# Euroopa Liidu C 134/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik24. aprill 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 134

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik24. aprill 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euronesti parlamentaarne assamblee |
| 2020/C 134/01 | Resolutsioon parlamentaarse järelevalve kui idapartnerlusriikides demokraatia ning riigiasutuste vastutuse ja tõhususe tugevdamise vahendi kohta | 1 |
| 2020/C 134/02 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon digiülemineku hõlbustamise kohta, et suurendada tõhusust ning stimuleerida majanduskasvu ELis ja idapartnerluse riikides | 7 |
| 2020/C 134/03 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon solidaarsuse ja ühtlustamise kohta energiasektoris ning edasiviiva õigusraamistiku loomise kohta | 11 |
| 2020/C 134/04 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon innovatsiooni kohta hariduses ja haridusreformides ELis ja idapartnerlusriikides: probleemid ja võimalused | 16 |
| 2020/C 134/05 | Euronesti parlamentaarse assamblee Resolutsioon, mis käsitleb strateegiat Trio Plus 2030 ja idapartnerluse tuleviku kujundamist | 22 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

2020/C 134/01

Resolutsioon parlamentaarse järelevalve kui idapartnerlusriikides demokraatia ning riigiasutuste vastutuse ja tõhususe tugevdamise vahendi kohta

1

2020/C 134/02

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon digiülemineku hõlbustamise kohta, et suurendada tõhusust ning stimuleerida majanduskasvu ELis ja idapartnerluse riikides

7

2020/C 134/03

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon solidaarsuse ja ühtlustamise kohta energiasektoris ning edasiviiva õigusraamistiku loomise kohta

11

2020/C 134/04

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon innovatsiooni kohta hariduses ja haridusreformides ELis ja idapartnerlusriikides: probleemid ja võimalused

16

2020/C 134/05

Euronesti parlamentaarse assamblee Resolutsioon, mis käsitleb strateegiat Trio Plus 2030 ja idapartnerluse tuleviku kujundamist

22

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

| 24.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/1

---

Resolutsioon parlamentaarse järelevalve kui idapartnerlusriikides demokraatia ning riigiasutuste vastutuse ja tõhususe tugevdamise vahendi kohta

(2020/C 134/01)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti,

| — | võttes arvesse 24. novembri 2017. aasta idapartnerluse Brüsseli tippkohtumise ühisdeklaratsiooni ja oma varasemaid deklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. novembri 2017. aasta idapartnerluse Brüsseli tippkohtumise ühisdeklaratsiooni ja oma varasemaid deklaratsioone,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juuni dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“ ja selle rakendamise aastaaruandeid nr 1 (2016) ja nr 2 (2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juuni dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“ ja selle rakendamise aastaaruandeid nr 1 (2016) ja nr 2 (2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine põhiprioriteetidele ja tulemustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine põhiprioriteetidele ja tulemustele“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 18. mai 2017. aasta aruannet läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 18. mai 2017. aasta aruannet läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerlusriikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerlusriikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut,

| A. | arvestades, et tõhus parlamentaarne järelevalve on hästi toimiva demokraatia tugisammas, mis on kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja millel on oluline roll demokraatlikus valitsemistavas, aidates parandada täitevvõimu poliitikameetmete, programmide ja tavade kvaliteeti ning suurendades nende meetmete legitiimsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tõhus parlamentaarne järelevalve on hästi toimiva demokraatia tugisammas, mis on kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja millel on oluline roll demokraatlikus valitsemistavas, aidates parandada täitevvõimu poliitikameetmete, programmide ja tavade kvaliteeti ning suurendades nende meetmete legitiimsust;

| B. | arvestades, et on hädavajalik tugevdada idapartnerlusriikide parlamentide tõhusa järelevalve alast suutlikkust ja Euroopa Komisjon peaks seda toetama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on hädavajalik tugevdada idapartnerlusriikide parlamentide tõhusa järelevalve alast suutlikkust ja Euroopa Komisjon peaks seda toetama;

| C. | arvestades, et igas poliitilises süsteemis, kus reaalselt kohaldatakse võimude lahususe põhimõtet, teeb parlament lisaks sellele, et tal on seadusandlik ja eelarvepädevus, ka üldist järelevalvet ja kontrollib täidesaatvat võimu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igas poliitilises süsteemis, kus reaalselt kohaldatakse võimude lahususe põhimõtet, teeb parlament lisaks sellele, et tal on seadusandlik ja eelarvepädevus, ka üldist järelevalvet ja kontrollib täidesaatvat võimu;

| D. | arvestades, et parlamentaarse järelevalve volitused hõlmavad valitsuse ja selle allasutuste kõiki poliitikavaldkondi ja poliitilist tegevust ega piirdu vaid õigusaktide rakendamise ja eelarve täitmisega (eelarvekontrolliga) täitevvõimu poolt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlamentaarse järelevalve volitused hõlmavad valitsuse ja selle allasutuste kõiki poliitikavaldkondi ja poliitilist tegevust ega piirdu vaid õigusaktide rakendamise ja eelarve täitmisega (eelarvekontrolliga) täitevvõimu poolt;

| E. | arvestades, et toimiva demokraatia teine oluline tugisammas on kohtuvõimu sõltumatus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et toimiva demokraatia teine oluline tugisammas on kohtuvõimu sõltumatus;

| F. | arvestades, et tavaliselt eristatakse kolme poliitilist süsteemi: presidentaalset riigimudelit, parlamentaarset süsteemi ning poolpresidentaalset-poolparlamentaarset süsteemi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tavaliselt eristatakse kolme poliitilist süsteemi: presidentaalset riigimudelit, parlamentaarset süsteemi ning poolpresidentaalset-poolparlamentaarset süsteemi;

| G. | arvestades, et lisaks täiskogu istungitele on loodud ka parlamendikomisjonid, et valmistada ette institutsiooni tööd ja tagada tõhus igapäevane järelevalve valitsuse, selle poliitika ja tegevuse üle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lisaks täiskogu istungitele on loodud ka parlamendikomisjonid, et valmistada ette institutsiooni tööd ja tagada tõhus igapäevane järelevalve valitsuse, selle poliitika ja tegevuse üle;

| H. | arvestades, et sõltumatu, vaba ja hästi toimiv parlament, millel on kõik põhiseaduslikud volitused, sealhulgas vabadus teha tõelist kontrolli valitsuse ja selle allasutuste üle, muutub oluliseks asutuseks õigusriigi kindlustamisel, kaasa arvatud tõhusas korruptsioonivastases võitluses, mis teeb lõpu karistamatusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sõltumatu, vaba ja hästi toimiv parlament, millel on kõik põhiseaduslikud volitused, sealhulgas vabadus teha tõelist kontrolli valitsuse ja selle allasutuste üle, muutub oluliseks asutuseks õigusriigi kindlustamisel, kaasa arvatud tõhusas korruptsioonivastases võitluses, mis teeb lõpu karistamatusele;

| I. | arvestades, et parlamendi järelevalveülesande täitmisele aitavad kaasa kodanikuühiskonna organisatsioonid ning meedia- ja inimõiguste asutused, andes hinnanguid, tehes uuringuid ja esitades tähelepanekuid riigiasutuste ja nende tegevuse kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlamendi järelevalveülesande täitmisele aitavad kaasa kodanikuühiskonna organisatsioonid ning meedia- ja inimõiguste asutused, andes hinnanguid, tehes uuringuid ja esitades tähelepanekuid riigiasutuste ja nende tegevuse kohta;

| J. | arvestades, et vaba ja sõltumatu meedia ning vaba, piisavalt rahastatud ja tõhusalt struktureeritud kodanikuühiskond riigis on seetõttu vältimatult vajalikud demokraatia tõhusaks ja elujõuliseks toimimiseks ning aitavad riikide parlamentidel täita selle järelevalveülesannet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaba ja sõltumatu meedia ning vaba, piisavalt rahastatud ja tõhusalt struktureeritud kodanikuühiskond riigis on seetõttu vältimatult vajalikud demokraatia tõhusaks ja elujõuliseks toimimiseks ning aitavad riikide parlamentidel täita selle järelevalveülesannet;

| K. | arvestades, et demokraatlik konsolideerumisprotsess nõuab, et riigi poliitilised asutused oleksid valmis järgima parimaid tavasid ning rakendama enda ja teiste kogemustest saadud õppetunde; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et demokraatlik konsolideerumisprotsess nõuab, et riigi poliitilised asutused oleksid valmis järgima parimaid tavasid ning rakendama enda ja teiste kogemustest saadud õppetunde;

| L. | arvestades, et demokraatlike riikide selged põhijooned on võimude lahususe täielik rakendamine, range inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning õigusriigi kindel kaitse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et demokraatlike riikide selged põhijooned on võimude lahususe täielik rakendamine, range inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning õigusriigi kindel kaitse;

| M. | arvestades, et korralised valimised, mis on kooskõlas tunnustatud rahvusvaheliste standarditega, eriti konkurentsi ja läbipaistvuse osas, on küll demokraatliku poliitilise süsteemi alustala, kuid ei tõenda üksi veel lõplikult sellise süsteemi olemasolu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et korralised valimised, mis on kooskõlas tunnustatud rahvusvaheliste standarditega, eriti konkurentsi ja läbipaistvuse osas, on küll demokraatliku poliitilise süsteemi alustala, kuid ei tõenda üksi veel lõplikult sellise süsteemi olemasolu;

| N. | arvestades, et mitmeparteilisi parlamente peetakse sageli esinduslikumaks ja suur hulk erisuguste ideoloogiliste suundumustega erakondi esindab paremini ühiskonnas olemasolevaid erinevaid huvisid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmeparteilisi parlamente peetakse sageli esinduslikumaks ja suur hulk erisuguste ideoloogiliste suundumustega erakondi esindab paremini ühiskonnas olemasolevaid erinevaid huvisid;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlamendi demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühm (DEG) annab konkreetset toetust demokraatia edendamiseks prioriteetsete riikide nimekirja kuuluvatele riikidele, kelle seas on ka kolm idapartnerlusriiki – Gruusia, Moldova ja Ukraina, kellel on assotsieerumisleping ELiga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlamendi demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühm (DEG) annab konkreetset toetust demokraatia edendamiseks prioriteetsete riikide nimekirja kuuluvatele riikidele, kelle seas on ka kolm idapartnerlusriiki – Gruusia, Moldova ja Ukraina, kellel on assotsieerumisleping ELiga;

| P. | arvestades, et aitamaks idapartnerlusriikide parlamentidel tugevdada järelevalvet valitsuse tegevuse üle, toetab Euroopa Liit neid riike eriprojektide kaudu, mille seas on näiteks „Parlamentaarse demokraatia tugevdamine Gruusias“ ajavahemikul 2009–2019, koostöös ÜRO arenguprogrammiga toimuv Ukraina projekt „Euroopa Raada“ aastatel 2016–2018 ja Euroopa Parlamendi vajaduste hindamise alane lähetus Ukraina Ülemraadasse (2015–2016); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et aitamaks idapartnerlusriikide parlamentidel tugevdada järelevalvet valitsuse tegevuse üle, toetab Euroopa Liit neid riike eriprojektide kaudu, mille seas on näiteks „Parlamentaarse demokraatia tugevdamine Gruusias“ ajavahemikul 2009–2019, koostöös ÜRO arenguprogrammiga toimuv Ukraina projekt „Euroopa Raada“ aastatel 2016–2018 ja Euroopa Parlamendi vajaduste hindamise alane lähetus Ukraina Ülemraadasse (2015–2016);

