ja EÜ asutamislepingu täitmise järelevalvaja, keda on volitatud võtma õigusaktide täitmise tagamiseks vastu otsuseid, mille suhtes kohaldatakse ühenduse kohtute kohtulikku kontrolli, ei aruta ühenduse õiguse rikkumise küsimusi ja asjakohaseid karistusi, võib ta kompenseerida käesolevas teatises kirjeldatud koostöö. |
| --- | --- |

2.

Kui menetluse pooled on valmis tunnistama oma osalust kartellis, millega rikutakse EÜ asutamislepingu artiklit 81, ja oma vastutust selle eest, võivad nad aidata läbi viia menetlust, mille tulemusel võetakse käesolevas teatises ette nähtud korras ja kaitsemeetmeid rakendades vastu asjakohane otsus vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (4) (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) artiklitele 7 ja 23. Kuigi komisjon kui uurimist läbi viiv asutus ja EÜ asutamislepingu täitmise järelevalvaja, keda on volitatud võtma õigusaktide täitmise tagamiseks vastu otsuseid, mille suhtes kohaldatakse ühenduse kohtute kohtulikku kontrolli, ei aruta ühenduse õiguse rikkumise küsimusi ja asjakohaseid karistusi, võib ta kompenseerida käesolevas teatises kirjeldatud koostöö.

| 3. | Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 773/20045, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis, (5) sätestatakse peamised praktilised eeskirjad menetluse läbiviimiseks kartellivastase võitlusega seotud juhtumite puhul, kaasa arvatud eeskirjad, mida kohaldatakse kokkuleppe korral. Selleks annab määrus (EÜ) nr 773/2004 komisjonile õiguse otsustada kartellide puhul oma äranägemisel, kas pakkuda kokkuleppemenetlust või mitte, kuid tagab ühtlasi, et pooli ei saa sundida kõnealuses menetluses osalema. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 773/20045, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis, (5) sätestatakse peamised praktilised eeskirjad menetluse läbiviimiseks kartellivastase võitlusega seotud juhtumite puhul, kaasa arvatud eeskirjad, mida kohaldatakse kokkuleppe korral. Selleks annab määrus (EÜ) nr 773/2004 komisjonile õiguse otsustada kartellide puhul oma äranägemisel, kas pakkuda kokkuleppemenetlust või mitte, kuid tagab ühtlasi, et pooli ei saa sundida kõnealuses menetluses osalema.

| 4. | Konkurentsialaste ühenduse õigusaktide tõhus täitmine tagatakse täielikult austades poolte kaitseõigust, mis kujutab endast ühenduse õiguse keskset põhimõtet, mida tuleb alati austada, eelkõige kartellidevastastes menetlustes, mis võivad lõppeda karistusega. Seetõttu peavad EÜ asutamislepingu artikli 81 täitmise tagamiseks läbiviidavate komisjoni menetluste jaoks kehtestatud eeskirjad kindlustama, et asjaomastele ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele pakutakse võimalus esitada oma seisukohti komisjoni esitatud faktide, vastuväidete ja asjaolude õigsuse ja olulisuse kohta (6) kogu haldusmenetluse jooksul. |
| --- | --- |

4.

Konkurentsialaste ühenduse õigusaktide tõhus täitmine tagatakse täielikult austades poolte kaitseõigust, mis kujutab endast ühenduse õiguse keskset põhimõtet, mida tuleb alati austada, eelkõige kartellidevastastes menetlustes, mis võivad lõppeda karistusega. Seetõttu peavad EÜ asutamislepingu artikli 81 täitmise tagamiseks läbiviidavate komisjoni menetluste jaoks kehtestatud eeskirjad kindlustama, et asjaomastele ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele pakutakse võimalus esitada oma seisukohti komisjoni esitatud faktide, vastuväidete ja asjaolude õigsuse ja olulisuse kohta (6) kogu haldusmenetluse jooksul.

2.   MENETLUS

| 5. | Komisjon säilitab ulatusliku õiguse otsustada, milliste juhtumite puhul on asjakohane uurida poolte huvi kokkuleppe sõlmimise vastu, osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks, katkestada kõnealune arutelu või sõlmida lõplik kokkulepe. Selleks võib arvesse võtta tõenäosust jõuda osalevate pooltega mõistliku aja jooksul ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse küsimuses, pidades silmas selliseid tegureid nagu osalevate poolte arv, vastutusega seotud tõenäolised vastandlikud seisukohad ja faktide vaidlustamise ulatus. Lisaks sellele arvestatakse seda, kui tõenäoline on, et kokkuleppemenetlus aitab üldiselt tõhustada tulemuste saavutamist. Tegemist võib olla ka muude kaalutlustega, nagu pretsedendi loomine. Komisjon võib osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks ainult asjaomaste poolte kirjaliku taotluse korral. |
| --- | --- |

5.

Komisjon säilitab ulatusliku õiguse otsustada, milliste juhtumite puhul on asjakohane uurida poolte huvi kokkuleppe sõlmimise vastu, osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks, katkestada kõnealune arutelu või sõlmida lõplik kokkulepe. Selleks võib arvesse võtta tõenäosust jõuda osalevate pooltega mõistliku aja jooksul ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse küsimuses, pidades silmas selliseid tegureid nagu osalevate poolte arv, vastutusega seotud tõenäolised vastandlikud seisukohad ja faktide vaidlustamise ulatus. Lisaks sellele arvestatakse seda, kui tõenäoline on, et kokkuleppemenetlus aitab üldiselt tõhustada tulemuste saavutamist. Tegemist võib olla ka muude kaalutlustega, nagu pretsedendi loomine. Komisjon võib osaleda arutelus kokkuleppe sõlmimiseks ainult asjaomaste poolte kirjaliku taotluse korral.

| 6. | Kuigi menetluse pooltel ei ole õigust sõlmida kokkulepet, uurib komisjon kõikide menetlusosaliste huvi kokkuleppe saavutamise vastu, kui ta leiab, et kokkuleppe sõlmimine võib osutuda juhtumi puhul põhimõtteliselt asjakohaseks. |
| --- | --- |

6.

Kuigi menetluse pooltel ei ole õigust sõlmida kokkulepet, uurib komisjon kõikide menetlusosaliste huvi kokkuleppe saavutamise vastu, kui ta leiab, et kokkuleppe sõlmimine võib osutuda juhtumi puhul põhimõtteliselt asjakohaseks.

| 7. | Menetlusosalised ja nende seadusjärgsed esindajad ei tohi avalikustada mis tahes jurisdiktsioonile alluvale ettevõtjale või kolmandale isikule arutelu või dokumentide sisu, millele neil on kokkleppemenetluse tõttu juurdepääs, välja arvatud juhul, kui neil on selleks komisjoni eelnev selgesõnaline nõusolek. Kui eespool nimetatud nõuet rikutakse, võib komisjon jätta arvestamata ettevõtja taotluse kokkuleppemenetluse läbiviimiseks ja kõnealune rikkumine võib endast kujutada raskendavat asjaolu vastavalt komisjoni suuniste punktile 28 määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (7) (trahvide määramise suunised). |
| --- | --- |

7.

Menetlusosalised ja nende seadusjärgsed esindajad ei tohi avalikustada mis tahes jurisdiktsioonile alluvale ettevõtjale või kolmandale isikule arutelu või dokumentide sisu, millele neil on kokkleppemenetluse tõttu juurdepääs, välja arvatud juhul, kui neil on selleks komisjoni eelnev selgesõnaline nõusolek. Kui eespool nimetatud nõuet rikutakse, võib komisjon jätta arvestamata ettevõtja taotluse kokkuleppemenetluse läbiviimiseks ja kõnealune rikkumine võib endast kujutada raskendavat asjaolu vastavalt komisjoni suuniste punktile 28 määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (7) (trahvide määramise suunised).

2.1.   Menetluse algatamine ja kokkuleppega seotud uurimine

| 8. | Kui komisjon kaalub otsuse vastuvõtmist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 7 ja/või artiklile 23, peab ta eelnevalt tegema kindlaks juriidilised isikud, kellele võib määrata karistuse EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumise eest, ja käsitlema neid menetlusosalistena. |
| --- | --- |

8.