Parlamentaarse järelevalvega seotud probleemid

| 1. | rõhutab, et demokraatia eeldab naiste ja meeste võrdset esindatust juhtivatel ametikohtadel, mistõttu on üks oluline tegevusvaldkond naiste osatähtsuse edendamine juhtivatel ametikohtadel; kutsub ELi liikmesriike ja idapartnerlusriike üles suurendama naiste esindatust parlamendis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et tänapäeval on parlamendi üks põhiülesandeid lisaks järelevalvefunktsioonidele poliitilise tõuke andmine, mis nõuab valitsuse ja parlamendi pidevat suhtlust ning valitsuse valmisolekut anda parlamendile aru; palub idapartnerlusriikidel säilitada ja edasi arendada poliitilist süsteemi, mis soodustaks sellist pidevat suhtlust ja vastutust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub Euroopa Komisjonil luua eriprogrammi, mille eesmärk on tugevdada parlamentaarset järelevalvet idapoolsetes naaberriikides, parandades riigiasutuste, parlamendi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist koordineerimist ja koostööd, pakkudes parlamentide töötajatele kohandatud õppemoodulit ja toetades haldusreforme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | leiab, et kõigis kuues idapartnerlusriigis puuduvad – kuigi väga erineval määral – tugevad parlamentaarse järelevalve traditsioonid, mis tekitab lünki tõhusa reageerimise mehhanismides; nõuab aruandlusmehhanismide tugevdamist täitevvõimu ja parlamendi süsteemse dialoogi eesmärgil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | usub, et idapartnerlusriikide parlamendistruktuuride reformiprotsess nõuab järjepidevust, mis tagaks kogu parlamendi taristu funktsioonide ning parlamendiliikmete igapäevaste vajaduste ja ootuste sünkroniseerimise; rõhutab sellega seoses, et haldus peab tagama ka täieliku ja asjakohase seadusandliku, esindus- ja järelevalvefunktsiooni (muu hulgas seoses eelarve järelevalvega) ning muud funktsioonid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab avaliku halduse täiendavat reformi idapartnerlusriikides, kuna sellised reformid võimaldavad korralikult läbiviiduna riigiasutustel olla rohkem kodanikule suunatud ja läbipaistvad ning osutada samal ajal kodanikele ja ettevõtetele kiiremaid ja paremaid teenuseid; nendib, et tõhus, läbipaistev ja kodanikele suunatud avalik haldus on idapartnerlusriikide avaliku halduse nõuetekohase toimimise ja sotsiaal-majandusliku arengu eeldus, mis mõjutab demokraatia kvaliteeti, hõlbustades riigi parlamentaarset järelevalvet ja tõstes selle kvaliteeti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | leiab, et parlamentaarse järelevalve ulatuse ja tõhususega seotud probleemid ilmnevad riikides, kus on tugev presidentaalne süsteem, mida võib täheldada Aserbaidžaanis ja Valgevenes, kus presidentidel on parlamendi ja valitsuse suhtes väga suured volitused; hindab seda, et olukord Armeenias ja Gruusias on viimastel aastatel paranenud tänu järjestikustele põhiseaduse reformidele, millega liigutakse selgelt parlamentaarse poliitilise süsteemi suunas ning millele järgnesid rahumeelsed muudatused valitsuses vägivallatu sametrevolutsiooni käigus Armeenias ja valimiste kaudu Gruusias; palub endiselt kõigil kuuel idapartnerlusriigil jätkata reforme, mis on vajalikud parlamentaarse järelevalve tugevdamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab veel kord, et idapartnerlusriikide parlamendid ei peaks uute õigusaktide vastuvõtmisel liigselt kiirustama, vaid kohandama menetlusi nii, et need võimaldaksid laiendada opositsiooni ja teiste sidusrühmade vahelist arutelu reformide sisu ja üksikasjade kohta, et tugevdada järelevalvet peamise seadusandliku kogu üle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et majanduslik või muu mittepoliitiline eliit mõjutab erineval, kuid olulisel määral idapartnerlusriikide parlamendiliikmeid, takistades valitsuste poliitika ja tegevuse sõltumatut ja läbipaistvat kontrolli, samuti tulemuslikke ja tõhusaid haldusreforme; tunneb muret parlamendiliikmete suure fraktsioonidevahelise liikuvuse pärast nende volituste täitmise ajal, nagu see juhtus Moldova parlamendi ametiajal aastatel 2014–2019; palub idapartnerlusriikide parlamentidel võtta meetmeid, mis tagaksid parlamendiliikmete sõltumatuse ja peataksid manipuleerimise valimisringkondadega; palub idapartnerlusriikidel jätkata valimisseaduste reformi, mis aitaks luua vahendid valitsuse tõhusa vastutuse tagamiseks; tuletab idapartnerlusriikidele meelde, et nad looksid oma valimisseaduste muutmisel võrdsed võimalused kõigi rahvusvähemuste esindatuseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et erakonnad viiksid valimisreformid ellu erakondadeülese dialoogi abil, mis tagaks laialdase poliitilise toetuse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub idapartnerlusriikide ametiasutustel rakendada aegsasti enne tulevasi valimisi OSCE/ODHIRi valimisvaatluse järel antud soovitusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib murelikult, et korruptsioon ohustab jätkuvalt demokraatia usaldusväärsust mitte ainult idapartnerlusriikides, vaid Euroopas tervikuna; väljendab muret korruptsiooni pärast parlamendis ja teistes riigiasutustes, mis, isegi kui see on mõnes idapartnerlusriigis vähenenud, takistab endiselt eri määral tõhusat parlamentaarset järelevalvet, ning nõuab iga teadaoleva juhtumi puhul läbipaistvat uurimise läbiviimist; rõhutab karistamatuse lõpetamise ja aruandekohustuse vajalikkust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et opositsioonil on parlamentaarses järelevalves eriline koht, et säilitada aktiivselt range ja täielik kontroll valitsuse üle; kutsub üles hoiduma igasugustest katsetest piirata opositsiooni järelevalve funktsioone ning andma seadusega tagatud õigused koalitsiooni mittekuuluvatele ja vähemusse kuuluvatele parlamendiliikmetele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et ELi ning Ukraina, Moldova ja Gruusia assotsieerimislepingute, ELi ja Armeenia ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu, ELi ja Aserbaidžaani ning ELi ja Valgevene partnerlus- ja koostöölepingute rakendamine vajab täiendavat tööd parlamentaarse järelevalve vallas, mis nõuab eriti tugevat järelevalvet ja kontrolli valitsuse üle, aga ka tõhusat koordineerimist valitsuse, parlamendi ja kohtusüsteemi vahel, et süvendada Euroopa integratsiooniprotsessi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret riigiasutuste puuduliku suutlikkuse pärast Euroopa asjades, mis mõjutab oluliselt tulemuslikku, tõhusat ja ulatuslikku assotsieerimislepingute rakendamist ning aeglustab jõupingutusi Euroopa integratsiooni alal; palub assotsieerunud riikidel suurendada jõupingutusi tugevalt motiveeritud haldussüsteemi ülesehitamisel, millel on piisavad vahendid selleks, et täielikult ja kiiresti teha vajalikke reforme ja rakendada asjakohaseid sätteid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kõigi kodanike hüvanguks töötava parlamendi toimimiseks on oluline selle mitmekesisus; palub Euroopa Parlamendil ja idapartnerlusriikide parlamentidel astuda täiendavaid samme, et tagada naiste ja rahvusvähemuste õiglane esindatus oma liikmete seas; |
| --- | --- |

16.

Kogemuste vahetamise ja saavutuste jagamise edendamine Euroopa Parlamendi ning ELi liikmesriikide ja idapartnerlusriikide parlamentide vahel

| 17. | kiidab heaks jõupingutused, mis toetavad idapartnerlusriikide püüdlusi jätkusuutliku demokraatia ja õigusriigi arendamisel; rõhutab samas, et selleks et olla jätkusuutlik, on vaja võtta vastutus nende ühiskonnasiseste protsesside eest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toonitab Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorra sätteid idapartnerluse poliitika rakendamise järelevalve kohta, mis on heaks kiidetud 2011. aastal ja mida on muudetud 2012., 2013., 2015., 2017. ja 2018. aastal, eelkõige artikleid 17, 21, 22, 25, 26 ja 27 ning I lisa, mis käsitlevad resolutsioone, soovitusi, kirjalikult ja suuliselt vastatavaid küsimusi ning komisjone ja töörühmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiidab heaks jõupingutused idapartnerlusriikides, mis on Euroopa Liiduga sõlminud assotsieerimislepingud, nagu Gruusia, Moldova ja Ukraina, samuti jõupingutused Armeenias ulatusliku ja laiendatud koostöö lepingu raames, mis sõlmiti 2017. aasta novembris, et tugevdada järelevalvet nende lepingute rakendamise üle, millega kaasnevad täiendavad probleemid ja võimalused; tunneb heameelt nimetatud kolme riigi parlamentidevahelise assamblee loomise üle 5. oktoobril 2018, mille eesmärk on saavutada selles valdkonnas tõhusam parlamentaarne järelevalve ning anda tõuge nende riikide ühisele kontrollile assotsieerimislepingute ja idapartnerluse poliitika kui terviku rakendamise üle valitsuste poolt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | usub, et mis puudutab parimate tavade kasutuselevõtmist ning enda ja teiste puudustest/kogemustest õppimist, mis on osa demokraatia tugevdamise protsessist, on idapartnerlusriikide parlamentidel võimalus õppida omaenda kogemustest, võtta kasutusele üksteise parimaid tavasid ja õppida üksteise kogemustest takistuste ületamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | usub samuti, et parimate tavade vahetamine Euroopa Parlamendis, ELi liikmesriikide parlamentides ja idapartnerlusriikide parlamentides peaks jätkuvalt täitma positiivset rolli ja seda tuleks toetada; usub ka, et peamiste sidusrühmade suutlikkuse ja teadlikkuse tõstmiseks on vaja suurendada parlamendiliikmete ja parlamentide sekretariaatide vaheliste parlamentaarset haldusreformi käsitlevate vahetusprogrammide ja täiendavate vormide hulka; kutsub tugevdama töötasandi kontakte, et luua tugevaid võrke eespool nimetatud parlamentides ja nende vahel, et suurendada piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnustab 15. idapartnerluse valitsemistava ja avaliku halduse reformi töörühma jõupingutusi 7.–8. novembril 2018 Prahas, kus käsitleti avaliku halduse vastutust ja korraldamist ning teenuste osutamist kodanikele suunatud menetluste ja avalike teenuste kättesaadavuse kaudu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab idapartnerlusriikidele meelde, et nad peavad tegutsema kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega ning austama õigusloomeprotsessis põhiõigusi, inimõigusi ja vähemuste õigusi; |
| --- | --- |

23.

Meedia ja teadusringkondade mõttevabaduse ja sõltumatuse edendamine kui parema parlamentaarse järelevalve üks prioriteete

| 24. | kinnitab taas tõeliselt vaba meedia, sõltumatu ajakirjanduse ja meedia mitmekesisuse olulisust selleks, et tagada meediatöötajate ja ajakirjanike turvalisus, ning palub mitte piirata meediaallikate võimalusi, et kõigil kodanikel rahvusest olenemata oleks võrdne juurdepääs teabele ning eksisteeriks tõeline akadeemiline mõtte- ja sõnavabadus, mis on iga demokraatia olulisimaid elemente; palub kõigil Euronesti liikmetel tagada nimetatud vabadused ja neid tõhustada, sest ajakirjandus ja teadlased saavad pakkuda parlamendile professionaalset oskusteavet ja teadmisi, andes sellega olulise panuse parlamentaarsesse järelevalvesse ja selle objektiivsusesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunneb muret selle pärast, et ebapiisav ajakirjandus- ja akadeemiline mõttevabadus jätab idapartnerlusriikide parlamendid ilma hästi informeeritud avalikust ja teaduslikust arvamusest, mis on vajalik täiendus parlamendi pideva kontrolli funktsiooni täiustamiseks; palub kõigil idapartnerlusriikidel parandada õigusnorme vaba ja mitmekesise meedia- ja teadusmaastiku tagamiseks ning neid tõhustada, sest paljudel juhtudel mõjutavad või kallutavad parlamente endiselt äri- ja poliitilised huvid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub idapartnerlusriikidel edendada meediakeskkonda ja muuta professionaalne sõltumatu ajakirjandus jätkusuutlikuks, sest vaid elujõulisel meediamaastikul saab ELi naabruspoliitika täita oma põhieesmärke, mille seas on demokraatia, hea valitsemistava, välisele survele vastupanu ning reformide ja ELiga koostöö tegemise eeliste kohta tõhusa teabe edastamine; palub ELil ja idapartnerlusriikidel jätkata sellise meediakeskkonna loomist, milles ajakirjanikud saavad töötada, kartmata sunnimeetmeid ja sanktsioone; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli parlamentaarse järelevalve, läbipaistvuse ja demokraatliku protsessi kui terviku edendamisel; palub idapartnerlusriikide parlamentidel toetada ja avalikult kaasata kodanikuühiskonda kodanike hüvanguks tehtava töö kõigis aspektides, et võtta arvesse erinevaid arvamusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toob esile ohud, mis lähtuvad valeteabe edastamise kampaaniatest, eriti sotsiaalmeedias, samuti ebademokraatlikke narratiivide ja väärtuste levitamise katsetest, mis on mõeldud avalik-õiguslike asutuste diskrediteerimiseks või valimiskampaaniate mõjutamiseks; nõuab tihedat koostööd ja kogemuste vahetamist ELi ja idapartnerlusriikide vahel selles valdkonnas, võttes kindla ühise seisukoha, ohustamata kodanike põhivabadusi; |
| --- | --- |

28.

Julgeolekusektori järelevalve kui parlamentaarse kontrolli erilist tähelepanu pälviv valdkond

| 29. | tuletab meelde resolutsiooni idapartnerlusriikide julgeolekuprobleemide ja ELi rolli suurendamise kohta nende käsitlemisel, mille Euronesti parlamentaarne assamblee võttis vastu 2018. aasta juunis ja kus rõhutati, et „hea valitsemistava järgimine õiguskaitse-, julgeoleku- ja kaitseasutustes on Ida-Euroopa partnerriikide destabiliseerimiskatsete eest kaitsmisel olulisel kohal“, ning soovitati idapartnerlusriikide parlamentidel teha „põhjalikku demokraatlikku järelevalvet õiguskaitseasutuste ning sõjaväe- ja julgeolekuteenistuste üle“; toonitab, et parlamentaarset järelevalvet julgeolekusektori üle tuleb suurendada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust tugevdada parlamentaarset järelevalvet idapartnerlusriikide eri julgeolekuteenistuste üle ning rõhutab veel kord parlamentaarne järelevalve vajalikkust siseministeeriumi ja vastloodud julgeolekuteenistuste tegevuse üle; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab sellega seoses meelde 26. aprillil 2018 Brüsselis toimunud ELi ja Gruusia parlamentaarse assotsieerimiskomitee kuuenda kohtumise lõppavaldust ja soovitusi, eriti punkti 14 ELi rahastatava projekti „Parlamentaarse järelevalve tugevdamine julgeolekusektori üle“ käivitamise kohta; |
| --- | --- |

31.

Idapartnerlusriikide parlamentide inim- ja materiaalsete ressursside ning rahaliste vahendite suurendamine

| 32. | nõuab inim- ja materiaalsete ressursside ning rahaliste vahendite suurendamist, et parandada idapartnerlusriikide parlamentide üldist toimimist, muu hulgas selleks, et tagada parlamentide täielik võimekus teha valitsuse, selle poliitika ja tegevuse üle tõhusat ja pidevat järelevalvet, mida iseloomustab sõltumatus ja mida toetab toimiv ja objektiivne uuringuteenistus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab idapartnerlusriikide, Euroopa Parlamendi ja ELi liikmesriikide parlamentide vahelist koostööd vahendiks, mille abil on kogemuste ja ressursside jagamise kaudu võimalik saavutada tõhusam ja tulemuslikum parlamentaarne järelevalve; kutsub üles kasutama sellist koostööd ka parlamendiuuringute valdkonnas, seda ka riikides, kus uuringuteenistus veel puudub ja selle loomine nõuab suuri jõupingutusi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väärtustab tugevat, tõhusat ja head koostööd kontrollikoja ja idapartnerlusriikide parlamentide vahel, mis põhineb vastastikusel usaldusel ning mis on vajalik vahend, et saavutada parem ja ulatuslikum parlamentaarne järelevalve eelarve ja eelarvekulude üle; ergutab süvalaiendama sellist koostööd idapartnerlusriikide vahel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendile, nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikidele valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/7

---

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon digiülemineku hõlbustamise kohta, et suurendada tõhusust ning stimuleerida majanduskasvu ELis ja idapartnerluse riikides

(2020/C 134/02)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti ja idapartnerluse tippkohtumise 24. novembri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti ja idapartnerluse tippkohtumise 24. novembri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi maailma investeerimisaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi maailma investeerimisaruandeid,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 2020. aastaks seatud 20 eesmärki: keskendumine peamistele ja käegakatsutavatele tulemustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 2020. aastaks seatud 20 eesmärki: keskendumine peamistele ja käegakatsutavatele tulemustele“,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitikat, mis jõustus 2014. aastal osana Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitikat, mis jõustus 2014. aastal osana Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse Visegrádi rühma välisministrite 12. aprilli 2017. aasta Varssavi kohtumise tulemusena tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta, milles pakuti ELi liikmesuse võimalust sellest huvitatud idapartnerlusriikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Visegrádi rühma välisministrite 12. aprilli 2017. aasta Varssavi kohtumise tulemusena tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta, milles pakuti ELi liikmesuse võimalust sellest huvitatud idapartnerlusriikidele,

| — | võttes arvesse 5. oktoobril 2017. aastal Eestis Tallinnas toimunud teist idapartnerluse ministrite kohtumist digitaalmajanduse teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobril 2017. aastal Eestis Tallinnas toimunud teist idapartnerluse ministrite kohtumist digitaalmajanduse teemal,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi algatust EU4Digital, millega toetatakse digitaalmajandust ja -ühiskonda idapartnerluse riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi algatust EU4Digital, millega toetatakse digitaalmajandust ja -ühiskonda idapartnerluse riikides,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi programmitööd (2014–2020), piirkondlikku idastrateegia dokumenti (2014–2020) ja mitmeaastast sihtprogrammi (2017–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi programmitööd (2014–2020), piirkondlikku idastrateegia dokumenti (2014–2020) ja mitmeaastast sihtprogrammi (2017–2020),

| — | võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“,

| — | võttes arvesse 13. septembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vastupanuvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse rajamine ELis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. septembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vastupanuvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse rajamine ELis“,

| A. | arvestades, et Euronesti parlamentaarse assamblee raames tehtava koostöö eesmärk on saavutada positiivne mõju, arendades partnerriikides välja elektroonilise kaubanduse ja elektroonilise logistika riiklikud süsteemid, sealhulgas digitaalsed transpordikoridorid, ühitades need ELi digitaalse ühtse turu parimate tavadega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euronesti parlamentaarse assamblee raames tehtava koostöö eesmärk on saavutada positiivne mõju, arendades partnerriikides välja elektroonilise kaubanduse ja elektroonilise logistika riiklikud süsteemid, sealhulgas digitaalsed transpordikoridorid, ühitades need ELi digitaalse ühtse turu parimate tavadega;

| B. | arvestades, et tõhustatud koostöö ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahel digitaalmajanduse valdkonnas annaks ettevõtjatele ja kodanikele uusi võimalusi ning tooks kaasa majanduskasvu ja heaolu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõhustatud koostöö ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahel digitaalmajanduse valdkonnas annaks ettevõtjatele ja kodanikele uusi võimalusi ning tooks kaasa majanduskasvu ja heaolu;

| C. | arvestades, et idapartnerluses osalejad ja EL on toetanud digitaalsete turgude ühtlustamist algatuses EU4Digital, et kõrvaldada praegused probleemid ja tõkked, mis takistavad kodanikel, riigiasutustel ja ettevõtjatel kasutada üleeuroopalisi internetipõhiseid teenuseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et idapartnerluses osalejad ja EL on toetanud digitaalsete turgude ühtlustamist algatuses EU4Digital, et kõrvaldada praegused probleemid ja tõkked, mis takistavad kodanikel, riigiasutustel ja ettevõtjatel kasutada üleeuroopalisi internetipõhiseid teenuseid;

| D. | arvestades, et digitaalmajanduse areng aitaks luua uusi töökohti, tõhustada ettevõtlust, tõmmata ligi investeeringuid, stimuleerida kaubavahetust, ajakohastada majandust, arendada innovatsiooni ja suurendada läbipaistvust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et digitaalmajanduse areng aitaks luua uusi töökohti, tõhustada ettevõtlust, tõmmata ligi investeeringuid, stimuleerida kaubavahetust, ajakohastada majandust, arendada innovatsiooni ja suurendada läbipaistvust;

| E. | arvestades üldlevinud tõdemust, et digiülemineku hõlbustamine võib olla idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide lühi- ja pikaajalise majanduskasvu jaoks hädavajalik, kuna see lähenemisviis annab tehnosiirde ja oskuste edasiandmise kaudu ülekanduvat kasu; |
| --- | --- |

E.

arvestades üldlevinud tõdemust, et digiülemineku hõlbustamine võib olla idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide lühi- ja pikaajalise majanduskasvu jaoks hädavajalik, kuna see lähenemisviis annab tehnosiirde ja oskuste edasiandmise kaudu ülekanduvat kasu;

| F. | arvestades, et digiüleminekuga seotud kasvuhoonegaaside heide kasvab kiiresti, kuna suurandmete töötlemiseks ja salvestamiseks ning arvutite, ekraanide ja nutitelefonide tootmiseks on vaja suures koguses elektrit; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et digiüleminekuga seotud kasvuhoonegaaside heide kasvab kiiresti, kuna suurandmete töötlemiseks ja salvestamiseks ning arvutite, ekraanide ja nutitelefonide tootmiseks on vaja suures koguses elektrit;

| G. | arvestades, et digitehnoloogia kahjustab oluliselt keskkonda ja inimeste tervist jäätmete tekitamise ja vaestesse riikidesse eksportimise, liigse veetarbimise ja saastava tooraine kaevandamise kaudu, seda tihtipeale konfliktipiirkondades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et digitehnoloogia kahjustab oluliselt keskkonda ja inimeste tervist jäätmete tekitamise ja vaestesse riikidesse eksportimise, liigse veetarbimise ja saastava tooraine kaevandamise kaudu, seda tihtipeale konfliktipiirkondades;

| H. | arvestades, et dokumendis „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ märgiti digiülemineku tähtsust ja seati rida ambitsioonikaid eesmärke, et ühtlustada digitaalseid turge majanduse arengu ja turuvõimaluste samba raames; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et dokumendis „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ märgiti digiülemineku tähtsust ja seati rida ambitsioonikaid eesmärke, et ühtlustada digitaalseid turge majanduse arengu ja turuvõimaluste samba raames;

| I. | arvestades, et digitaalmajandusel on oluline roll kahepoolsetes dialoogides, kus see on üks ELi ja idapartnerluse riikide koostöö prioriteetseid valdkondi ühes koostalitlusvõime raamistiku, e-kaubanduse ja e-tervisega ning partnerriikide rändlustasude kaotamisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et digitaalmajandusel on oluline roll kahepoolsetes dialoogides, kus see on üks ELi ja idapartnerluse riikide koostöö prioriteetseid valdkondi ühes koostalitlusvõime raamistiku, e-kaubanduse ja e-tervisega ning partnerriikide rändlustasude kaotamisega;

| J. | arvestades, et idapartnerluse programmi „Connect“ eesmärk on vähendada idapartnerluse riikide vahelist digilõhet ning toetada riiklike teadus- ja haridusvõrgustike teadus- ja haridusringkondade vajadusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et idapartnerluse programmi „Connect“ eesmärk on vähendada idapartnerluse riikide vahelist digilõhet ning toetada riiklike teadus- ja haridusvõrgustike teadus- ja haridusringkondade vajadusi;

| K. | arvestades, et küberjulgeoleku komponenti tunnustatakse nüüd mõjusa digitaliseerimisprotsessi ning avaliku ja erasektori partnerluse lahutamatu osana; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et küberjulgeoleku komponenti tunnustatakse nüüd mõjusa digitaliseerimisprotsessi ning avaliku ja erasektori partnerluse lahutamatu osana;

| L. | võttes arvesse ELi ja Gruusia, ELi ja Moldova ning ELi ja Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, ELi ja Armeenia vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut ning ELi ja Aserbaidžaani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut; |
| --- | --- |

L.

võttes arvesse ELi ja Gruusia, ELi ja Moldova ning ELi ja Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, ELi ja Armeenia vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut ning ELi ja Aserbaidžaani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut;

1.

toonitab digiülemineku hõlbustamise strateegilist tähtsust, kuna selle protsessi eesmärk on tõsta ELis ja idapartnerluse riikides tõhusust ja stimuleerida majanduskasvu; rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahelise koostöö kasutamata potentsiaali digitaalmajanduse ja -ühiskonna valdkonnas saaks vallandada investeeringutega lairibataristusse, õigusaktide ELi normidega kooskõlla viimisega ja ELi digitaalse ühtse turu kiirendatud integreerimisega;

2.

tunnistab, et digitehnoloogia integreerimine igapäevaellu, mis aitab usaldusväärsemat ja kasulikumat teavet kättesaadavamaks muuta ja töödelda, tõmbab ligi majanduskasvu, tootlikkuse ja sotsiaalkaitse märkimisväärse realiseerimata potentsiaali;

3.

on seisukohal, et digitaliseerimise potentsiaal koos uute tehnoloogiatega, mis hõlmavad tehisintellekti, suurandmeid, biomeetriat ja hajusraamatu tehnoloogiat, võib üksiti parandada avalike teenuste osutamist, juhtimise kvaliteeti ja maksustamise läbipaistvust, mis vähendab korruptiivseid tehinguid; rõhutab, et samal ajal võib selline hõlbustamine põhjustada turu volatiilsust ning suurendada liigse kontsentreerumise ja nõrga õigusliku reguleerimise tõttu küberrünnakute ja pettuste ohtu;

4.

märgib, et digitaliseerimise strateegilised käsitlused eri riikide majanduses sõltuvad institutsioonilistest tingimustest, tavadest ja võimusuhetest; tunnistab, et digitaalühiskonna, majanduse ja innovatsiooni osas on ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahel tekkinud lõhe, mis võib tulevikus digitaaltööstuse ja töö 4.0 kasvust tingituna põhjustada veelgi suuremaid lõhesid; peab vajalikuks võtta arvesse töötajate õigusi ja kohelda kõiki töötajaid võrdselt, sõltumata sellest, kas nad osalevad digitaalmajanduses või mitte;

5.

on seisukohal, et digitaliseerimise majanduslike riskide vähendamiseks tuleb tagada, et riikide valitsused rakendaksid põhjalikud reformikavad, võtta kasutusele piisavad vahendid ning viia ELi ja idapartnerluse riikides ellu digitaliseerimisprotsesside reguleerimise koordineeritud käsitlus;

6.

rõhutab, kui tähtis on ühtlustada idapartnerluse riikide digitaalsed turud ELi ühtse digitaalse turuga; kinnitab vajadust luua ühised alused digitaalsete turgude programmide väljatöötamiseks, digitaalsete turuteenuste reguleerimiseks ning uuenduste heakskiitmiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, telekommunikatsiooni, digitaalsete usaldusteenuste juhtimise ja turvalisuse, elektrooniliste oskuste, e-tervise ja e-kaubanduse valdkonnas;

7.

tunnistab, et riikide valitsuste poolt andmete, algoritmide ja platvormide terviklikkuse tagamiseks ühtsete eeskirjade ja normide väljatöötamine tugevdab digitaalsüsteemide kasutamist ja võimaldab kaitsta tarbijaid mitmel viisil, sealhulgas läbipaistvate ja tasakaalustatud lepingute ja eraelu puutumatuse õiguste kaudu;

8.

kutsub idapartnerluse riike üles isikuandmete kaitse parandamiseks kiirendama oma riiklike õigusaktide ühtlustamist ning reformima küberjulgeoleku süsteemi ja eeskirju kooskõlas ELi õigusnormidega; on veendunud, et tarbijate usalduse kujundamine ning eraelu puutumatuse, andmekaitse ja intellektuaalomandi õiguste parem kaitse hõlbustab teabe, ideede ja teadmiste vaba liikumist;

9.

rõhutab vajadust toetada digitehnoloogiate kasutuselevõttu mitmesuguste normidega, mis aitavad suurendada IKT väärtusahelate sotsiaalset ja ökoloogilist kestlikkust, ning vajadust tagada digitaliseerimismeetmete kooskõla kestliku arengu eesmärkide ning kliima-, energia- ja keskkonnapoliitika sihteesmärkidega;

10.

rõhutab vajadust paremini ühtlustada ühismeetmeid ja kiita heaks digitaalse kauplemise eeskirjad, millega reguleeritakse digitaalset sisu käsitlevaid lepinguid ja digitaalse sisu üleandmist, veebisisuteenuste piiriülest edastamist, geoblokeerimist ja tarbijakaitset;

11.

rõhutab koostööl põhineva piiriülese e-identimise tähtsust e-allkirjade ja e-pitserite loomisel ja kontrollimisel; märgib vajadust ühtlustada e-posti identifikaatorite ja e-allkirjade ning neid teenuseid pakkuvate usaldusteenuse osutajate õiguskindluse ja tehnilise ühilduvuse ühised eeskirjad idapartnerluse riikides ja ELis;

12.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on stimuleerida majanduskasvu töökohtade ja ärivõimaluste loomisega, eelkõige toetades väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ning parandades nende tegutsemiskeskkonda idapartnerluse riikides; väljendab heameelt 64. idapartnerluse ettevõtlusfoorumi tulemuste üle, milles keskendutakse digitaalmajandusele ja innovatsioonile ning VKEde vaheliste otsesuhete tugevdamisele;

13.

võttes arvesse uue majanduskasvu võimalusi piisavate digioskuste ja piisava tehnoloogilise taristuga valdkondades, kutsub riikide valitsusi ja eraettevõtteid üles looma piiriüleseid uuenduslikke keskusi, mis vähendaksid töötust ja stimuleeriksid kõrgemaid palku;

14.

rõhutab, et peamiste osalejate, nagu ametiühingute ja tööandjate ühenduste süstemaatiline kaasamine ning korporatiivsete struktuuride taaselustamine näib olevat paljulubav strateegia digitaliseerimise hõlbustamiseks, et tõsta ELis ja idapartnerluse riikides tõhusust ja stimuleerida majanduskasvu;

15.

märgib, et uuendused telekommunikatsiooni vallas (telegraaf, telefon, raadio, televisioon, internet), tööstuses (tootmisviisid ja -rajatised), transpordis (rongid, autod, lennukid) ning tervishoius ja hügieenis (penitsilliin, röntgen) võivad lisaks tooteturgude loomisele aidata lahendada ka ühiskondlikke probleeme;

16.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on stimuleerida digitaalset innovatsiooni, luues uusi koostöövorme, mille eesmärk on tagada koordineerimise areng selles valdkonnas ning riigi- ja erasektori osalemine selles platvormis;

17.

rõhutab, et idapartnerluse riike ootavad eduka digitaalmajanduse ja tööstuse 4.0 põhielementide loomisel ees suured probleemid; juhib tähelepanu vajadusele luua soodne keskkond, et arendada välja kohanemisvõimeline ja loov tööjõud, kellel on tulevikukindlad digioskused innovatsiooni edendamiseks, ning luua digiüleminekuks sidus, koostööl põhinev ja mõjus institutsiooniline raamistik; kuigi e-valitsuse projektid on oluliselt muutnud riikide ja nende majanduse toimimist, tuleb nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil veel palju ära teha maksustamise, sotsiaalsüsteemide, tööseadusandluse, hariduse ajakohastamise, innovatsiooni toetamise, sotsiaaldialoogi ja e-äri valdkonnas;

18.

märgib, et küberjulgeoleku valdkonnas on vaja intensiivsemalt arendada avaliku ja erasektori partnerlust (nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil), mille eesmärk peaks olema suurema usalduse tekitamine peamiste sidusrühmade vahel, tõhusate vahendite loomine nende omavaheliseks suhtlemiseks ning küberintsidente ja küberrünnakuid käsitleva teabe kiire vahetamise hõlbustamine, eelkõige majandusvaldkonnas;

19.

kutsub ELi ja idapartnerluse riike üles kaaluma konkreetseid riske, mida kujutavad endast Venemaa osalejad, kes on seotud küberrünnakute ja kohalike toodete funktsionaalsuse kuritarvitamisega; rõhutab vajadust kohandada küberjulgeoleku, kaitse- ja heidutuspoliitikat riiklikul tasandil, ajakohastades korrapäraselt konkreetseid eesmärke ja ajakavasid sisaldavaid tegevuskavasid;

20.

kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles parandama piirkondadevahelist suhtlust, kasutades ära selliste riiklike ja piirkondlike teadus- ja haridusvõrgustike nagu NREN (riiklik teadus- ja haridusvõrgustik) ja GÉANT (üleeuroopaline teadus- ja hariduskogukonna andmevõrk) potentsiaali.