Kui komisjon kaalub otsuse vastuvõtmist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 7 ja/või artiklile 23, peab ta eelnevalt tegema kindlaks juriidilised isikud, kellele võib määrata karistuse EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumise eest, ja käsitlema neid menetlusosalistena.

| 9. | Selleks võib millal tahes algatada kõnealuse otsuse vastuvõtmise menetluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6, kuid mitte hiljem kui kuupäeval, mil komisjon avaldab vastuväited asjaomaste poolte kohta. Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 2 lõikes 1 nähakse ette, et juhul, kui komisjon peab vajalikuks uurida poolte huvi asuda arutellu kokkuleppe sõlmimiseks, algatab ta menetluse hiljemalt kas vastuväidete avaldamise kuupäeval või kuupäeval, mil ta palub pooltel kirjalikult väljendada huvi arutelu vastu kokkuleppe sõlmimiseks, sõltuvalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

9.

Selleks võib millal tahes algatada kõnealuse otsuse vastuvõtmise menetluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6, kuid mitte hiljem kui kuupäeval, mil komisjon avaldab vastuväited asjaomaste poolte kohta. Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 2 lõikes 1 nähakse ette, et juhul, kui komisjon peab vajalikuks uurida poolte huvi asuda arutellu kokkuleppe sõlmimiseks, algatab ta menetluse hiljemalt kas vastuväidete avaldamise kuupäeval või kuupäeval, mil ta palub pooltel kirjalikult väljendada huvi arutelu vastu kokkuleppe sõlmimiseks, sõltuvalt sellest, kumb on varasem.

| 10. | Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 on komisjon ainupädev kohaldama asjaomase juhtumi suhtes EÜ asutamislepingu artiklit 81. (8) |
| --- | --- |

10.

Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 on komisjon ainupädev kohaldama asjaomase juhtumi suhtes EÜ asutamislepingu artiklit 81. (8)

| 11. | Kui komisjon peab vajalikuks uurida poolte huvi asuda arutellu kokkuleppe sõlmimiseks, määrab ta määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 1 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt mitte lühema kui kahenädalase tähtaja, mille jooksul menetlusosalised peavad kirjalikult teatama, kas nad kaaluvad võimalust asuda arutellu kokkuleppe sõlmimiseks, selleks et hiljem esitada võimalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. |
| --- | --- |

11.

Kui komisjon peab vajalikuks uurida poolte huvi asuda arutellu kokkuleppe sõlmimiseks, määrab ta määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 1 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt mitte lühema kui kahenädalase tähtaja, mille jooksul menetlusosalised peavad kirjalikult teatama, kas nad kaaluvad võimalust asuda arutellu kokkuleppe sõlmimiseks, selleks et hiljem esitada võimalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks.

| 12. | Kõik menetlusosalised, kes moodustavad ühe ettevõtja ning kaaluvad võimalust esitada nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks, et taotleda osalemist sellel eesmärgil peetavas arutelus, peaksid millal tahes, kuid mitte pärast punktis 10 nimetatud tähtaja möödumist, määrama ühisesindajad, kellel on nõuetekohased volitused tegutseda nende nimel. |
| --- | --- |

12.

Kõik menetlusosalised, kes moodustavad ühe ettevõtja ning kaaluvad võimalust esitada nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks, et taotleda osalemist sellel eesmärgil peetavas arutelus, peaksid millal tahes, kuid mitte pärast punktis 10 nimetatud tähtaja möödumist, määrama ühisesindajad, kellel on nõuetekohased volitused tegutseda nende nimel.

| 13. | Komisjon võib jätta arvestamata trahvide eest kaitse saamise või trahvide vähendamise taotluse, mis on esitatud leebema kohtlemise teatise alusel, kui taotlus esitatakse pärast punktis 10 nimetatud tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

13.

Komisjon võib jätta arvestamata trahvide eest kaitse saamise või trahvide vähendamise taotluse, mis on esitatud leebema kohtlemise teatise alusel, kui taotlus esitatakse pärast punktis 10 nimetatud tähtaja möödumist.

2.2.   Kokkuleppemenetluse käivitamine: arutelu kokkuleppe sõlmimiseks

| 14. | Kui osa menetluseosalisi peaksid taotlema arutelu kokkuleppe sõlmimiseks ja vastama punktides 10 ja 11 esitatud nõuetele, võib komisjon otsustada jätkata kokkuleppemenetlust kahepoolsete kontaktide kaudu konkurentsi peadirektoraadi ja kokkuleppe võimalike osaliste vahel. |
| --- | --- |

14.

Kui osa menetluseosalisi peaksid taotlema arutelu kokkuleppe sõlmimiseks ja vastama punktides 10 ja 11 esitatud nõuetele, võib komisjon otsustada jätkata kokkuleppemenetlust kahepoolsete kontaktide kaudu konkurentsi peadirektoraadi ja kokkuleppe võimalike osaliste vahel.

| 15. | Komisjonile jääb õigus kogu kokkuleppemenetluse jooksul määrata iga ettevõtjaga peetava kahepoolse arutelu asjakohasus ja tempo. Vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikele 2 (9) hõlmab see — pidades silmas kokkuleppemenetluse üldtulemusi — otsuseid kokkuleppe sõlmimise üle peetava kahepoolse arutelu korra ja toimingute järjestuse ning teabe avaldamise aja kohta, kaasa arvatud nende komisjoni toimikus olevate tõendite avaldamise aja kohta, mida kasutatakse kavandatavate vastuväidete koostamiseks ja võimaliku trahvi määramiseks. (10) Teave avaldatakse kokkuleppe sõlmimiseks peetava arutelu käigus aegsasti. |
| --- | --- |

15.

Komisjonile jääb õigus kogu kokkuleppemenetluse jooksul määrata iga ettevõtjaga peetava kahepoolse arutelu asjakohasus ja tempo. Vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikele 2 (9) hõlmab see — pidades silmas kokkuleppemenetluse üldtulemusi — otsuseid kokkuleppe sõlmimise üle peetava kahepoolse arutelu korra ja toimingute järjestuse ning teabe avaldamise aja kohta, kaasa arvatud nende komisjoni toimikus olevate tõendite avaldamise aja kohta, mida kasutatakse kavandatavate vastuväidete koostamiseks ja võimaliku trahvi määramiseks. (10) Teave avaldatakse kokkuleppe sõlmimiseks peetava arutelu käigus aegsasti.

| 16. | Teabe varane avaldamine määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 2 ja artikli 15 lõike 1a kohase arutelu käigus kokkuleppe sõlmimiseks võimaldab pooltel olla kursis arvessevõetud oluliste teguritega, nagu väidetavad faktid, nende õiguslik hinnang, väidetava kartelli tähtsus ja kestus, vastutuse jaotumine, tõenäolise trahvi hinnanguline tase (11) ning võimalike vastuväidete koostamiseks kasutatud tõendid (12). See võimaldab pooltel tõhusalt esitada oma seisukohad seoses võimalike vastuväidetega nende kohta ja teha põhjendatud otsuse, kas sõlmida kokkuleppe või mitte. |
| --- | --- |

16.

Teabe varane avaldamine määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 2 ja artikli 15 lõike 1a kohase arutelu käigus kokkuleppe sõlmimiseks võimaldab pooltel olla kursis arvessevõetud oluliste teguritega, nagu väidetavad faktid, nende õiguslik hinnang, väidetava kartelli tähtsus ja kestus, vastutuse jaotumine, tõenäolise trahvi hinnanguline tase (11) ning võimalike vastuväidete koostamiseks kasutatud tõendid (12). See võimaldab pooltel tõhusalt esitada oma seisukohad seoses võimalike vastuväidetega nende kohta ja teha põhjendatud otsuse, kas sõlmida kokkuleppe või mitte.

| 17. | Kui arutelu käigus kokkuleppe sõlmimiseks jõutakse ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse küsimuses ja tõenäoliselt määratava komisjoni trahvivahemiku hinnangus, võib komisjon ettevõtjale määrata lõpliku tähtaja kestusega vähemalt XXX tööpäeva, et esitada määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 2 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt lõplik kirjalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. Tähtaega võib põhjendatud taotluse korral pikendada. Enne kõnealuse tähtaja määramist on pooltel asjakohase taotluse alusel õigus saada punktis 15 täpsustatud teavet. Poole põhjendatud taotluse alusel võimaldavad komisjoni talitused poolele juurdepääsu nende kättesaadavate dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele, mis on selleks ajaks kantud toimikusse ja on nende arvates vajalikud, et pool saaks võtta seisukoha kartelliga seotud asjaolude kohta, lähtudes seejuures eeldusest, et see ei ohusta menetluse edukust, millele viidatakse punktis 5. (13) |
| --- | --- |

17.

Kui arutelu käigus kokkuleppe sõlmimiseks jõutakse ühisele seisukohale võimalike vastuväidete ulatuse küsimuses ja tõenäoliselt määratava komisjoni trahvivahemiku hinnangus, võib komisjon ettevõtjale määrata lõpliku tähtaja kestusega vähemalt XXX tööpäeva, et esitada määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 2 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt lõplik kirjalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks. Tähtaega võib põhjendatud taotluse korral pikendada. Enne kõnealuse tähtaja määramist on pooltel asjakohase taotluse alusel õigus saada punktis 15 täpsustatud teavet. Poole põhjendatud taotluse alusel võimaldavad komisjoni talitused poolele juurdepääsu nende kättesaadavate dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele, mis on selleks ajaks kantud toimikusse ja on nende arvates vajalikud, et pool saaks võtta seisukoha kartelliga seotud asjaolude kohta, lähtudes seejuures eeldusest, et see ei ohusta menetluse edukust, millele viidatakse punktis 5. (13)

| 18. | Pooled võivad igal ajal kokkuleppemenetluse jooksul pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole menetluse nõuetekohasust käsitlevate küsimustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik peab tagama, et konkurentsimenetlustes austatakse kaitseõiguse tulemuslikku kohaldamist. |
| --- | --- |

18.

Pooled võivad igal ajal kokkuleppemenetluse jooksul pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole menetluse nõuetekohasust käsitlevate küsimustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik peab tagama, et konkurentsimenetlustes austatakse kaitseõiguse tulemuslikku kohaldamist.

| 19. | Kui asjaomased pooled ei esita nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, kohaldatakse menetluses, mille käigus poolte kohta tehakse lõplik otsus, määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid, selle asemel et kohaldada sätteid, mis reguleerivad kokkuleppemenetlust. |
| --- | --- |

19.

Kui asjaomased pooled ei esita nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, kohaldatakse menetluses, mille käigus poolte kohta tehakse lõplik otsus, määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid, selle asemel et kohaldada sätteid, mis reguleerivad kokkuleppemenetlust.

2.3.   Nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks

| 20. | Pooled, kes valivad kokkuleppemenetluse, peavad esitama kirjaliku nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks. Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikes 2 ette nähtud kirjalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks peab sisaldama järgmist:






  (a) | ühemõttelist kinnitust, et pooled vastutavad kirjeldatud rikkumise eest; kõnealune vastutus hõlmab vastavalt kokkuleppe sõlmimise üle peetud arutelu tulemustele peamisi fakte ja nende õiguslikku hinnangut ning poolte osaluse kestust rikkumises; |
| --- | --- | --- |

20.

Pooled, kes valivad kokkuleppemenetluse, peavad esitama kirjaliku nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks. Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikes 2 ette nähtud kirjalik nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks peab sisaldama järgmist:

(a)

ühemõttelist kinnitust, et pooled vastutavad kirjeldatud rikkumise eest; kõnealune vastutus hõlmab vastavalt kokkuleppe sõlmimise üle peetud arutelu tulemustele peamisi fakte ja nende õiguslikku hinnangut ning poolte osaluse kestust rikkumises;

| (b) | maksimaalset trahvisummat, (14) mis komisjon poolte arvates neile määrab ja millega pooled kokkuleppemenetluse raames nõustuvad; |
| --- | --- |

(b)

maksimaalset trahvisummat, (14) mis komisjon poolte arvates neile määrab ja millega pooled kokkuleppemenetluse raames nõustuvad;

| (c) | poolte kinnitust, et neid on piisavalt teavitatud vastuväidetest, mida komisjon kavatseb nende kohta esitada, ja et neile on antud asjakohane võimalus oma seisukohtade tutvustamiseks komisjonile; |
| --- | --- |

(c)

poolte kinnitust, et neid on piisavalt teavitatud vastuväidetest, mida komisjon kavatseb nende kohta esitada, ja et neile on antud asjakohane võimalus oma seisukohtade tutvustamiseks komisjonile;

| (d) | poolte kinnitust, et eespool mainitut arvestades ei kavatse nad taotleda juurdepääsu toimikule ega võimalust esitada oma seisukohti suulisel ärakuulamisel, välja arvatud juhul, kui komisjon ei kinnita nende nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

(d)

poolte kinnitust, et eespool mainitut arvestades ei kavatse nad taotleda juurdepääsu toimikule ega võimalust esitada oma seisukohti suulisel ärakuulamisel, välja arvatud juhul, kui komisjon ei kinnita nende nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks;

| (e) | poolte nõusolekut saada vastuväited ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklite 7 ja 23 kohane lõplik otsus teatavas Euroopa ühenduse ametlikus keeles. |
| --- | --- |

(e)

poolte nõusolekut saada vastuväited ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklite 7 ja 23 kohane lõplik otsus teatavas Euroopa ühenduse ametlikus keeles.

| 21. | Poolte kinnitused seoses kokkuleppega väljendavad valmisolekut teha koostööd juhtumi kiire käsitlemise käigus pärast kokkuleppemenetlust. Kõnealused kinnitused sõltuvad sellest, kas komisjon rahuldab poolte taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, nõustudes sealhulgas maksimaalse eeldatava trahvisummaga. |
| --- | --- |

21.

Poolte kinnitused seoses kokkuleppega väljendavad valmisolekut teha koostööd juhtumi kiire käsitlemise käigus pärast kokkuleppemenetlust. Kõnealused kinnitused sõltuvad sellest, kas komisjon rahuldab poolte taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, nõustudes sealhulgas maksimaalse eeldatava trahvisummaga.

| 22. | Seetõttu ei saa pooled ühepoolselt tagasi võtta esitatud kirjalikku taotlust kokkuleppe sõlmimiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon ei rahulda kõnealust taotlust sel teel, et ta kinnitab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks kõigepealt vastuväidetes ja viimaks lõplikus otsuses (vt punktid 27 ja 29). Selleks et kinnitada kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, tuleb vastuväidetes esitada nõusolekus käsitletud kartelli kirjeldus ja ettevõtja osalus selles ning kartelli õiguslik hinnang. Lõplikus otsuses tuleb esitada lisaks trahvisumma, mis ei ületa nõusolekus nimetatud maksimaalset summat. |
| --- | --- |

22.

Seetõttu ei saa pooled ühepoolselt tagasi võtta esitatud kirjalikku taotlust kokkuleppe sõlmimiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon ei rahulda kõnealust taotlust sel teel, et ta kinnitab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks kõigepealt vastuväidetes ja viimaks lõplikus otsuses (vt punktid 27 ja 29). Selleks et kinnitada kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, tuleb vastuväidetes esitada nõusolekus käsitletud kartelli kirjeldus ja ettevõtja osalus selles ning kartelli õiguslik hinnang. Lõplikus otsuses tuleb esitada lisaks trahvisumma, mis ei ületa nõusolekus nimetatud maksimaalset summat.

2.4.   Vastuväited ja vastused

| 23. | Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõike 1 kohaselt on kohustuslik ettevalmistav meede enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kirjalike vastuväidete esitamine kõikidele pooltele, kelle kohta väited esitatakse (15). Seetõttu väljastab komisjon vastuväited ka kokkuleppemenetluse korral (16). |
| --- | --- |

23.

Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõike 1 kohaselt on kohustuslik ettevalmistav meede enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kirjalike vastuväidete esitamine kõikidele pooltele, kelle kohta väited esitatakse (15). Seetõttu väljastab komisjon vastuväited ka kokkuleppemenetluse korral (16).

| 24. | Et pooled saaksid tulemuslikult kasutada oma kaitseõigust, peaks komisjon enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kuulama nende seisukohti seoses nende kohta esitatud vastuväidete ja kõnealuseid väiteid toetavate tõenditega ning arvestama kõnealuste seisukohtadega, kui ta vajaduse korral muudab oma esialgse analüüsi tulemusi. (17) Komisjonil peab olema võimalik mitte ainult heaks kiita või tagasi lükata poolte asjaomaseid argumente, mida nad avaldavad haldusmenetluse käigus, vaid ka ise analüüsida poolte püstitatud küsimusi selleks, et kas loobuda alusetuteks osutunud vastuväidetest või täiendada nii faktiliselt kui ka õiguslikult oma argumente, mis toetavad vastuväiteid, millest komisjon ei loobu, ja hinnata need argumendid ümber. (18) |
| --- | --- |

24.