---

| 24.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/11

---

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon solidaarsuse ja ühtlustamise kohta energiasektoris ning edasiviiva õigusraamistiku loomise kohta

(2020/C 134/03)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Pariisi kliimakokkulepet, mille Euroopa Liit on ratifitseerinud ning mille osalised on ka idapartnerlusriigid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kliimakokkulepet, mille Euroopa Liit on ratifitseerinud ning mille osalised on ka idapartnerlusriigid,

| — | võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti energiakoostööd käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti energiakoostööd käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse 2006. aastal Aserbaidžaani Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit strateegilise partnerluse kohta energia valdkonnas ning 2011. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani vahelist lõunapoolse gaasikoridori ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aastal Aserbaidžaani Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit strateegilise partnerluse kohta energia valdkonnas ning 2011. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani vahelist lõunapoolse gaasikoridori ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 24. novembril 2017. aastal allkirjastatud ja Armeenia poolt ratifitseeritud lepingut (ühelt poolt ELi ja teiselt poolt Armeenia vahel sõlmitud ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping), eelkõige energiakoostööd käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. novembril 2017. aastal allkirjastatud ja Armeenia poolt ratifitseeritud lepingut (ühelt poolt ELi ja teiselt poolt Armeenia vahel sõlmitud ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping), eelkõige energiakoostööd käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse idapartnerluse kolmanda platvormi (ühenduvus, energiatõhusus, keskkond ja kliimamuutused) tööprogrammi (2018–2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse kolmanda platvormi (ühenduvus, energiatõhusus, keskkond ja kliimamuutused) tööprogrammi (2018–2019),

| — | võttes arvesse hiljuti vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/692, (1) mis sisaldab Euroopa energiajulgeoleku kaitse põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljuti vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/692, (1) mis sisaldab Euroopa energiajulgeoleku kaitse põhimõtteid,

| A. | arvestades, et ülemaailmsed muutused energiatootmises ja -nõudluses mõjutavad oluliselt geopoliitikat ja tööstuse konkurentsivõimet ning tekitavad suuri probleeme Euroopa energiavarustuskindluse seisukohast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülemaailmsed muutused energiatootmises ja -nõudluses mõjutavad oluliselt geopoliitikat ja tööstuse konkurentsivõimet ning tekitavad suuri probleeme Euroopa energiavarustuskindluse seisukohast;

| B. | arvestades, et kliimamuutus, vajadus vähendada CO2 heidet, kasvav energianõudlus ning ülemaailmsete nafta- ja gaasiturgudega seotud ebakindlus tekitavad muret ning on nii tootja- kui ka tarbijariike pannud mõtlema vastastikku kasulike strateegiate väljatöötamisele, et muuta energiasektorid vähese heitega sektoriteks, leida uus tasakaal mitmesuguste energiaallikate vahel, tagada usaldusväärne ja ohutu tarnimine ning energiatõhus tarbimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutus, vajadus vähendada CO2 heidet, kasvav energianõudlus ning ülemaailmsete nafta- ja gaasiturgudega seotud ebakindlus tekitavad muret ning on nii tootja- kui ka tarbijariike pannud mõtlema vastastikku kasulike strateegiate väljatöötamisele, et muuta energiasektorid vähese heitega sektoriteks, leida uus tasakaal mitmesuguste energiaallikate vahel, tagada usaldusväärne ja ohutu tarnimine ning energiatõhus tarbimine;

| C. | arvestades, et idapartnerluse raames toimuv dialoog piirkondliku energiapoliitika teemal on viimastel aastatel elavnenud ning hõlmab energiaturgude lähenemist, energiavarustuse ja -transiidi mitmekesistamist, säästvate energiaallikate arendamist, energiatõhususe meetmeid ning kõigile ja teatavatele piirkondadele huvipakkuvaid taristuid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et idapartnerluse raames toimuv dialoog piirkondliku energiapoliitika teemal on viimastel aastatel elavnenud ning hõlmab energiaturgude lähenemist, energiavarustuse ja -transiidi mitmekesistamist, säästvate energiaallikate arendamist, energiatõhususe meetmeid ning kõigile ja teatavatele piirkondadele huvipakkuvaid taristuid;

| D. | arvestades, et idapartnerlusriigid ja Euroopa Liit on võtnud kohustuse tegeleda selliste küsimustega nagu taastuvad energiaallikad, energiatõhusus, kliimameetmed ja puhta energia alane innovatsioon; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et idapartnerlusriigid ja Euroopa Liit on võtnud kohustuse tegeleda selliste küsimustega nagu taastuvad energiaallikad, energiatõhusus, kliimameetmed ja puhta energia alane innovatsioon;

| E. | arvestades, et energia säästmise ja energiatõhususe meetmed koos taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamisega aitavad ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides vähendada energiasõltuvust selle mitmesugustes vormides, sealhulgas rahalist ja tehnoloogilist sõltuvust või kütusesõltuvust tuumaenergia ja fossiilkütuste valdkonnas, samuti piirata strateegilise energiataristu omandamist ja omamist ning ebausaldusväärsete kolmandate isikute investeeringuid energiaprojektidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et energia säästmise ja energiatõhususe meetmed koos taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamisega aitavad ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides vähendada energiasõltuvust selle mitmesugustes vormides, sealhulgas rahalist ja tehnoloogilist sõltuvust või kütusesõltuvust tuumaenergia ja fossiilkütuste valdkonnas, samuti piirata strateegilise energiataristu omandamist ja omamist ning ebausaldusväärsete kolmandate isikute investeeringuid energiaprojektidesse;

| F. | arvestades, et Ida-Euroopa partnerriigid on osalenud taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust käsitleva poliitika ja õigusaktide vastuvõtmisel ja rakendamisel, sealhulgas riigid, kellel on energiaühenduse asutamislepingust tulenevad kohustused; arvestades aga, et nende sellekohaseid jõupingutusi pärsib ebapiisav järelevalve- ja tehniline suutlikkus ning tegutsemiseks vajalike investeeringute ja vahendite nappus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ida-Euroopa partnerriigid on osalenud taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust käsitleva poliitika ja õigusaktide vastuvõtmisel ja rakendamisel, sealhulgas riigid, kellel on energiaühenduse asutamislepingust tulenevad kohustused; arvestades aga, et nende sellekohaseid jõupingutusi pärsib ebapiisav järelevalve- ja tehniline suutlikkus ning tegutsemiseks vajalike investeeringute ja vahendite nappus;

| G. | arvestades, et Moldova, Ukraina ja Gruusia ühinesid energiaühendusega vastavalt 2010., 2011. ja 2017. aastal ning seepärast olid nad kohustatud ühtlustama järk-järgult oma õigusaktid ELi õigusaktidega ning rahvusvaheliste õigusaktidega, et tõmmata ligi investeeringuid, luua integreeritud ja konkurentsivõimeline energiaturg, tõhustada energiavarustuskindlust ja parandada keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Moldova, Ukraina ja Gruusia ühinesid energiaühendusega vastavalt 2010., 2011. ja 2017. aastal ning seepärast olid nad kohustatud ühtlustama järk-järgult oma õigusaktid ELi õigusaktidega ning rahvusvaheliste õigusaktidega, et tõmmata ligi investeeringuid, luua integreeritud ja konkurentsivõimeline energiaturg, tõhustada energiavarustuskindlust ja parandada keskkonnastandardeid;

| H. | arvestades, et assotsieerimislepingute oluline osa on koostöö energiavaldkonnas, sealhulgas energiajulgeoleku tugevdamine, lähenemine ELi energiavaldkonna õigustikule, koostöö arendamine sellistes valdkondades nagu elekter, maagaas ja nafta, taristu, taastuvenergia ja energiatõhusus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et assotsieerimislepingute oluline osa on koostöö energiavaldkonnas, sealhulgas energiajulgeoleku tugevdamine, lähenemine ELi energiavaldkonna õigustikule, koostöö arendamine sellistes valdkondades nagu elekter, maagaas ja nafta, taristu, taastuvenergia ja energiatõhusus;

| I. | arvestades, et energiaühendusse kuulumisest tulenevate siduvate kohustuste lisamine idapartnerlusriikide õigusraamistikku ning ELi liikmesriikidega kooskõlastatud edasiviiv reformitegevuskava edendavad veelgi ja kiirendavad nende Euroopaga integreerumise protsessi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et energiaühendusse kuulumisest tulenevate siduvate kohustuste lisamine idapartnerlusriikide õigusraamistikku ning ELi liikmesriikidega kooskõlastatud edasiviiv reformitegevuskava edendavad veelgi ja kiirendavad nende Euroopaga integreerumise protsessi;

| J. | arvestades, et 2017. aastal toimunud idapartnerluse Brüsseli tippkohtumisel võeti vastu idapartnerluse uus mitmepoolne struktuur, et aidata kaasa idapartnerluse eesmärkidele, eeskätt toetades tegevuskava „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ elluviimist; arvestades, et uues struktuuris võetakse arvesse nii ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia tingimusi kui ka peamisi ülemaailmseid poliitikaeesmärke, mis on seatud ÜRO 2030. aastani ettenähtud tegevuskava kestliku arengu eesmärkides, Pariisi kliimakokkuleppes ja Euroopa arengukonsensuses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2017. aastal toimunud idapartnerluse Brüsseli tippkohtumisel võeti vastu idapartnerluse uus mitmepoolne struktuur, et aidata kaasa idapartnerluse eesmärkidele, eeskätt toetades tegevuskava „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ elluviimist; arvestades, et uues struktuuris võetakse arvesse nii ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia tingimusi kui ka peamisi ülemaailmseid poliitikaeesmärke, mis on seatud ÜRO 2030. aastani ettenähtud tegevuskava kestliku arengu eesmärkides, Pariisi kliimakokkuleppes ja Euroopa arengukonsensuses;

| K. | arvestades, et tänu asjaolule, et kõik idapartnerlusriigid on ratifitseerinud Pariisi kliimakokkuleppe, paljud uued linnad on ühinenud linnapeade paktiga, kehtestatud on poliitikameetmed ja institutsionaalsed struktuurid keskkonnasäästliku majanduse edendamiseks ning mitmes idapartnerlusriigis on algatatud energiatõhususe teemal kõrgetasemeline poliitiline dialoog, on tegevuskavaga „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ seotud vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme; arvestades, et jätkuvalt on probleeme aga sellise laiahaardelise õigusraamistiku kehtestamisega, mis võimaldaks ja hõlbustaks juurdepääsu rahalistele vahenditele ja muudele stimuleerivatele mehhanismidele ning toetaks tõhusama energiapoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tänu asjaolule, et kõik idapartnerlusriigid on ratifitseerinud Pariisi kliimakokkuleppe, paljud uued linnad on ühinenud linnapeade paktiga, kehtestatud on poliitikameetmed ja institutsionaalsed struktuurid keskkonnasäästliku majanduse edendamiseks ning mitmes idapartnerlusriigis on algatatud energiatõhususe teemal kõrgetasemeline poliitiline dialoog, on tegevuskavaga „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ seotud vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme; arvestades, et jätkuvalt on probleeme aga sellise laiahaardelise õigusraamistiku kehtestamisega, mis võimaldaks ja hõlbustaks juurdepääsu rahalistele vahenditele ja muudele stimuleerivatele mehhanismidele ning toetaks tõhusama energiapoliitika rakendamist;

| L. | arvestades, et head kogemused mitmepoolse koostöö vallas on piirkondliku turu tugevama arengu alus ja tuleb määratleda asjakohased vahendid, millega tagatakse selle koostöö säilimine ja/või rakendamine; arvestades, et tihedam koostöö piirkondlikul tasandil on hädavajalik turu sügavamaks integreerimiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et head kogemused mitmepoolse koostöö vallas on piirkondliku turu tugevama arengu alus ja tuleb määratleda asjakohased vahendid, millega tagatakse selle koostöö säilimine ja/või rakendamine; arvestades, et tihedam koostöö piirkondlikul tasandil on hädavajalik turu sügavamaks integreerimiseks Euroopa tasandil;

| M. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon kasutab energiat oma välissuhete tööriistana; arvestades, et kolmanda energiapaketi jõustamine on olnud Gazpromi mõju vähendamiseks tõhus vahend; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon kasutab energiat oma välissuhete tööriistana; arvestades, et kolmanda energiapaketi jõustamine on olnud Gazpromi mõju vähendamiseks tõhus vahend;

| N. | arvestades, et EL võib ühist huvi pakkuvate projektide elluviimise kaudu tuua uut gaasi ühestainsast allikast sõltuvatesse piirkondadesse ning torujuhtmete kaudu tuua uut gaasi Euroopa turule, mis muudab ta Venemaa gaasitarnehäiretele vähem vastuvõtlikuks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL võib ühist huvi pakkuvate projektide elluviimise kaudu tuua uut gaasi ühestainsast allikast sõltuvatesse piirkondadesse ning torujuhtmete kaudu tuua uut gaasi Euroopa turule, mis muudab ta Venemaa gaasitarnehäiretele vähem vastuvõtlikuks;

| O. | arvestades, et vastassuunavoo torujuhtmed on olnud esmatähtsad elemendid, mille kaudu muuta EL ja ELi naabrid võimalike gaasitarnehäirete suhtes vastupidavamaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastassuunavoo torujuhtmed on olnud esmatähtsad elemendid, mille kaudu muuta EL ja ELi naabrid võimalike gaasitarnehäirete suhtes vastupidavamaks;

| P. | arvestades, et kogu ELis võime näha veeldatud maagaasi piisava taristu, sealhulgas gaasihoidlate arendamise hoogustumist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kogu ELis võime näha veeldatud maagaasi piisava taristu, sealhulgas gaasihoidlate arendamise hoogustumist;

1.

tunneb heameelt kohustuste üle, mille ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerriigid on võtnud seoses Pariisi kokkuleppega; rõhutab, et energia säästmine, energiatõhusus ja taastuvate energiaallikate kasutamine on parim viis saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid ning suurendada energiajulgeolekut, vähendades samas sõltumist energiaressursside impordist kolmandatest riikidest; kinnitab veel kord, et sihiteadlikul kliimapoliitikal põhineva vastupidava energialiidu eesmärk on varustada tarbijaid, sealhulgas kodumajapidamisi ja ettevõtteid, turvalise, säästva, konkurentsivõimelise ja hinna poolest taskukohase energiaga; julgustab riikide valitsusi soodustama teadus- ja innovatsioonitegevust investeeringute ligitõmbamise kaudu, milleks tuleb Ida-Euroopa riikide energiasüsteemid põhjalikult ümber kujundada;

2.

nõuab keskkonna kvaliteedi säilitamist, kaitsmist ja parandamist ning loodusvarade kaalutletud ja mõistliku kasutamise edendamist, eeskätt energiatõhususe säilitamise ja energia säästmise kaudu, ning energia uute ja taastuvate vormide arendamist kooskõlastatud tegevuse kaudu, mis hõlmaks nii õigusakte kui ka poliitikameetmeid piirkondlikul, riiklikul ja kohalikul tasandil;

3.

peab kiiduväärseks, et Ida-Euroopa partnerriigid kiirendavad oma kooskõlastatud jõupingutusi ja võtavad endale ülesandeks ühtlustada oma energiaalaseid õigusakte suuremal määral ELi õigustikuga, liikudes seega säästva energia poole;

4.

rõhutab vajadust lõpetada fossiilkütustel põhinev energiapoliitika ning palub idapartnerlusriikidel algatada selliste energiaallikate järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise protsess ja asendada need taastuvate energiaallikatega; kordab, et energiasüsteemi ümberkujundamine peaks olema sotsiaalselt õiglane, tooma kaasa innovatsiooni ja põhinema tulevikukindlal taristul ja solidaarsusel, tõhustades samas varustuskindlust; palub, et energiavaldkonna praeguste ja tulevaste torujuhtmeprojektidega tagataks piirkondlik energiajulgeolek, vältides sõltumist valitsevast gaasi- ja naftatarnijast; rõhutab, et solidaarsust ja ühtlustamist energiasektoris ELi ja idapartnerlusriikide vahel saab kindlustada üksnes siis, kui uued avamerel ja maismaal asuvad torujuhtmetaristu osad vastavad ELi õigusaktidele; sellega seoses väljendab muret projekti Nord Stream 2 pärast, mis on solidaarsust ja ühist energiapoliitikat takistav halb eeskuju; rõhutab vajadust võtta muudetud gaasidirektiiv nõuetekohaselt üle kõikides liikmesriikides ning kutsub Euroopa Komisjoni üles reageerima kindlalt igale katsele selle sätetest kõrvale hoida;

5.

rõhutab, kui olulised on energia säästmise ja energiatõhususe meetmed ELi ja eelkõige idapartnerlusriikide energiajulgeoleku seisukohast; märgib, et idapartnerlusriigid kasutavad keskmiselt kolm korda rohkem energiat kui keskmine ELi liikmesriik, ja rõhutab, et selle lõhe vähendamine on kõige tõhusam viis vähendada asjaomaste idapartnerlusriikide energiasõltuvust kolmandatest riikidest;

6.

väljendab muret asjaolu pärast, et Nord Stream 2 väljajätmine kolmandast energiapaketist annab Gazpromile põhjendamatu konkurentsieelise ja tugevdab veelgi selle turgu valitsevat seisundit;

7.

kutsub ELi liikmesriike ja idapartnerlusriike üles edendama veelgi energiavarustuse ja tarneteede mitmekesistamist, sealhulgas energiavaldkonna olemasolevate ühendava taristu projektide lõpuleviimise ja rakendamise kaudu ning gaasi transiiditeede vastassuunavoo kaudu, mis on üks parimaid näiteid solidaarsusest; peab kiiduväärseks veeldatud maagaasi terminalidega seotud õigusaktide ja projektide edasist arendamist, mis toob vältimatult kaasa täieneva õigusraamistiku ja tugevama ühise energiapoliitika;

8.

julgustab arendama gaasi vastassuunavoo projekte nii idapartnerlusriikide vahel kui ka ELiga; toetab alternatiivsete gaasiallikate, nt veeldatud maagaasi kättesaadavuse soodustamist ning julgustab arendama uusi sidemeid veeldatud maagaasi tarnijatega, sealhulgas USAga, ning arendama veeldatud maagaasi taasgaasistamisterminale ja -taristut;

9.

toonitab, et õigusraamistike parandamine energiavaldkonnas on ülimalt tähtis, kuna nendes valdkondades mõjutavad investeerimisotsuseid suurel määral ametlikud load; soovitab Ida-Euroopa partnerriikide valitsustel tagada õigus- ja finantsraamistike väljatöötamisel läbipaistvus, ühtsus ja järjepidevus ning jätkata võitlust korruptsiooniga, et suurendada investorite usaldust ning jagada oskusteavet reguleerimise kohta ja häid tavasid;

10.

rõhutab, et vaja on idapartnerite ja ELi riikide tugevamat koostööd ja ühist lähenemisviisi tuumaenergiaalase ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; palub kõikidel idapartneritel järgida täielikult Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) ohutusstandardites sätestatud ohutuse aluspõhimõtteid ning ühineda asjakohaste konventsioonidega, nagu tuumaohutuse konventsioon ning kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitlev ühiskonventsioon, ning neid rakendada; rõhutab, et ühised jõupingutused tagada kõrgeimal tasemel tuumaohutus ja kiirguskaitse saavad olla edukad, kui standardeid ühtlustatakse suuremal määral ning ühtlustatakse tehnilised ja õigusraamistikud;

11.

on seisukohal, et energiavaldkonda investeerimine eeldab stabiilset ja prognoositavat pikaajalist raamistikku ning et idapartnerlusriikidel seisab ees keeruline ülesanne suurendada usaldust uute eeskirjadega saavutatava tulemuse vastu; võtab sellega seoses teadmiseks hiljutised muudatused Ukraina energiaseaduses, mis tuleb siiski viia suuremal määral kooskõlla energiaühenduse asutamislepingu eeskirjadega ning mille rakendamist tuleb soodustada lisatoetusega;

12.

rõhutab huvi arendada Ida-Euroopas avatud, konkurentsivõimelist ja integreeritud energiaturgu, mis võiks tuua kaasa rohkem võimalusi kauplemiseks ja investeeringuteks, suutlikkuse suurendamiseks ja ühisprojektideks taastuvate energiaallikate, arukate võrkude ja energiatõhususe valdkonnas, võttes arvesse kliimaeesmärke; rõhutab, et integreeritud energiaturg peaks põhinema vastastikkusel ja võrdsetel võimalustel turulepääsu ja taristu osas ning keskkonnakaitse ja ohutusstandardite tagamisel;

13.

rõhutab, et kuigi energiapoliitika eesmärgid on kindlaks määratud ja kooskõlastatud ELi tasandil, peavad ELi liikmesriigid ja idapartnerlusriigid valima lisastrateegiad sõltuvalt oma riikide energiaturgude struktuurist ning nende energiasüsteemi ümberkujundamise lähtealusest, mis hõlmab veeldatud maagaasi pakutavate uute võimaluste ja eeliste uurimist;

14.

rõhutab, et maagaas on energiasüsteemi ümberkujundamisel n-ö sildkütus; rõhutab, et energiaturu reformi ja energiasüsteemi ümberkujundamise edu sõltub vajalikke muudatusi toetava kindla kaubandusliku ja õigusraamistiku kehtestamisest ning õiglasest toetavast finantsraamistikust, mis põhineb tehnoloogianeutraalsel lähenemisviisil; väljendab sellega seoses muret Euroopa Investeerimispanga otsuse pärast loobuda süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamiseta toodetava maagaasi projektide rahastamisest;

15.

kordab, kui oluline on hinnata ELi energiaturu põhimõtete lisamise ja rakendamise protsessis põhjalikult energiasektori praegust olukorda, turuosaliste vahelisi suhteid, riigiabieeskirju ja reformivõimaluste mõju kõigi sidusrühmade ja laiemalt ühiskonna jaoks; märgib murega, et idapartnerlusriikide energiaturge monopoliseerivad endiselt mõned vähesed oligarhid; kutsub idapartnerlusriike üles töötama välja vahendid, et edendada hajatootmise strateegiaid, mis võimaldaksid saada energiat mitmest lokaliseeritud energiavõrgust (kohalikud päikeseelektrijaamad, väikesed tuulepargid, elektri salvestamine ning elektri ja soojuse koostootmisjaamad); palub ELil toetada seda protsessi parimate tavade jagamisega;

16.

rõhutab, et küberrünnakutest tingitud uued ohud energiavarustuskindlusele nõuavad uusi meetmeid; rõhutab, et küberohtu ELis võimendab ELi liikmesriikide energiavõrkude suurem vastastikune sõltuvus; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel töötada välja energiasektori küberturvalisuse strateegia ning seda rakendada; muu hulgas tuleks sellega tugevdada valmisolekut reageerida küberohtudele energiasektoris, koordineerida reageerimist küberruumis ja kiirendada tehnoloogilist muutust, et saavutada vastupidavad turvasüsteemid;

17.

soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel jätkata taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud vahetusi ja koostööd teadustegevuses ja poliitikakujunduses, tegeledes paralleelselt energiaostuvõimetuse probleemiga, pöörates erilist tähelepanu väikese sissetulekuga ja vähekaitstud majapidamistele, kellel on raskusi energiaarvete tasumisega või kes ei suuda hoida kodu piisavalt soojana ega saa ise investeerida energiatõhususse ja ajakohastamisprojektidesse, kuid kes võiksid osaleda tarbimiskajas, kui taristu ja turutingimused on olemas;

18.

kordab, et energiaturgude reformid ei seisne üksnes vaba ja väga tugeva konkurentsikeskkonna loomises, vaid ka riigi suutlikkuses täita enda sotsiaalkaitse funktsiooni kõige kaitsetumate tarbijate ees, kes eri põhjustel ei suuda tagada oma põhiliste energiavajaduste täitmist; rõhutab, et energiaturu reform ja energiasüsteemi ümberkujundamine saab olla edukas vaid siis, kui neil on laialdane ühiskondlik toetus ning kui keskmesse seatakse inimesed; tuletab meelde, et hinnanguliselt enam kui 50 miljonit kodumajapidamist ainuüksi Euroopa Liidus kannatavad energiaostuvõimetuse käes, ning nõuab sellega seoses ELi kütteostuvõimetuse jälgimiskeskuse paremat ärakasutamist, et jagada teavet ja parimaid tavasid, arendada välja energiaostuvõimetuse valdkonnas töötavate sidusrühmade spetsialiseeritud võrgustik ning töötada välja vastavad riiklikud soovituslikud eesmärgid energiaostuvõimetuse vähendamiseks;

19.

tunnistab, kui väärtuslik on energiaühenduse asutamisleping, mis tänu Moldova, Ukraina ja Gruusia ühinemisele ning koostööle Armeeniaga (vaatlejana) loob aluse ELi ja selle idanaabrite vahel piirkondliku energiaturu edendamiseks, mis on töötatud välja vastastikuseid huve ja riikide eripära arvestades;

20.

tunnistab, kui oluline on õiguslik ja tehniline toetus, mida EL pakub, et aidata idapartnerlusriikidel viia ellu reforme oma õigusaktide ühtlustamiseks kooskõlas ELi eeskirjade ja standarditega; tunneb heameelt kuue idapartnerlusriigiga seotud algatuse „EU4Energy“ raames tehtud töö üle eesmärgiga tugevdada nende riikide õigusraamistikke ning parandada piirkonnas energiavarustuskindlust ja ühenduvust;

21.

rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa riikide vahelist piiriülest taristut tuleb veelgi laiendada, kuna see kujutab endast endiselt märkimisväärset takistust konkurentsivõimelise integreeritud turu arendamisele elektri- ja gaasisektoris; palub ELil ja idapartnerlusriikidel teha suuremaid jõupingutusi, et hõlbustada lõunapoolse gaasikoridori õigeaegset teostamist ja täielikku kasutuselevõtmist eesmärgiga parandada energiavarustuskindlust ja -mitmekesisust, tuues Euroopasse maagaasi Kaspia mere piirkonnast ja võib-olla ka Kesk-Aasiast; väljendab oma toetust ühist huvi pakkuvate projektide neljandale loetelule, mis sisaldab mitmesuguseid olulisi projekte, et arendada ELi ja selle naaberriikide jaoks välja hästi ühendatud ja kriisidele vastupidav gaasivõrk;

22.

kordab, et ELi ja Ida-Euroopa riikide vahelise piiriülese taristu laiendamine aitab kaasa piirkondliku energiajulgeoleku üldisele kasvule; kutsub üles tõhustama energiaühendust ELi ja idapartnerlusriikide elektritarnevõrgustike vahel, ühendades Ukraina ja Moldova võrgud sünkroonselt Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) Mandri-Euroopa võrguga; soovitab kaasata huvitatud idapartnerid korrapäraselt ELi energiajulgeoleku stressitestidesse;

23.

rõhutab, kui oluline on, et kõik ELi riigid järgiksid rangelt ühiseeskirju, eeskätt direktiivi (EL) 2019/692, ning kordab üleskutset idapartnerlusriikidele jätkata õigusloomet kooskõlas ELi energiasektori õigusaktidega;

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/692, millega muudetakse direktiivi 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (ELT L 117, 3.5.2019, lk 1).