Et pooled saaksid tulemuslikult kasutada oma kaitseõigust, peaks komisjon enne lõpliku otsuse vastuvõtmist kuulama nende seisukohti seoses nende kohta esitatud vastuväidete ja kõnealuseid väiteid toetavate tõenditega ning arvestama kõnealuste seisukohtadega, kui ta vajaduse korral muudab oma esialgse analüüsi tulemusi. (17) Komisjonil peab olema võimalik mitte ainult heaks kiita või tagasi lükata poolte asjaomaseid argumente, mida nad avaldavad haldusmenetluse käigus, vaid ka ise analüüsida poolte püstitatud küsimusi selleks, et kas loobuda alusetuteks osutunud vastuväidetest või täiendada nii faktiliselt kui ka õiguslikult oma argumente, mis toetavad vastuväiteid, millest komisjon ei loobu, ja hinnata need argumendid ümber. (18)

| 25. | Kui asjaomased pooled esitavad enne vastuväidete esitamist kirjaliku nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, on komisjonil võimalik tulemuslikult arvestada poolte seisukohtadega juba siis, (19) kui ta koostab vastuväidete kavandit, mitte alles enne konsulteerimist konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega (edaspidi „nõuandekomitee”) või lõpliku otsuse vastuvõtmist. (20) Sellest tulenevalt võivad pooltele esitatud vastuväited vajadusel lähtuda nõusolekust kokkuleppe sõlmimiseks ja võimaliku trahvisumma suurust võib vähendada. (21) |
| --- | --- |

25.

Kui asjaomased pooled esitavad enne vastuväidete esitamist kirjaliku nõusoleku vormis ametliku taotluse kokkuleppe sõlmimiseks, on komisjonil võimalik tulemuslikult arvestada poolte seisukohtadega juba siis, (19) kui ta koostab vastuväidete kavandit, mitte alles enne konsulteerimist konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega (edaspidi „nõuandekomitee”) või lõpliku otsuse vastuvõtmist. (20) Sellest tulenevalt võivad pooltele esitatud vastuväited vajadusel lähtuda nõusolekust kokkuleppe sõlmimiseks ja võimaliku trahvisumma suurust võib vähendada. (21)

| 26. | Kui vastuväidetes kinnitatakse poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, peaksid asjaomased pooled komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikele 3 ja artikli 17 lõikele 3 määratud vähemalt ühenädalase tähtaja jooksul neile vastama, kinnitades (ühemõtteliselt), et vastuväited vastavad kokkuleppe sõlmimiseks antud nõusoleku sisule ja nad jätkavad seega osalemist kokkuleppemenetluses. Kui kõnealust vastust ei saadeta, võib komisjon jätta arvestamata ettevõtja taotluse kokkuleppemenetluse läbiviimiseks. |
| --- | --- |

26.

Kui vastuväidetes kinnitatakse poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks, peaksid asjaomased pooled komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikele 3 ja artikli 17 lõikele 3 määratud vähemalt ühenädalase tähtaja jooksul neile vastama, kinnitades (ühemõtteliselt), et vastuväited vastavad kokkuleppe sõlmimiseks antud nõusoleku sisule ja nad jätkavad seega osalemist kokkuleppemenetluses. Kui kõnealust vastust ei saadeta, võib komisjon jätta arvestamata ettevõtja taotluse kokkuleppemenetluse läbiviimiseks.

| 27. | Komisjon võib õiguspäraselt võtta vastu vastuväited, mis ei kinnita poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks. Sellisel juhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid. Sellisel juhul loetakse kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, tagasivõetuks ja neid ei saa kasutada ühegi menetluseosalise vastu. Järelikult ei kohustaks pooli enam nende nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks ning neile antaks uus tähtaeg kaitse esitamiseks ja soovi korral võimalus suulise ärakuulamise taotlemiseks ja juurdepääsuks oma toimikule. |
| --- | --- |

27.

Komisjon võib õiguspäraselt võtta vastu vastuväited, mis ei kinnita poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks. Sellisel juhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõike 2, artikli 12 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 üldsätteid. Sellisel juhul loetakse kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, tagasivõetuks ja neid ei saa kasutada ühegi menetluseosalise vastu. Järelikult ei kohustaks pooli enam nende nõusolek kokkuleppe sõlmimiseks ning neile antaks uus tähtaeg kaitse esitamiseks ja soovi korral võimalus suulise ärakuulamise taotlemiseks ja juurdepääsuks oma toimikule.

2.5.   Komisjoni otsus ja kompensatsioon kokkuleppe eest

| 28. | Pärast vastuväidetele esitatud vastuste saamist, milles pooled kinnitavad oma valmisolekut sõlmida kokkulepe, võimaldab määrus (EÜ) nr 773/2004 komisjonil ilma täiendavate menetlustoiminguteta ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 14 võtta vastu lõplik otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 7 ja/või 23. See tähendab, et pooled, kelle nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks on vastuväidetes kinnitatud, ei tohi kooskõlas määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 12 lõikega 2 (22) ja artikli 15 lõikega 1a (23) enam taotleda suulist ärakuulamist ega juurdepääsu oma toimikule. (24) |
| --- | --- |

28.

Pärast vastuväidetele esitatud vastuste saamist, milles pooled kinnitavad oma valmisolekut sõlmida kokkulepe, võimaldab määrus (EÜ) nr 773/2004 komisjonil ilma täiendavate menetlustoiminguteta ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 14 võtta vastu lõplik otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 7 ja/või 23. See tähendab, et pooled, kelle nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks on vastuväidetes kinnitatud, ei tohi kooskõlas määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 12 lõikega 2 (22) ja artikli 15 lõikega 1a (23) enam taotleda suulist ärakuulamist ega juurdepääsu oma toimikule. (24)

| 29. | Komisjon võib õiguspäraselt võtta vastu lõpliku seisukoha, mis erineb tema vastuväidetes esitatud esialgsest, poolte kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks kinnitavast seisukohast kas nõuandekomitee esitatud argumentide tõttu või käesolevas küsimuses komisjoni kolleegiumi täieliku sõltumatusega seotud kaalutlustel. (25) Kui komisjon kavatseb nii toimida, teavitab ta pooli oma kavatsusest ja esitab neile uued vastuväited, et võimaldada neil kaitsta ennast vastavalt üldistele menetlusreeglitele. (26) Sellest tulenevalt on pooltel õigus juurdepääsule oma toimikule, taotleda suulist ärakuulamist ja vastata vastuväidetele. Sellisel juhul loetakse kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, tagasivõetuks ja neid ei saa kasutada ühegi menetluseosalise vastu. |
| --- | --- |

29.

Komisjon võib õiguspäraselt võtta vastu lõpliku seisukoha, mis erineb tema vastuväidetes esitatud esialgsest, poolte kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks kinnitavast seisukohast kas nõuandekomitee esitatud argumentide tõttu või käesolevas küsimuses komisjoni kolleegiumi täieliku sõltumatusega seotud kaalutlustel. (25) Kui komisjon kavatseb nii toimida, teavitab ta pooli oma kavatsusest ja esitab neile uued vastuväited, et võimaldada neil kaitsta ennast vastavalt üldistele menetlusreeglitele. (26) Sellest tulenevalt on pooltel õigus juurdepääsule oma toimikule, taotleda suulist ärakuulamist ja vastata vastuväidetele. Sellisel juhul loetakse kinnitusi, mis pooled on esitanud nõusolekus kokkuleppe sõlmimiseks, tagasivõetuks ja neid ei saa kasutada ühegi menetluseosalise vastu.

| 30. | Lõplik trahvisumma määratakse igal konkreetsel juhul kindlaks otsuses, mis käsitleb rikkumise tuvastamist ja karistuse määramist määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklite 7 ja 23 kohaselt. |
| --- | --- |

30.

Lõplik trahvisumma määratakse igal konkreetsel juhul kindlaks otsuses, mis käsitleb rikkumise tuvastamist ja karistuse määramist määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklite 7 ja 23 kohaselt.

| 31. | Kooskõlas komisjoni tegevuspõhimõtetega esitatakse otsuses teave ettevõtja poolt haldusmenetluse käigus komisjoniga tehtud koostöö kohta, et põhjendada trahvisumma suurust. |
| --- | --- |

31.

Kooskõlas komisjoni tegevuspõhimõtetega esitatakse otsuses teave ettevõtja poolt haldusmenetluse käigus komisjoniga tehtud koostöö kohta, et põhjendada trahvisumma suurust.

| 32. | Kui komisjon otsustab poolele käesoleva teatise raames sõlmitud kokkuleppe kompenseerida, vähendab ta XX % võrra trahvisummat, mis on määratud pärast 10 % määra kohaldamist vastavalt suunistele määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta, (27) ja ei suurenda hoiatava mõju saavutamiseks (28) ettevõtjale määratavat trahvisummat üle kahe korra. |
| --- | --- |

32.

Kui komisjon otsustab poolele käesoleva teatise raames sõlmitud kokkuleppe kompenseerida, vähendab ta XX % võrra trahvisummat, mis on määratud pärast 10 % määra kohaldamist vastavalt suunistele määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta, (27) ja ei suurenda hoiatava mõju saavutamiseks (28) ettevõtjale määratavat trahvisummat üle kahe korra.

| 33. | Leebema kohtlemise taotlejatega sõlmitud kokkulepete korral vähendatakse neile määratud trahvi leebema kohtlemise kompensatsiooni ja kokkuleppe sõlmimise kompensatsiooni summa võrra. |
| --- | --- |

33.

Leebema kohtlemise taotlejatega sõlmitud kokkulepete korral vähendatakse neile määratud trahvi leebema kohtlemise kompensatsiooni ja kokkuleppe sõlmimise kompensatsiooni summa võrra.

3.   ÜLDKAALUTLUSED

| 34. | Käesolevat teatist kohaldatakse kõikide juhtumite suhtes, millega komisjon tegeleb kas selle teatise Euroopa Liidu Teatajas avaldamise ajal või pärast seda. |
| --- | --- |

34.

Käesolevat teatist kohaldatakse kõikide juhtumite suhtes, millega komisjon tegeleb kas selle teatise Euroopa Liidu Teatajas avaldamise ajal või pärast seda.

| 35. | Komisjon on seisukohal, et tavaliselt kahjustaks käesoleva teatisega seoses saadud dokumentide ja kirjalike või salvestatud avalduste avaldamine isegi pärast otsuse vastuvõtmist teatavaid avalikke või erahuve, nagu kontrollimiste ja uurimiste eesmärgi kaitse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (29) (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 4 tähenduses. |
| --- | --- |

35.

Komisjon on seisukohal, et tavaliselt kahjustaks käesoleva teatisega seoses saadud dokumentide ja kirjalike või salvestatud avalduste avaldamine isegi pärast otsuse vastuvõtmist teatavaid avalikke või erahuve, nagu kontrollimiste ja uurimiste eesmärgi kaitse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (29) (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 4 tähenduses.

| 36. | Kõikide komisjoni lõplike otsuste suhtes, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1/2003 kohaselt, kohaldatakse kohtulikku kontrolli kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 230. Nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 229 ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 31, on Euroopa Kohtul täielik pädevus läbi vaadata otsused, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 kohaselt. |
| --- | --- |

36.

Kõikide komisjoni lõplike otsuste suhtes, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1/2003 kohaselt, kohaldatakse kohtulikku kontrolli kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 230. Nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 229 ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 31, on Euroopa Kohtul täielik pädevus läbi vaadata otsused, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 kohaselt.

---

(1)  Käesolevas tekstis sisalduvad viited EÜ asutamislepingu artiklile 81 hõlmavad ka EMP lepingu artiklit 53, kui komisjon kohaldab seda kooskõlas EMP lepingu artiklis 56 sätestatud eeskirjadega.

(2)  ELT C 298, 8.12.2006.

(3)  Vt punkt 33.

(4)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1419/2006 (ELT L 269, 28.9.2006, lk 1).

(5)  ELT L 123, 27.4.2004, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega nr XXX/200Y (ELT L ..., lk ...).

(6)  Vrd kohtuasi 85/76 Hoffmann-La Roche v. komisjon, EKL 1979, lk 461, punktid 9 ja 11; kohtuasi T-11/89, Shell v. komisjon, EKL 1992, lk II-757, punkt 39; ühendatud kohtuasjad T-10/92, T-11/92, T-12/92 ja T-15/92, Cimenteries CBR, EKL 1992 II-2667, punkt 39; ühendatud kohtuasjad T-191/98, T 212/98 kuni T-214/98 Atlantic Container Line jt v. komisjon, EKL 2003, lk II-3275, punkt 138; Euroopa Kohtu 2. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-176/99 P, ARBED SA v. komisjon, punkt 19; Esimese Astme Kohtu 15. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas T-15/02 BASF AG v. komisjon, punkt 44; Esimese Astme Kohtu 27. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas T-329/01, Archer Daniels Midland Co. v. komisjon (naatriumglükonaat), punkt 358.

(7)  ELT L 210, 1.9.2006, lk 2.

(8)  Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikes 6 on sätestatud: „Kui komisjon algatab menetluse otsuse vastuvõtmiseks III peatüki alusel, kaotavad liikmesriikide konkurentsiasutused pädevuse kohaldada asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Kui liikmesriigi konkurentsiasutus on juba alustanud juhtumi käsitlemist, algatab komisjon menetluse alles pärast konsulteerimist kõnealuse siseriikliku konkurentsiasutusega.”

(9)  „Komisjon võib teavitada pooli, kes on valmis esitama nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, a) vastuväidetest, mida ta kavatseb nende kohta esitada, b) vastuväiteid toetavatest tõenditest ja c) võimalikust trahvist. (...)” (määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõige 2)

(10)  Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikes 2 esitatud viide võimalikule trahvile annab komisjoni talitustele võimaluse teavitada kokkuleppe sõlmimiseks peetavas arutelus osalevaid pooli neile määratava võimalike trahvide hinnangulisest suurusest, lähtudes vajadusel trahvide määramise suunistest, käesolevast teatisest ja leebema kohtlemise teatisest.

(11)  Euroopa Kohtu otsus ühendatud kohtuasjades 100/80 kuni 103/80 Musique diffusion française jt v. komisjon, EKL 1983, lk 1825, punkt 21 ja Esimese Astme Kohtu otsus kohtuasjas T-16/99 Lögstör Rör v. komisjon, EKL 2002, lk II-1633, punkt 193, mida kinnitab Euroopa Kohtu otsus ühendatud kohtuasjades C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P, C-208/02 P ja C-213/02 P, Dansk Rørindustri jt v. komisjon, EKL 2005, lk I-0000, eelkõige punkt 428; Esimese Astme Kohtu 15. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas T-15/02 BASF AG v. komisjon, punkt 48; ja tema 27. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas T-329/01, Archer Daniels Midland Co. v. komisjon (naatriumglükonaat), punkt 361.

(12)  Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 15 lõikes 1a lubatakse komisjonil otsustada oma äranägemisel, millal avaldada vastuväiteid toetavad toimikus olevad tõendid pooltele, kes pärast menetluse algatamist kavatsevad esitada nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks.

(13)  Selleks antakse pooltele selleks ajaks toimikusse kantud kättesaadavate dokumentide täielik nimekiri.

(14)  See selgub punktides 16 ja 17 osutatud arutelu tulemusena.

(15)  Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõikes 1 on sätestatud: „Komisjon teavitab asjaomaseid pooli nende kohta esitatud vastuväidetest. Vastuväited tuleb esitada kirjalikult kõikidele pooltele, kelle kohta väited on esitatud.” Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 11 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 1 kohaselt võib komisjoni otsus põhineda ainult sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomaste vastuväidete saajatel on olnud võimalus esitada oma seisukoht.