1

---

| 24.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/16

---

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon innovatsiooni kohta hariduses ja haridusreformides ELis ja idapartnerlusriikides: probleemid ja võimalused

(2020/C 134/04)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 2, artikli 6 punkti e ja artiklit 165, eelkõige selle lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 2, artikli 6 punkti e ja artiklit 165, eelkõige selle lõiget 3,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 14 osutatud õigust haridusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 14 osutatud õigust haridusele,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli artiklit 2, milles käsitletakse õigust haridusele (ETS nr 009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli artiklit 2, milles käsitletakse õigust haridusele (ETS nr 009),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ, (1)

| — | võttes arvesse oma 22. märtsi 2016. aasta resolutsiooni kutsekvalifikatsiooni, töökogemuse ja ülikoolidiplomite vastastikuse tunnustamise kohta Bologna protsessi raames, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. märtsi 2016. aasta resolutsiooni kutsekvalifikatsiooni, töökogemuse ja ülikoolidiplomite vastastikuse tunnustamise kohta Bologna protsessi raames, (2)

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 10. juuni 2016. aasta töödokumenti „Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe“ (Euroopa uue oskuste tegevuskava analüütilised põhialused) (SWD(2016) 195), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 10. juuni 2016. aasta töödokumenti „Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe“ (Euroopa uue oskuste tegevuskava analüütilised põhialused) (SWD(2016) 195),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ (COM(2016) 941), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ (COM(2016) 941),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Tugevama Euroopa väljakujundamine: noorte-, haridus- ja kultuuripoliitika roll“ (COM(2018) 268), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Tugevama Euroopa väljakujundamine: noorte-, haridus- ja kultuuripoliitika roll“ (COM(2018) 268),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (COM(2018) 23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (COM(2018) 23),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018) 24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018) 24),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018) 22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018) 22),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016) 29) ning Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni selle kohta, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016) 29) ning Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni selle kohta, (3)

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja eelkõige kestliku arengu 4. eesmärki tagada kõikidele kaasav ja õiglane kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja eelkõige kestliku arengu 4. eesmärki tagada kõikidele kaasav ja õiglane kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused (A/RES/70/1),

| — | võttes arvesse 25. mai 2018. aasta Pariisi kommünikeed, mis allkirjastati pärast Euroopa kõrgharidusruumi käsitlevat ministrite kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. mai 2018. aasta Pariisi kommünikeed, mis allkirjastati pärast Euroopa kõrgharidusruumi käsitlevat ministrite kohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel, (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel, (4)

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni hariduse ajakohastamise kohta ELis, (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni hariduse ajakohastamise kohta ELis, (5)

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta, (6) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta, (6)

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine peamistele prioriteetidele ja konkreetsetele tulemustele“ (SWD(2017) 300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine peamistele prioriteetidele ja konkreetsetele tulemustele“ (SWD(2017) 300),

| — | võttes arvesse 24. novembril 2017 Brüsselis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. novembril 2017 Brüsselis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| A. | arvestades, et õigus haridusele on põhiline inimõigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus haridusele on põhiline inimõigus;

| B. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 6 punktile e „on hariduse ja koolituse valdkonnas pädevus liikmesriikidel, kuid Euroopa Liidul on oluline toetav roll ülesannete ja eesmärkide kehtestamisel ning parimate tavade edendamisel ja vahetamisel“; (7) |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 6 punktile e „on hariduse ja koolituse valdkonnas pädevus liikmesriikidel, kuid Euroopa Liidul on oluline toetav roll ülesannete ja eesmärkide kehtestamisel ning parimate tavade edendamisel ja vahetamisel“; (7)

| C. | arvestades, et hariduses kasutatav avatud koordinatsiooni meetod võimaldab liikmesriikidel luua ühise haridus- ja koolitusstrateegia ja seda ellu viia ning võtta kasutusele HK 2020 („Haridus ja koolitus 2020“) internetipõhise platvormi; arvestades, et ELi liikmesriikide ja idapartnerlusriikide vahel võiks sisse seada sarnase koostööstruktuuri, alustades parimate tavade korrapärasest vahetamisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hariduses kasutatav avatud koordinatsiooni meetod võimaldab liikmesriikidel luua ühise haridus- ja koolitusstrateegia ja seda ellu viia ning võtta kasutusele HK 2020 („Haridus ja koolitus 2020“) internetipõhise platvormi; arvestades, et ELi liikmesriikide ja idapartnerlusriikide vahel võiks sisse seada sarnase koostööstruktuuri, alustades parimate tavade korrapärasest vahetamisest;

| D. | arvestades, et haridussüsteemide võime rahuldada ühiskondlikke, majanduslikke ja isiklikke vajadusi sõltub süsteemide kvaliteedist, juurdepääsetavusest, tõhususest ja mitmekesisusest, samuti võrdõiguslikkuse meetmetest ning vajalike inim-, rahaliste ja materiaalsete ressursside kättesaadavusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et haridussüsteemide võime rahuldada ühiskondlikke, majanduslikke ja isiklikke vajadusi sõltub süsteemide kvaliteedist, juurdepääsetavusest, tõhususest ja mitmekesisusest, samuti võrdõiguslikkuse meetmetest ning vajalike inim-, rahaliste ja materiaalsete ressursside kättesaadavusest;

| E. | arvestades, et võrdsete võimaluste saavutamine on hariduse üks oluline ülesanne, mistõttu ei tohi hariduse omandamisel esineda diskrimineerimist; arvestades, et sel eesmärgil tuleb teha rohkem jõupingutusi, et tagada, et kõigil – pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele inimrühmadele – oleksid samasugused võimalused haridusele ja koolitusele juurdepääsuks ja õpingute lõpetamiseks ning igal tasandil oskuste omandamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et võrdsete võimaluste saavutamine on hariduse üks oluline ülesanne, mistõttu ei tohi hariduse omandamisel esineda diskrimineerimist; arvestades, et sel eesmärgil tuleb teha rohkem jõupingutusi, et tagada, et kõigil – pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele inimrühmadele – oleksid samasugused võimalused haridusele ja koolitusele juurdepääsuks ja õpingute lõpetamiseks ning igal tasandil oskuste omandamiseks;

| F. | arvestades, et kõikidele lastele tuleb tagada kvaliteetne alusharidus ja lapsehoiuteenused, et nende elu- ja haridustee algaks positiivselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõikidele lastele tuleb tagada kvaliteetne alusharidus ja lapsehoiuteenused, et nende elu- ja haridustee algaks positiivselt;

| G. | arvestades, et haridust on negatiivselt mõjutanud üleminekuprotsessid ning majandus- ja finantskriis; arvestades, et hariduse rahastamist riiklikest vahenditest on paljudes riikides passiivselt vähendatud; arvestades, et hariduse valdkonnas on esile kerkinud suundumus erastada, mis valmistab muret ja millega rikutakse haridusele võrdse juurdepääsu põhimõtet; arvestades, et suurem avaliku sektori rahaline toetus haridusele, sealhulgas õpetajatele ja nende töötingimuste parandamisele, ning samuti teadusuuringutele on hädavajalik, et tagada tasuta, kaasav ja kõigile kättesaadav riiklik haridus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et haridust on negatiivselt mõjutanud üleminekuprotsessid ning majandus- ja finantskriis; arvestades, et hariduse rahastamist riiklikest vahenditest on paljudes riikides passiivselt vähendatud; arvestades, et hariduse valdkonnas on esile kerkinud suundumus erastada, mis valmistab muret ja millega rikutakse haridusele võrdse juurdepääsu põhimõtet; arvestades, et suurem avaliku sektori rahaline toetus haridusele, sealhulgas õpetajatele ja nende töötingimuste parandamisele, ning samuti teadusuuringutele on hädavajalik, et tagada tasuta, kaasav ja kõigile kättesaadav riiklik haridus;

| H. | arvestades, et haridussüsteemi kõigi astmete ajakohastamine hõlmab paljusid valdkondi ja selleks tuleb läbida mitmeid etappe, sealhulgas õppekavade väljatöötamine ja elluviimine, kvaliteeti tagavate õigusraamistike vastuvõtmine või kohandamine, et võimaldada uute õpetamis- ja õpimeetodite juurutamist, uuenduslike rahastamismehhanismide esikohale seadmine ning hariduse juhtimise tugevdamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et haridussüsteemi kõigi astmete ajakohastamine hõlmab paljusid valdkondi ja selleks tuleb läbida mitmeid etappe, sealhulgas õppekavade väljatöötamine ja elluviimine, kvaliteeti tagavate õigusraamistike vastuvõtmine või kohandamine, et võimaldada uute õpetamis- ja õpimeetodite juurutamist, uuenduslike rahastamismehhanismide esikohale seadmine ning hariduse juhtimise tugevdamine;

| I. | arvestades, et digioskused on sotsiaalses elus osalemiseks ja kutsealal edu saavutamiseks hädavajalikud, kuna digitaliseerimisega kaasneb avaliku ja poliitilise dialoogi ning tööturu muutumine ja tekib vajadus uute oskuste järele; arvestades, et seetõttu on oluline tagada, et kõik koolid oleksid arvutitega varustatud ja neil oleks internetiühendus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et digioskused on sotsiaalses elus osalemiseks ja kutsealal edu saavutamiseks hädavajalikud, kuna digitaliseerimisega kaasneb avaliku ja poliitilise dialoogi ning tööturu muutumine ja tekib vajadus uute oskuste järele; arvestades, et seetõttu on oluline tagada, et kõik koolid oleksid arvutitega varustatud ja neil oleks internetiühendus;

| J. | arvestades, et küberhügieeni, küberturvalisuse, andmekaitse-, autoriõiguse-, meedia- ja internetipädevuse alane põhiharidus peab olema vanuse- ja arengukeskne, et aidata lastel saada kriitiliselt mõtlevateks õppijateks, aktiivseteks kodanikeks, vastutustundlikeks internetikasutajateks ja demokraatliku digiühiskonna kujundajateks, teha teadlikke otsuseid ning olla teadlik internetiga kaasnevatest riskidest, nagu veebis leviv väärinfo, ahistamine ja isikuandmetega seotud rikkumised, ning osata nendega toime tulla; arvestades, et küberturvalisuse õppeprogrammid tuleks lisada akadeemilistesse ja kutseõppe õppekavadesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et küberhügieeni, küberturvalisuse, andmekaitse-, autoriõiguse-, meedia- ja internetipädevuse alane põhiharidus peab olema vanuse- ja arengukeskne, et aidata lastel saada kriitiliselt mõtlevateks õppijateks, aktiivseteks kodanikeks, vastutustundlikeks internetikasutajateks ja demokraatliku digiühiskonna kujundajateks, teha teadlikke otsuseid ning olla teadlik internetiga kaasnevatest riskidest, nagu veebis leviv väärinfo, ahistamine ja isikuandmetega seotud rikkumised, ning osata nendega toime tulla; arvestades, et küberturvalisuse õppeprogrammid tuleks lisada akadeemilistesse ja kutseõppe õppekavadesse;

| K. | arvestades, et haridusvaesus on ELi ja idapartnerlusriikide jaoks probleem; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et haridusvaesus on ELi ja idapartnerlusriikide jaoks probleem;

| L. | arvestades, et selleks, et planeedi ökoloogilisi, ühiskondlikke ja majanduslikke probleeme paremini mõista ja hallata, on tingimata vajalik, et inimesed suurendaksid oma globaalset teadlikkust, eeskätt seoses maailmakodanikuks olemise, kultuuridevahelise dialoogi ja kestliku arenguga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et selleks, et planeedi ökoloogilisi, ühiskondlikke ja majanduslikke probleeme paremini mõista ja hallata, on tingimata vajalik, et inimesed suurendaksid oma globaalset teadlikkust, eeskätt seoses maailmakodanikuks olemise, kultuuridevahelise dialoogi ja kestliku arenguga;

| M. | arvestades, et digitaliseerimine ja jagatud haridusplatvormide loomine aitab haridussüsteeme ajakohastada, eeskätt kaugõppe ja põimõppe kursuste pakkumise hõlbustamise kaudu; arvestades, et selliste arengusuundumuste tulemusena kerkivad esile ka andmekaitseküsimused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et digitaliseerimine ja jagatud haridusplatvormide loomine aitab haridussüsteeme ajakohastada, eeskätt kaugõppe ja põimõppe kursuste pakkumise hõlbustamise kaudu; arvestades, et selliste arengusuundumuste tulemusena kerkivad esile ka andmekaitseküsimused;

| N. | arvestades, et edendada tuleks elukestvat õpet, näiteks formaalset ja informaalset liiki õppe vahel koostoime loomise ning kvaliteetse kutsehariduse ja koolitussüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et edendada tuleks elukestvat õpet, näiteks formaalset ja informaalset liiki õppe vahel koostoime loomise ning kvaliteetse kutsehariduse ja koolitussüsteemide kaudu;

| O. | arvestades, et ELi ja idapartnerlusriigid on Euroopa kõrgharidusruumi liikmed; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi ja idapartnerlusriigid on Euroopa kõrgharidusruumi liikmed;

| P. | arvestades, et idapartnerlusriikide haridussüsteeme iseloomustab siiani nende nõukogude aja pärand ja need riigid peavad seetõttu tegelema hariduse valdkonnas eriliste probleemidega, mida ELis ei esine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et idapartnerlusriikide haridussüsteeme iseloomustab siiani nende nõukogude aja pärand ja need riigid peavad seetõttu tegelema hariduse valdkonnas eriliste probleemidega, mida ELis ei esine;

| Q. | arvestades, et kõik ELi ja idapartnerlusriikide vahelised kahepoolsed lepingud sisaldavad haridusele, koolitusele ja noorsoole pühendatud peatükki; arvestades, et idapartnerluspoliitika 4. platvormi üks eesmärk on suurendada idapartnerlusriikide osalemist ELi programmides, muu hulgas hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, edendada koostööd ELi ning idapartnerlusriikide haridus- ja koolitusasutuste, kõrgharidusasutuste, koolide ja teadusasutuste vahel ning parandada selles valdkonnas teadmisi ja vahetada häid tavasid; arvestades, et kõrghariduse ning kutsehariduse ja -õppe süsteemides ajakohastamise, rahvusvahelistumise, digitaliseerimise (e-õpe) ja täienduste sisseviimise ergutamine on üks 4. platvormi haridus-, kultuuri- ja noorsookomitee 2018.–2019. aasta tööprogrammi prioriteetidest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõik ELi ja idapartnerlusriikide vahelised kahepoolsed lepingud sisaldavad haridusele, koolitusele ja noorsoole pühendatud peatükki; arvestades, et idapartnerluspoliitika 4. platvormi üks eesmärk on suurendada idapartnerlusriikide osalemist ELi programmides, muu hulgas hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, edendada koostööd ELi ning idapartnerlusriikide haridus- ja koolitusasutuste, kõrgharidusasutuste, koolide ja teadusasutuste vahel ning parandada selles valdkonnas teadmisi ja vahetada häid tavasid; arvestades, et kõrghariduse ning kutsehariduse ja -õppe süsteemides ajakohastamise, rahvusvahelistumise, digitaliseerimise (e-õpe) ja täienduste sisseviimise ergutamine on üks 4. platvormi haridus-, kultuuri- ja noorsookomitee 2018.–2019. aasta tööprogrammi prioriteetidest;