(16)  Euroopa Kohus märgib oma 15. märtsi 2006. aasta otsuses kohatuasjas T-15/02, BASF AG v. komisjon, punktis 58, et „sõltumata ettevõtja koostöö ulatusest on vastuväidete ülesanne anda ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele kogu vajalik teave, et võimaldada neil end asjakohaselt kaitsta, enne kui komisjon võtab vastu lõpliku otsuse (Ahlström Osakeyhtiö jt v. komisjon, eespool nimetatud punkt 46 ja punkt 42, ja kohtuasja C-283/98 P Mo och Domsjö v. komisjon, eespool nimetatud punkt 46 ja punkt 63). Asjaolu, et pool teeb komisjoniga koostööd, tunnistades oma vastutust konkurentsieeskirjade rikkumise eest, ei tähenda, et tal ei ole enam õigust või huvi saada komisjonilt dokumenti, milles loetletakse üksikasjalikult kõik vastuväited, mis komisjon tema kohta on esitanud, sealhulgas vastusväited, mis võivad põhineda muude asjaomaste ettevõtete esitatud väidetel või tõenditel (...)”. Otseste kokkulepete sõlmimisel peaksid vastuväited sisaldama teavet, mis võimaldaks pooltel kinnitada, et need toetavad poolte nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.

(17)  Kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga peavad komisjoni otsused põhinema ainult vastuväidetel, mille kohta asjaomastel pooltel on olnud võimalik võtta seisukoht, ning selleks peab pooltel olema õigus juurdepääsule komisjoni toimikule tingimusel, et võetakse arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi (vrd ühendatud kohtuasjad T-39/92 ja T-40/92, CB and Europay v. komisjon, EKL 1994, lk II-49, punkt 47; ühendatud kohtuasjad T-191/98, T 212/98 kuni T-214/98 Atlantic Container Line jt v. komisjon, EKL 2003, lk II-3275, punkt 138).

(18)  Vt Euroopa Kohtu otsused kohtuasjades 41/69, ACF Chemiefarma v. komisjon, EKL 1970, lk 661, punktid 47, 91 ja 92; ühendatud kohtuasjades 40/73 kuni 48/73, 50/73, 54/73 kuni 56/73, 111/73, 113/73 ja 114/73, Suiker Unie jt v. komisjon, EKL 1975, lk 1663, punktid 80, 437 ja 438; ja ühendatud kohtuasjades 209/78 kuni 215/78 ja 218/78 Van Landewyck jt v. komisjon, EKL 1980, lk 3125, punkt 68; ning Esimese Astme Kohtu otsused kohtuasjades T-44/00 Mannesmannröhren-Werke v. komisjon, EKL 2004, lk II-0000, punktid 98–100; ja 15. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas T-15/02, BASF AG v. komisjon, punktid 93 ja 95.

(19)  Sellega seoses vt komisjoni määruse (EÜ) nr XXX/2008 põhjendust 2: „(...) Varane avaldamine peaks võimaldama asjaomastel pooltel väljendada oma seisukohta seoses vastuväidetega, mis komisjon kavatseb nende suhtes esitada, ja oma võimaliku vastutusega.”

(20)  Nagu nõutud määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 11 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikes 1:

| — | „Komisjon annab pooltele, kelle kohta ta esitab vastuväited, võimaluse anda selgitusi enne määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 lõikes 1 osutatud nõuandekomiteega konsulteerimist.” (määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 11 lõige 1). |
| --- | --- |

—

„Komisjon annab pooltele, kelle kohta ta esitab vastuväited, võimaluse anda selgitusi enne määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 14 lõikes 1 osutatud nõuandekomiteega konsulteerimist.” (määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 11 lõige 1).

| — | „Enne artiklites 7, 8 ja 23 ning artikli 24 lõikes 2 sätestatud otsuste tegemist annab komisjon ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele, kelle suhtes komisjon on algatanud menetluse, võimaluse olla ära kuulatud küsimustes, mis on kutsunud esile komisjoni vastuväiteid. Komisjoni otsused võivad põhineda üksnes sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomastel osapooltel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. Kaebuste esitajad võtavad menetlusest aktiivselt osa.” (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõige 1). |
| --- | --- |

—

„Enne artiklites 7, 8 ja 23 ning artikli 24 lõikes 2 sätestatud otsuste tegemist annab komisjon ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele, kelle suhtes komisjon on algatanud menetluse, võimaluse olla ära kuulatud küsimustes, mis on kutsunud esile komisjoni vastuväiteid. Komisjoni otsused võivad põhineda üksnes sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomastel osapooltel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. Kaebuste esitajad võtavad menetlusest aktiivselt osa.” (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõige 1).

(21)  Vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas Musique diffusion franēaise jt v. komisjon, punkt 21; kohtuasjas 322/81, Michelin v. komisjon, EKL 1983, lk 3461, punkt 19; ja kohtuasjas Lögstör Rör v. komisjon, punkt 200; ning Esimese Astme Kohtu 15. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas T-15/02 BASF AG v. komisjon, punkt 62.

(22)  Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 12 lõikes 2 on sätestatud: „2. Kui pooled esitavad kirjaliku nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, kinnitavad nad komisjonile, et nad taotlevad võimalust oma argumentide esitamiseks suulisel ärakuulamisel ainult juhul, kui vastuväidete sisu ei kinnita nende kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.”

(23)  Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 15 lõikes 1a on sätestatud: „Pärast menetluse algatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõikele 6 avaldab komisjon vajadusel pooltele, kes on valmis esitama nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks, vastuväiteid toetavad tõendid, et pooled saaksid esitada kõnealuse nõusoleku. Esitades kirjaliku nõusoleku kokkuleppe sõlmiseks, peavad pooled sellega seoses komisjonile kinnitama, et nad taotlevad pärast vastuväidete vastuvõtmist toimikule juurdepääsu ainult juhul, kui vastuväidete sisu ei kinnita nende kirjalikku nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.”

(24)  Suuline ärakuulamine ja juurdepääs toimikule võimaldatakse poolte taotlusel, et tagada nende kaitseõiguse kohaldamine.

(25)  Vt ühendatud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke and Lech-Stahlwerke v. komisjon, EKL 1999, lk II-17, punkt 231, ja kohtuasi T-16/02 Audi v. OHIM, EKL 2003, lk II 5167, punkt 75; Esimese Astme Kohtu 15. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas T-15/02 BASF AG v. komisjon, punkt 94.

(26)  Kohtupraktika kohaselt: „Kõigepealt tuleb märkida, et vastuväiteteatise ja lõpliku otsuse vastuolu tähendab kaitseõiguse rikkumist üksnes juhul, kui lõplikus otsuses sedastatud vastuväidet ei ole esitatud vastuväiteteatises piisavalt, et võimaldada adressaatidel end kaitsta.. Sellega seoses tuleb sedastada, et vastuväiteteatises sisalduvate faktiliste asjaolude õiguslik hinnang võib teatise määratluse tõttu olla vaid ajutine, ja komisjoni hilisemat otsust ei saa tühistada üksnes põhjusel, et asjaomaste faktiliste asjaolude kohta tehtud lõplikud järeldused ei ole täpselt kooskõlas asjaomase ajutise hinnanguga. Komisjonil tuleb vastuväiteteatise adressaadid ära kuulata ja vajadusel arvestada esitatud väidetele nende poolt vastusena antud märkusi, et muuta oma analüüsi eelkõige nende kaitseõiguste järgimiseks.” (Kohtuasi T-44/00 Mannesmannröhren-Werke v. komisjon, EKL 2004, lk II-0000, punktid 98–100; kohtuasi T-15/02 BASF AG v. komisjon, punkt 95).

(27)  ELT L 210, 1.9.2006, lk 2.

(28)  Vt trahvide määramise suuniste punkt 30.

(29)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 255/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 255/58

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 255/21)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9 ja artikli 17 lõikele 2

„CARNALENTEJANA”

EÜ NR: PT/PDO/117/0209/08.04.2002

KPN ( X ) KGT ( )

Taotletud muudatus(ed)

Pealkiri spetsifikaadis:

| | Toote nimetus |
| --- | --- |
| | Toote kirjeldus |
| | Geograafiline piirkond |
| | Päritolutõend |
| | Tootmismeetod |
| | Seos piirkonnaga |
| | Märgistus |
| | Riiklikud nõuded |

Image

Toote nimetus

Image

Toote kirjeldus

Image

Geograafiline piirkond

Image

Päritolutõend

Image

Tootmismeetod

Image

Seos piirkonnaga

Image

Märgistus

Image

Riiklikud nõuded

Muudatus(ed):

1.   Toote kirjeldus

Selleks, et viia toode vastavusse kehtivate riiklike õigusaktidega, eelkõige muudatustega kergete veiste rümpade liigitusskaalas (Portaria [nõukogu korraldus] nr 363/2001, 9. aprill 2001), esitas tootjarühm käesoleva jaotise muutmiseks nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.

Arvestades viimaseid turusuundumusi ning soovides viia toodet kooskõlla tarbijakäitumise ja tarbijate eelistustega, on tootjarühm otsustanud toote kaubanduslikku esitlusviisi muuta. Seega turustatakse CARNALENTEJANA't edaspidi hakitud, vormitud või rullitud liha tükkidena, kuubikutena, ribadena jne, mis on pakendatud küvettidesse või muudesse sobivatesse materjalidesse kontrollitud keskkonnas, vaakumis või kiirkülmutatuna, kusjuures CARNALENTEJANA't on lõpptootes tavaliselt vähemalt 95 %. Kuna kogu tootmisprotsess toimub päritolupiirkonnas, on tagatud täielik jälgitavus ning ka kaitstud päritolunimetuse kasutamise range kontroll, toote algupärane esitlusviis ja toote traditsioonilistest kvaliteedinõuetest kinnipidamine, s.t et tarbijaid ei eksitata ega valmistata neile pettumust. Kõnesolevatel põhjustel on tootjarühm esitanud Portugali ametiasutustele nõuetekohaselt põhjendatud taotluse toote esitlusviisi muutmiseks.

2.   Geograafiline piirkond

„Carnalentejana” geograafilise tootmispiirkonnaga piirnevate mõnede omavalitsusüksuste tootjad taotlesid päritolunimetuse eest vastutavalt tootjarühmalt piirkonna laiendamist, põhjendusel, et nad vastavad kõikidele toote tootmise nõuetele, eelkõige sööda, loomakasvatusmeetodite, loomkoormuse, põllumajandustootmise ning tõugude ja sellega seotud traditsioonide osas. Tootjarühm uuris kõnealust taotlust ja vormistas selle vaatluse/uuringuna, mis esitati Portugali ametiasutustele, kes selle kinnitasid.

Toimiku koostamise ajal põhines geograafilise tootmispiirkonna määratlus eranditult halduskriteeriumitel, kuid nüüdseks on aru saadud, et sel ajal ei pööratud mingit tähelepanu teatavatele piirnevatele aladele, kus tänu samasugusele pinnasele, kliimale, loomakasvatusmeetoditele, loomkoormusele, valitsevale taimkattele, loomatõugudele ning põllumajandustootmisele ja tavadele toodetakse „Carnalentejanaga” identsete füüsiliste, keemiliste ja organoleptiliste omadustega tooteid. Selle tulemusena kannavad kõnesolevate piirkondade tootjad märkimisväärset majanduslikku kahju, sest nad ei saa turustada oma tooteid sama nimetuse all nagu nende naabrid.

3.   Tootmismeetod

Taotletavad muudatused on seotud võimalusega esitleda kontrollitud keskkonnas vaakumisse pakendatud või kiirkülmutatud lihatooteid. Selleks et tagada toodete autentsus ja kvaliteet, täita tarbijakaitsenõudeid, soodustada kontrolli ning tagada nii toodete kui ka tootmisprotsessi täielik jälgitavus, peab liha lõikamine, töötlemine ja pakendamine toimuma kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas, nagu ka loomade sünd, kasvatamine, nuumamine ja tapmine ning rümba tükeldamine. Kui ükski kohalik töötlemisettevõte ei vasta toiduhügieeni ja -ohutuse ning kontrolltoimingute osas tootjarühma nõuetele, siis võivad mõned töötlemis-/pakendamistoimingud toimuda siiski väljaspool geograafilist piirkonda. Sellisel juhul tugevdatakse liha kvaliteedi halvenemise vältimiseks ja kontrollide hõlbustamiseks kontrollisüsteemi, tagatakse jälgitavus ning liha transpordile kehtestatakse 500 kilomeetri piirang.

4.   Märgistus

Tootjarühm on taotlenud käesoleva jaotise muutmist, et see oleks vastavuses uute riigisiseste ja ühenduse õigusaktidega. Olenemata kaubanduslikust esitusest ja ilma et see piiraks üldises õigusaktis sätestatud märgistamisnõuete kohaldamist, on kohustuslik kasutada märgisel nimetust „CARNALENTEJANA — KPN”, sertifitseerimismärki, CARNALENTEJANA logo ja ühenduse logo. Kui toodet kasutatakse töödeldud toote koostises, võib vastavalt teatava litsentsi ja järelevalve nõuetele kasutada märgisel üksnes sõnu „Elaborado a partir de CARNALENTEJANA — DOP” [„Valmistatud CARNALENTEJANA'st — KPN”] ning nimetuse „CARNALENTEJANA — KPN”, ühenduse logo ja mis tahes muu kaitstud päritolunimetuse mainet kahjustava eksitava termini või tähise kasutamine on selgesõnaliselt keelatud.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„CARNALENTEJANA”

EÜ NR: PT/PDO/117/0209/08.04.2002

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Aadress: | Av. Afonso Costa, 3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Nimi:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Aadress:

Av. Afonso Costa, 3

P-1949-002 Lisboa

Tel:

(351) 21 844 22 00

Faks:

(351) 21 844 22 02

E-post:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | CARNALENTEJANA — Agrupamento de Produtores de Bovinos de Raça Alentejana, SA |
| --- | --- |
| Aadress: | Estrada do Moinho Vento |
| P-7350-230 Elvas |

Nimi:

CARNALENTEJANA — Agrupamento de Produtores de Bovinos de Raça Alentejana, SA

Aadress:

Estrada do Moinho Vento

P-7350-230 Elvas

Tel:

(351) 268 639480

Faks:

(351) 268 622455

E-post:

caalentejo@mail.telepac.pt

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.1: Värske liha (ja rups)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Carnalentejana”

4.2.   Kirjeldus: Alentejana tõugu veiste sünniregistris Livro de Nascimentos da Raça Bovina Alentejana registreeritud loomade poolrümbad, veerandrümbad, vaakumisse pakendatud liha või kontrollitud keskkonda pakendatud liha ning nendest tehtud jahutatud või külmutatud valmistised, millel on järgmised tunnused:

Lisaks traditsioonilistele vormidele — rümpadele, terviktükkidele ja viilustatud tükkidele — võib CARNALENTEJANA't turustada hakitud, vormitud või rullitud tükkidena, kuubikutena, ribadena jne, mis on pakendatud küvettidesse või muudesse sobivatesse materjalidesse kontrollitud keskkonnas, vaakumis või kiirkülmutatuna, kusjuures CARNALENTEJANA't on lõpptootes tavaliselt vähemalt 95 %. Kui CARNALENTEJANA't kasutatakse valmististe koostises, peab lõpptoode sisaldama „liha” tooterühmast ainult kõnealust liha ja selle sisaldus peab olema vähemalt 60 %.

4.3.   Geograafiline piirkond: Võttes arvesse: montado [ökosüsteem, mille tunnuseks on korgi- ja iilekstamm] geograafilist jaotumist ning Alentejana karjakasvatust; põllumajandusettevõtete asukohta, mis sellest tulenevalt on võimelised rakendama nõuetekohast loomapidamis- ja karjakasvatusrežiimi; loomapidamis- ja karjakasvatusrežiimiga seotud oskusteavet; üldisi tapmist, tükeldamist ja rümpade, poolrümpade, tükkide ning töödeldud veiselihatoodete tootmist reguleerivaid eeskirju; üldisi veiseliha kontrollimist ja jälgitavust reguleerivaid nõudeid; CARNALENTEJANA tootjate algatusel kehtestatud kontrolli- ja jälgitavuse erinõudeid; vajadust mitte petta CARNALENTEJANA traditsioonilisi tarbijaid; põhivajadust näidata iga tüki või pakendi geograafilist ja loomset päritolu ning vajadust pakkuda klientidele autentset ja usaldusväärset toodet, on loomade sünni-, kasvu-, nuumamise ja tapmise, rümpade, poolrümpade ja veerandrümpade, väiksemateks ja suuremateks tükkideks tükeldamise ning viilutamise, sealhulgas peeneks lõikamise, teatavate tükkide hakk- ja töödeldud toodeteks muutmise ning tükkide, viilutatud toodete ja töödeldud toodete pakendamise geograafiline piirkond loomulikult piiratud järgmiselt:

Beja, Évora ja Portalegre piirkonda jäävad omavalitsusüksused;

Setúbali piirkonda jäävad Alcácer do Sal'i, Alcochete, Grândola, Montijo, Moita, Palmela, Setúbal'i, Santiago do Cacém'i ja Sines'i omavalitsusüksused;

Santarém'i piirkonda jäävad Abrantes'i, Almeirim'i, Alpiarça, Benavente, Chamusca, Constância, Coruche, Golegã, Mação, Salvaterra de Magos'i, Santarém'i, Sardoal'i ja Vila Nova da Barquinha omavalitsusüksused;

Castelo Branco piirkonda jäävad Castelo Branco, Idanha-a-Nova, Proença-a-Nova ja Vila Velha de Ródão omavalitsusüksused.