| R. | arvestades, et mitu ELi haridus- ja innovatsiooniprogrammi, nagu programm „Erasmus+“, „eTwinning Plus“, idapartnerluse algatus Connect, programm „EU4Innovation“, programm „Loov Euroopa“, COSME programm, programm „Horisont 2020“ ja nende jätkuprogrammid ajavahemikuks 2021–2027, on idapartnerlusriikidele avatud või nende tarbeks spetsiaalselt välja töötatud; arvestades, et sellised programmid võivad kuni käesoleva aastakümne lõpuni oluliselt aidata toime tulla ühiskondlike ja majanduslike muutustega või Euroopa peamiste probleemidega, muu hulgas võitlus noorte töötuse vastu, Euroopa ühiskondade laialdasem kaasatus, noorte sotsiaalse kapitali areng, tõhusalt toimivate haridus- ja koolitussüsteemide loomine ja arendamine ning ebasoodsast keskkonnast pärit inimeste sotsiaalne kaasatus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mitu ELi haridus- ja innovatsiooniprogrammi, nagu programm „Erasmus+“, „eTwinning Plus“, idapartnerluse algatus Connect, programm „EU4Innovation“, programm „Loov Euroopa“, COSME programm, programm „Horisont 2020“ ja nende jätkuprogrammid ajavahemikuks 2021–2027, on idapartnerlusriikidele avatud või nende tarbeks spetsiaalselt välja töötatud; arvestades, et sellised programmid võivad kuni käesoleva aastakümne lõpuni oluliselt aidata toime tulla ühiskondlike ja majanduslike muutustega või Euroopa peamiste probleemidega, muu hulgas võitlus noorte töötuse vastu, Euroopa ühiskondade laialdasem kaasatus, noorte sotsiaalse kapitali areng, tõhusalt toimivate haridus- ja koolitussüsteemide loomine ja arendamine ning ebasoodsast keskkonnast pärit inimeste sotsiaalne kaasatus;

| S. | arvestades, et Kaunases toimunud idapartnerluse noortefoorumil väljendati vajadust mitteformaalset ja formaalharidust pakkuvate asutuste vahelise tihedama ja tõhusama koostöö järele ning tarvidust noori tööle võtta ja kaasata neid kodanikuühiskonna tegevusse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Kaunases toimunud idapartnerluse noortefoorumil väljendati vajadust mitteformaalset ja formaalharidust pakkuvate asutuste vahelise tihedama ja tõhusama koostöö järele ning tarvidust noori tööle võtta ja kaasata neid kodanikuühiskonna tegevusse;

| T. | arvestades, et sooline ebavõrdsus hariduses pärsib isiklikku arengut ja tööhõivevõimalusi ning mõjutab paljusid sotsiaal-kultuurilisi valdkondi; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu ja idapartnerluspoliitika üks peamisi põhimõtteid, mis on sätestatud liidu aluslepingutes, ning see peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades, ka hariduse ja kultuuri valdkonnas; arvestades, et haridus on võimas vahend soolise ebavõrdsuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sooline ebavõrdsus hariduses pärsib isiklikku arengut ja tööhõivevõimalusi ning mõjutab paljusid sotsiaal-kultuurilisi valdkondi; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu ja idapartnerluspoliitika üks peamisi põhimõtteid, mis on sätestatud liidu aluslepingutes, ning see peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades, ka hariduse ja kultuuri valdkonnas; arvestades, et haridus on võimas vahend soolise ebavõrdsuse kaotamiseks;

| U. | arvestades, et noorsootöö ja mitteformaalne haridus suurendaks majanduslikult ja sotsiaalselt tõrjutud noorte kaasatust ja aitaks neid aktiveerida; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et noorsootöö ja mitteformaalne haridus suurendaks majanduslikult ja sotsiaalselt tõrjutud noorte kaasatust ja aitaks neid aktiveerida;

| V. | arvestades, et vähemuskeeltes antav haridus on siiani piiratud ja mõne idapartnerlusriigi vaestes piirkondades ei ole haridus kõigile kättesaadav; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vähemuskeeltes antav haridus on siiani piiratud ja mõne idapartnerlusriigi vaestes piirkondades ei ole haridus kõigile kättesaadav;

| W. | arvestades, et idapartnerlusriikides on viimase kümnendi jooksul rahvaarv kiiresti vähenenud ning noored kipuvad parema hariduse ja inimväärsete töökohtade otsinguil oma kodumaalt ja -piirkondadest lahkuma; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et idapartnerlusriikides on viimase kümnendi jooksul rahvaarv kiiresti vähenenud ning noored kipuvad parema hariduse ja inimväärsete töökohtade otsinguil oma kodumaalt ja -piirkondadest lahkuma;

Üldised kaalutlused

| 1. | rõhutab, et kvaliteetsele ja kaasavale haridusele võrdse juurdepääsu tagamine on jõukate ühiskondade väljaarendamise, jätkuva sotsiaalse sidususe saavutamise ning vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja sooliste stereotüüpidega võitlemise võti; kutsub liikmesriike ja idapartnerlusriike üles seadma haridusse kõigil tasanditel tehtavad riiklikud investeeringud, sealhulgas piisavate rahaliste vahendite eraldamise kaudu, oma poliitikas esmatähtsaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et üha mobiilsemaks ja digitaalsemaks muutuvate ühiskondade nõuetele vastamiseks on vaja uusi õppimisviise; on seisukohal, et haridust ei tuleks pakkuda üksnes loengute või teoreetilise ja passiivse õppe vormis, vaid see peaks hõlmama ka järelevalve all või õpetajate osavõtul ellu viidavat kogemuslikku ja osaluspõhist õppimist ning see peaks olema seotud õpilaste ja tudengite valitud kutsega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et riigid peavad oma haridus- ja koolitussüsteemid igal tasandil ümber kujundama, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) pakutavaid võimalusi ja laste loomulikke oskusi täiel määral ära kasutada ning et aidata lastel välja arendada oskused ja võimed, mida nad vajavad tuleviku ühiskondade ja tööturgude nõuetele vastamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et nõuetekohane rahastus on vajalik haridussüsteemide reformimiseks ja selle tagamiseks, et uuenduslik ja kvaliteetne haridus oleks kõigile kättesaadav mitte üksnes suurtes linnades, vaid ka halvasti ligipääsetavates maapiirkondades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab, et selleks, et tagada haridusele juurdepääs ja hariduse kvaliteet, tuleb mitte üksnes suurendada rahastust taristu täiustamiseks ning tõsta õpetajate ja teadlaste palku, vaid tagada ka rahalise toetuse läbipaistev jaotamine haridus- ja teadusasutuste vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kaasatus, võrdne juurdepääs ja innovatsioon peaksid olema digitaalajastul haridus- ja koolitusvaldkonna juhtpõhimõtted; on veendunud, et digitaaltehnoloogiad ei tohiks süvendada olemasolevat ebavõrdsust, vaid neid peaks hoopis kasutama digilõhe kaotamiseks erineva sotsiaal-majandusliku taustaga ning ELi ja idapartnerlusriikide eri piirkondadest pärit õpilaste, tudengite ja teiste õppurite vahel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et samas kui on tingimata vaja parandada õppijate alg- ja kõrgema taseme digioskuseid, peaks muud liiki asjatundlikkus, sealhulgas sotsiaalsed ja kodanikuoskused ning eetiline teadlikkus, jääma jätkuvalt haridussüsteemide keskseks osaks; on arvamusel, et samuti on oluline arendada inimeste isiklikke ja kodanikuoskuseid, mis aitavad neil koos elada ja töötada; rõhutab lisaks, et äärmiselt oluline on seada kõigis haridussüsteemides esiplaanile kriitiline, konstruktiivne ja uuenduslik mõtlemine ning samuti meediapädevuse suurendamine; toonitab, et tähtis on pöörata tähelepanu kirjandus- ja ajalooalasele haridusele ning arendada kultuurilisi pädevusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et koolide kultuuriline mitmekesisus ja mitmekeelsus avaldab positiivset mõju õpilaste keelelisele ja kognitiivsele arengule ning kultuuridevahelise teadlikkuse, austamise ja mitmekesisuse edendamisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab formaal- ja mitteformaalse hariduse suurt tähtsust inimõiguste, põhivabaduste, väärikuse ja kultuurilise mitmekesisuse sisulise mõistmise ja nende austamise edendamisel, ennetades sallimatuse, diskrimineerimise, äärmusluse ja vaenukõne kõiki vorme ja kaotades need ning võideldes antisemitismi, romavastasuse, homofoobia ning etniliste ja kultuuriliste rühmade halvustamise vastu; kutsub ELi liikmesriike ja idapartnerlusriike üles tagama, et kõik õpetajad saaksid tõhusa koolituse mittediskrimineerimise, vastastikuse austuse ja sallivuse põhimõtetel rajanevate hoiakute ja käitumismudelite kujundamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et haridusasutuste kohandamine vastavalt uutele tehnoloogiatele ja uuenduslikele pedagoogilistele lähenemisviisidele ei tohiks kunagi olla eesmärk iseenesest, vaid pigem vahend hariduse kvaliteedi ja kaasavuse parandamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et seksuaalharidus on kooli õppekava vajalik osa, et täita WHO Euroopa standardeid noorte harimiseks ja kaitsmiseks; kinnitab, et selline haridus peaks hõlmama teemasid nagu seksuaalne eneseväljendus, suhted ja kinnitav nõusolek, ning teavet negatiivsete tagajärgede või aspektide kohta, nagu sugulisel teel levivad nakkused ja HIV, soovimatu rasedus, seksuaalne vägivald ja kahjulikud tavad, nagu seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimine ja naiste suguelundite moonutamine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et haridussüsteemide tarbeks e-hindamise väljaarendamine ja digilahenduste, nagu analüütika ja loovustestid, laialdasem kasutamine võib innustada õpetajaid rakendama õppijakeskset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toonitab õpetajate ja õppejõudude keskset rolli mis tahes haridussüsteemis ja vajadust ergutada neid innovatiivselt tegutsema, makstes neile piisavat tasu, pakkudes neile asjakohaseid koolitusvõimalusi ja pannes aluse soodustuste süsteemidele; rõhutab vastastikuse tegevuse ja parimate tavade vahetamise otsustavat rolli selles valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et koolide puhul ei tohiks eeldada, et nad suudavad haridussüsteemi kõrvalise abita ümber kujundada, ning et koolid vajavad selleks muude sidusrühmade toetust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab hukka asjaolu, et mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv on idapartnerlusriikides keskmiselt palju suurem kui ELis; rõhutab seetõttu tarvidust reformida idapartnerlusriikides tööturu vajadustele vastamiseks põhjalikult õppekava ja üldist lähenemisviisi haridusele, sealhulgas elukestvale õppele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiidab sellega seoses heaks jõulise rõhuasetuse noortele ja haridusele 2017. aasta idapartnerluse tippkohtumisel ja 2020. aasta väljundites ning neis valdkondades ELi pakutava toetuse suurenemise; väljendab samuti heameelt esimese idapartnerluse Euroopa kooli avamise üle Thbilisis 2018. aasta septembris; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab võtta meetmeid rahvaarvu vähenemise vastu idapartnerlusriikides: a) tugevdada seost haridussüsteemi reformi ja tööturu nõudmiste vahel, b) investeerida noorsugu toetavatesse programmidesse (pöörates eelkõige tähelepanu maapiirkondadest pärit noortele) ja sotsiaalettevõtlusse ning c) luua noorte spetsialistide toetuseks uus programm („EU4Young Professionals“), võttes eeskujuks programmi „Erasmus+“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub ELi liikmesriike ja idapartnerlusriike üles tunnustama haridust investeeringuna ning pakkuma riiklikest vahenditest suuremat rahastust alushariduse ja lapsehoiu, riigikoolide, kutseõppe, elukestva õppe, avalike ülikoolide ja teadustegevuse toetamiseks; |
| --- | --- |

18.