4.4.   Päritolutõend: Alentejana veisetõule on aluse pannud traditsioon. Tõuaretuse ja -parandamise vallas on tööd tehtud üle 40 aasta. Sisse on seatud tõuraamat ning loodud on tõuloomapidajate ühendus.

Liha peab pärinema alentejana tõugu loomadelt, kes on kantud karjakasvatuse sünniregistrisse, sündinud, kasvanud ja nuumatud kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas asuvates põllumajandusettevõtetes ning kellel on tootjarühma registreeritud nõuetekohased omadused. Kogu tootmistsükkel, sealhulgas tapmine, tükeldamine, töötlemine ja pakendamine peab toimuma pädeva asutuse kontrolli all. Järelevalve hõlmab kõiki tootmistsükli etappe alates loomade sünnist ning nende registrisse kandmisest (sealhulgas loomasööt ja loomakasvatus) kuni tapmise, tükeldamise, töötlemise ja pakendamise etappideni. Kasutusele on võetud tervikliku jälgitavuse süsteem, mis võimaldab nummerdatud sertifitseerimismärgi abil igal ajahetkel luua seose toote ja toote aluseks oleva looma vahel.

4.5.   Tootmismeetod: CARNALENTEJANA't toodetakse lihast, mis on saadud alentejana tõugu loomadelt, kes on registreeritud sünniregistris ja kelle vanemad on kantud tõuraamatusse ning keda kasvatatakse vastavalt kohalikele traditsioonidele ekstensiivselt loomkoormusega alla 1,4 looma hektari kohta. Emad toidavad vasikaid kuni 6–9 elukuuni, misjärel täiendatakse nende söögilauda järk-järgult karjamaal leiduva söödaga ja tootjarühma lubatud kontsentreeritud söödaga. Tapmise ajavahemikud määratakse kindlaks ja tüpiseeritakse, samuti sööda ja loomakasvatuse nõuded. CARNALENTEJANA't võib turustada spetsifikaadis määratletud eri vormides: rümpadena, tervete tükkidena ja viilutatud tükkidena, lihttöödeldud toodetena või valmististena, köögiviljadega või ilma, kontrollitud keskkonnas sobivalt vaakumpakendisse pakendatuna või kiirkülmutatuna. Toote autentsuse ja kvaliteedi tagamiseks, tarbija huvide kaitse tagamiseks, järelevalve ning toodete ja valmistamistsükli täieliku jälgitavuse võimaldamiseks peavad kõik liha tükeldamise, töötlemise ja pakendamise toimingud leidma aset kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas, nagu ka loomade sünd, kasvamine, nuumamine ja tapmise ning rümpade tükeldamine. Mõned töötlemise/pakendamisega seotud toimingud võivad siiski toimuda väljaspool kindlaksmääratud geograafilist piirkonda juhul, kui on olemas kohalik töötlemisstruktuur, mis vastab tootjarühma kehtestatud toiduhügieeni ja toidu ohutuse ning järelevalve nõuetele. Sellisel juhul tõhustatakse kontrollisüsteemi, tagatakse jälgitavus ning liha transportimisele kehtestatakse 500 km piirang, et vältida kvaliteedi halvenemist ja võimaldada kontrolli läbiviimist.

4.6.   Seos piirkonnaga: Alentejana tõugu loomi kasvatatakse Portugalis Alentejo piirkonnas ja selle naaberpiirkondades asuvates karjakasvatusettevõtetes. Kõnealust piirkonda iseloomustavad vahemerelised põllumajandus- ja ilmastikutingimused, kuumad ja kuivad suved ning Vahemere piirkonnale iseloomulikud karjamaad, mis annavad lihale erilised organoleptilised omadused. Tootmisüksused koosnevad tavaliselt mõnekümnepealisest tõulehmakarjast, mida kasvatatakse ekstensiivselt põllumajandusettevõtetes, kus lisaks loomakasvatusele tegeldakse tavaliselt ka teraviljakasvatusega. Kahe tootmise vastastikune täiendavus on kestnud ajast aega. Teraviljapõhu ja -kõrte kasutamine loomasöödana on Alentejos tavaline ja ka karjapidamiseks hädavajalik niipea, kui karjamaad muutuvad kiduraks — periood, mis kestab varasuvest kuni talve lõpuni. Karjatamine toimub tavaliselt korgi- ja iilekstamme salude [montados de azinho e sobro] taimerindes [subcoberto], kus alates sügisest pakuvad toiduvaru ning suurepärast täiendust rohule tammetõrud, mille toiteväärtus on sel aastaajal siiski madal.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | CERTIALENTEJO — Certificação de Produtos Agrícolas, Lda |
| --- | --- |
| Aadress: | Rua Diana de Liz — Horta do Bispo |
| Apartado 320 |
| P-7006-804 Évora |

Nimi:

CERTIALENTEJO — Certificação de Produtos Agrícolas, Lda

Aadress:

Rua Diana de Liz — Horta do Bispo

Apartado 320

P-7006-804 Évora

Tel:

(351) 26 676  95 64/5

Faks:

(351) 26 676  95 66

E-post:

geral@certialentejo.pt

CERTIALENTEJO — Certificação de Produtos Agrícolas, Lda. on kuulutatud standardi 45011:2001 nõuetele vastavaks.

4.8.   Märgistus: Lisaks üldistes õigusaktides kehtestatule on kohustuslik ka järgmine:

Nimetus „CARNALENTEJANA — Denominação de Origem Protegida”;

Sertifitseerimismärk, millel on toote nimi, järelevalve- ja sertifitseerimisasutuse nimi ning seerianumber, mis võimaldab toote jälgimist;

CARNALENTEJANA ja ühenduse kaitstud päritolunimetuse logo, nagu on esitatud allpool:

Mitte mingil juhul ei tohi tootja nime või ettevõtte nime ja aadressi asendada mis tahes muu organisatsiooni nimega isegi mitte juhul, kui see võtab toote eest vastutuse või pakendab või turustab seda.

Müüginime — „Carnalentejana DOP” — ei tohi täiendada mis tahes muu viite ega märkega, samuti mitte hulgimüügifirma ega muude ettevõtete kaubamärkidega.

Toiduaineid, mis sisaldavad CARNALENTEJANA't, võib turustada pakendites, millele on kinnitatud viide „Elaborado a partir de CARNALENTEJANA — DOP” [„toodetud CARNALENTEJANA — KPN”] tingimusel, et:

Carnalentejana (sertifitseeritud) on „liha” tooterühma ainus koostisosa lõpptootes ning

Carnalentejana (sertifitseeritud) on kaalu poolest lõpptoote peamine koostisosa ning

selle kaitstud päritolunimetust kandva toote kasutajad on saanud selleks volituse juhtivalt tootjarühmalt.

Tootjarühm vastutab ka päritolunimetuse kasutajate eriregistrisse kandmise eest. Sertifitseerimis- ja kontrollasutus peab pärast kasutajatele volituste andmist kontrollima, kas nad kasutavad märgistusel kaitstud päritolunimetusi õigesti ning kas kasutatud kogused on õiged. Sellisel juhul on keelatud kasutada ühenduse logo või mis tahes muid logosid või viiteid, mis võivad kahjustada kaitstud päritolunimetuse mainet.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2)  Lubatud on kvaliteediklassi P kuuluvad pullvasikate, mullikate, pullide ja lehmade rümbad, kui need on ette nähtud lõikamiseks.

---