Soovitused

| 19. | soovitab, et partnerlused valitsuste, mittetulundusühingute, haridusasutuste ja ettevõtjate vahel oleksid üles ehitatud nii, et mõistetakse olemasolevaid puudusi ning püütakse leida võimalusi nende kõrvaldamiseks; kinnitab Euroopa Parlamendi ettepanekut rajada Euroopa lastegarantii peamise vahendina võitlemisel laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, mis peaks kaasa aitama laste võrdse juurdepääsu tagamisele tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, tasuta tervishoiule, inimväärsele eluasemele ja piisavale toidule; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub idapartnerlusriikide ja ELi vastutavaid ametiasutusi üles järgima lähenemisviisi, mille kohaselt peab hariduse kvaliteedi hindamine olema suunatud eeskätt motivatsiooni suurendamisele ja mitte karistuste rakendamisele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike ja idapartnerlusriike üles võitlema hariduses sooliste stereotüüpide vastu, et tagada naistele karjääri valikul võrdsed võimalused ja vabadus; tunneb sellega seoses muret, et osades riikides kasutatavad õppematerjalid on endiselt stereotüüpsed ja et õpetajatel on tüdrukute ja poiste käitumise suhtes erinevad ootused; rõhutab, et haridussüsteemides tuleb võtta arvesse diskrimineerimise all kannatavate inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | julgustab rohkem toetama globaalse teadlikkuse suurendamist ja selliste uute haridustavade järgimist, nagu põhjalikum õpe, õpetaja ja õpilase vaheliste suhete arendamine ning uute õppimistavade, nagu STEAM (teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunstid ja matemaatika), soodustamine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | soovitab, et haridusreformidele ja kahepoolsete lepingute asjaomaste klauslite rakendamise järelevalvele pühendatud päevakorrapunkt lisatakse kõigi Euroopa Parlamendi ja idapartnerlusriikide parlamentide parlamentidevaheliste kohtumiste päevakorda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub ELi, liikmesriike ja idapartnerlusriike üles suurendama jõupingutusi meediapädevuse ja kodanikuhariduse parandamiseks kultuuriõppe ja koolihariduse kaudu juba varajastest eluaastatest alates, et võimaldada kodanikel tuvastada ja siduda konkreetse olukorraga väärteavet ja kallutatud teabe edastamist; julgustab liikmesriike ja idapartnerlusriike lisama koolide õppekavadesse spetsiaalsed meediapädevust käsitlevad kursused või koolitused ja töötama välja teabekampaaniaid rahvastikurühmadele, keda väärteave eeskätt puudutab ja/või kes on väärteabe suhtes vastuvõtlikumad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil, eeskätt ELi delegatsioonide kaudu, ennetavalt levitada idapartnerlusriikide õppeasutustes ülevaadet kõigist kättesaadavatest vahenditest (sealhulgas veebipõhised ressursid, nagu School Education Gateway) ning hariduse rahastamisest, millele neil õppeasutustel ja eelkõige nende heaks töötavatel õpetajatel võiks olla õigus toetust saada; soovitab luua ühe spetsiaalse haridusvaldkonna kontaktpunkti kõigis idapartnerlusriikides paiknevates ELi delegatsioonides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toetab Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioonis (hariduse kohta digiajastul) tehtud üleskutset koostada soovitused digipädevuse miinimumtaseme kohta, mida õpilased peaksid oma õpingute ajal omandama; on seisukohal, et nii ELi liikmesriikides kui ka idapartnerlusriikides võiks võtta kasutusele spetsiaalse IKT-mooduli, näiteks PISA IKT-moodulil põhineva, mis aitaks tagada, et kõigi nende riikide haridusasutused püüdleksid digipädevuses sama miinimumtaseme poole; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et komisjon teeks koostööd idapartnerlusriikidega, et avada rohkem idapartnerluse Euroopa koole ja julgustada idapartnerlusriike täitma selliste koolide rajamiseks vajalikke eeltingimusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt digioskuste arendamiseks eraldatud rahastuse suurendamise üle mitmeaastase finantsraamistiku järgmise põlvkonna programmides, kuid rõhutab sellele vaatamata, et komisjon peab edendama programmide, sealhulgas programm „Erasmus+“, programm „Euroopa horisont“, Euroopa Sotsiaalfond, programm „InvestEU“ ja digitaalse Euroopa programm, vahelist koostoimet ning tagama nendevahelise koordineerituse, et maksimeerida kvaliteetsete digioskuste arendamiseks ette nähtud rahastuse tõhusust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ergutab tulevasi õpetajaid koguma praktilisi õpetamiskogemusi välismaal projekti „Erasmus+“ raames, näiteks kandideerima osalemiseks üleilmse õpirände programmis „International Credit Mobility“; nõuab programmis „Erasmus“ aastateks 2021–2027 erilise tähelepanu pööramist idapartnerlusriikide põhikooli- ja gümnaasiumiõpetajatele ja palub tagada neile võimalus osaleda ELi koolides elluviidavates õpirände programmides; |
| --- | --- |

29.

| 30. | julgustab idapartnerlusriikide koolide personali, sh õpetajaid, raamatukogutöötajaid, koolijuhte, osalema oma koolíga e-Twinning-keskkonnas, mis on osa programmist „Erasmus“ ja mille eesmärk on pakkuda võimalusi koostööks, projektide arendamiseks, teadmiste jagamiseks ja õpikogukonnas osalemiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | julgustab komisjoni tegema idapartnerlusriikidega koostööd eesmärgiga koostada – võimaluse korral osana asjakohase idapartnerlusplatvormi tööst – ülevaade haridussüsteemi iga etapi reformidest, mis on idapartnerlusriikides läbi viidud; |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab idapartnerlusriikidel suurendada duaalõppe vooge ja lisada õpikavadesse praktilisi kursuseid, mis viiakse läbi ettevõtetes, mis vastavad tudengite teaduskondade profiilile. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(2)  ELT C 193, 31.5.2016, lk 17.

(3)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 112.

(4)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 130.

(5)  Vastuvõetud tekstid, PA_TA(2018)0247.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0485.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/22

---

Euronesti parlamentaarse assamblee Resolutsioon, mis käsitleb strateegiat „Trio Plus 2030“ ja idapartnerluse tuleviku kujundamist

(2020/C 134/05)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti ja idapartnerluse tippkohtumise 24. novembri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti ja idapartnerluse tippkohtumise 24. novembri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 eesmärki aastaks 2020: keskendumine põhiprioriteetidele ja konkreetsetele tulemustele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 eesmärki aastaks 2020: keskendumine põhiprioriteetidele ja konkreetsetele tulemustele“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 9 punkti 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 9 punkti 3,

| A. | arvestades, et EL on laienemispoliitikaga tõestanud oma tohutut ümberkujundavat mõju, mida kinnitab Kesk- ja Ida-Euroopa riikide edu, kes on tänu ELi integratsiooniprotsessile arenenud totalitaarse režiimi järgsest reguleeritud majandusest Euroopa stiilis demokraatiani; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on laienemispoliitikaga tõestanud oma tohutut ümberkujundavat mõju, mida kinnitab Kesk- ja Ida-Euroopa riikide edu, kes on tänu ELi integratsiooniprotsessile arenenud totalitaarse režiimi järgsest reguleeritud majandusest Euroopa stiilis demokraatiani;

| B. | arvestades, et Ukrainas, Gruusias ja Moldovas on reformide vallas ja riiklike õigusaktide ELi standarditega ühtlustamisel juba tehtud märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ukrainas, Gruusias ja Moldovas on reformide vallas ja riiklike õigusaktide ELi standarditega ühtlustamisel juba tehtud märkimisväärseid edusamme;

| C. | arvestades, et laienemisprotsessi ümberkujundavast mõjust saavad kasu kõik ELiga ühineda soovivad Lääne-Balkani ja idapartnerluse riigid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laienemisprotsessi ümberkujundavast mõjust saavad kasu kõik ELiga ühineda soovivad Lääne-Balkani ja idapartnerluse riigid;

| D. | arvestades, et ELi laienemine võib idapartnerluse riikidele kasu tuua ja see oleks kasulik ELile, sest nagu ütles Euroopa Komisjoni volinik J. Hahn: „Me peame hakkama stabiilsust arukamalt eksportima. Kui me seda ei tee, siis impordib Euroopa edasi ebastabiilsust“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi laienemine võib idapartnerluse riikidele kasu tuua ja see oleks kasulik ELile, sest nagu ütles Euroopa Komisjoni volinik J. Hahn: „Me peame hakkama stabiilsust arukamalt eksportima. Kui me seda ei tee, siis impordib Euroopa edasi ebastabiilsust“;

| E. | arvestades, et sel aastal möödus 10 aastat idapartnerluse loomisest, mis on osutunud tõhusaks vahendiks, pakkudes põhimõtte „rohkema eest rohkem“ ja „vähema eest vähem“ alusel kohandatud toestust vastavalt reformide elluviimisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sel aastal möödus 10 aastat idapartnerluse loomisest, mis on osutunud tõhusaks vahendiks, pakkudes põhimõtte „rohkema eest rohkem“ ja „vähema eest vähem“ alusel kohandatud toestust vastavalt reformide elluviimisele;

| F. | arvestades, et idapartnerluse poliitika on kõigi kuue riigi (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene) jaoks kohandatud koostöökontseptsioon ning nende riikide edasised edusammud ELiga liitumise suunal sõltuvad Euroopa väärtuste ja standardite järgimisest, mida need riigid on lubanud teha; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et idapartnerluse poliitika on kõigi kuue riigi (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene) jaoks kohandatud koostöökontseptsioon ning nende riikide edasised edusammud ELiga liitumise suunal sõltuvad Euroopa väärtuste ja standardite järgimisest, mida need riigid on lubanud teha;

| G. | arvestades, et ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu allkirjastamist ja selle ratifitseerimist Armeenia parlamendi poolt 2018. aasta aprillis peetakse tõestuseks alternatiivsest võimalusest saavutada Armeenia ja ELi vahel laiendatud ja strateegiliselt tugevdatud partnerlus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu allkirjastamist ja selle ratifitseerimist Armeenia parlamendi poolt 2018. aasta aprillis peetakse tõestuseks alternatiivsest võimalusest saavutada Armeenia ja ELi vahel laiendatud ja strateegiliselt tugevdatud partnerlus;

| H. | arvestades, et rahvusvahelise demokraatia ja valimisabi instituudi aruande „The Global State of Democracy 2019“ („Demokraatia globaalne olukord aastal 2019“) kohaselt on Armeenia ainus riik Euroopas, kus 2017. aastal oli hübriidrežiim ning juba 2018. aastal valitses demokraatia; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvusvahelise demokraatia ja valimisabi instituudi aruande „The Global State of Democracy 2019“ („Demokraatia globaalne olukord aastal 2019“) kohaselt on Armeenia ainus riik Euroopas, kus 2017. aastal oli hübriidrežiim ning juba 2018. aastal valitses demokraatia;

| I. | arvestades, et idapartnerluse riigid (eelkõige need, kes näitavad üles soovi ELiga ühineda) seisavad jätkuvalt silmitsi Kremli agressiivsete hübriidähvardustega, mille eesmärk on hoida neid oma mõjusfääris ja takistada ELiga integreerumise protsessi, tõkestades nende saamist edukateks Euroopa riikideks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et idapartnerluse riigid (eelkõige need, kes näitavad üles soovi ELiga ühineda) seisavad jätkuvalt silmitsi Kremli agressiivsete hübriidähvardustega, mille eesmärk on hoida neid oma mõjusfääris ja takistada ELiga integreerumise protsessi, tõkestades nende saamist edukateks Euroopa riikideks;

| J. | arvestades, et dünaamiliselt muutuv rahvusvaheline süsteem on toonud kaasa tohutud probleemid rahvusvahelise julgeolekukeskkonna ja inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et dünaamiliselt muutuv rahvusvaheline süsteem on toonud kaasa tohutud probleemid rahvusvahelise julgeolekukeskkonna ja inimõiguste valdkonnas;

1.

rõhutab idapartnerluse pehme jõu vahendeid, nagu viisavabaduse kehtestamine, et säilitada poliitiline motivatsioon viia ellu reforme, ning võtab järgmise kümnendi (kuni 2030. aastani) suuniste arutamisel teadmiseks edusammud, mida idapartnerluse riigid on teinud 2020. aastaks seatud 20 eesmärgi elluviimisel;

2.

märgib idapartnerluse algatuse edukust ELiga assotsieerunud riikides reformide kiirema elluviimise ning poliitiliselt ja majanduslikult ELiga integreerumise süvendamise toetamisel;

3.

rõhutab, et praeguseks oleme jõudnud otsustavasse etappi, kus tuleb lisada oma strateegiasse uusi täiendavaid pikaajalisi vahendeid, et aidata arenenumatel idapartnerluse riikidel säilitada motivatsiooni ja hoogu reformide elluviimiseks ka järgmisel kümnendil, ning toonitab, et EL peaks oma poliitikavahendeid ajakohastama ja muutma, et viia need vastavusse idapartnerluse riikide edusammudega;

4.

palub algatada arutelu tulevikku suunatud järgmise aastakümne idapartnerluse strateegilise tegevuskava teemal, et edendada „rohkema eest rohkem“ ja „vähema eest vähem“ põhimõtte ambitsioonikamat kasutamist, ning esitada uus juhtalgatus – strateegia „Trio Plus 2030“;

5.

teeb ettepaneku luua strateegiaga „Trio Plus 2030“ Euroopa Trio-riikide protsess, mis sisaldaks ELi ja temaga assotsieerunud idapartnerluse riikide jaoks sügavamaid integratsioonivahendeid, sarnaselt 2014. aastal algatatud Berliini protsessiga, mille eesmärk oli tugevdada ELi juhtrolli ja sarnaselt meelestatud ELi liikmesriikide koalitsiooni, et integreerida Lääne-Balkani riigid ELi; soovitab lisaks aktiivset ELi avatud uste poliitikat nende idapartnerluse riikide jaoks, kes on saavutanud märkimisväärse ja hinnatava arengu;

6.

nõuab tungivalt, et strateegia „Trio Plus 2030“ oleks ambitsioonikas Euroopa geopoliitiline vahend, mis hõlmaks uue põlvkonna institutsioone ja poliitikat, kestliku kaubanduse ja stabiliseerimislepinguid ning nende vahendeid (ELi toetusrühm Trio-riikide jaoks, Trio-riikide investeerimisplatvorm, Euroopa roheline kokkulepe, digitaalse Euroopa programm, Euroopa eluviiside ja Euroopa demokraatia edendamine, tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingud, ühendatust käsitlev tegevuskava, üleeuroopalised võrgud, programm „Horisont 2020“, Euroopa tuleviku teemaline konverents ja muud ELi algatused);

7.

rõhutab, et edasised tagasilöögid demokraatia, reformide ja õigusriigi valdkonnas ning Euroopa suunitluse nõrgenemine Trio-riikides seavad ohtu eespool kirjeldatud strateegia „Trio Plus 2030“;

8.

rõhutab, et strateegia „Trio Plus 2030“ peaks täiendama idapartnerluse vahendeid, ei tohiks asendada selles valdkonna olemasolevaid algatusi ning peaks andma panuse arutellu selle üle, kuidas muuta idapartnerluse poliitika tõhusamaks;

9.

soovitab Armeenia ja Euroopa Liidu vahelises ulatuslikus ja laiendatud partnerluslepingus kinnitatud põhimõtetest ja seisukohtadest lähtudes kasutada terviklikumat ja ulatuslikumat strateegilist formaati „Trio + 1“, mis kaasaks Armeenia;

10.

märgib, et ELiga assotsieerunud Trio-riikide edukas ELi integratsioonireformide rakendamine loob ülejäänud idapartnerluse riikidele uusi stiimuleid, et valida Euroopa integratsiooni ambitsioonikas tee;

11.

rõhutab, et strateegial „Trio Plus 2030“, mida toetab Euroopa Trio-riikide protsess, saab olema Venemaa tavainimeste arvamusele positiivselt ümberkujundav mõju, aidates ka neil püüelda avatud ja demokraatliku Euroopa riigi poole;

12.

nõuab kiiret ühiste mehhanismide väljatöötamist, mille abil seista vastu Kremli hübriidohtudele, mis õõnestavad ELi ühtsust ning julgeolekut nendes idapartnerluse riikides, kes püüdlevad ELile lähenemise poole;

13.

märgib, et idapartnerluse, sealhulgas Euroopa Trio-riikide protsessi ja strateegia „Trio Plus 2030“ edukus saab olema otsustava tähtsusega nii idanaabruse riikide kui ka ELi jaoks, kuna see on parim võimalus luua „terviklik, vaba ja rahumeelne Euroopa“ ning selle edu kaotaks Euroopast lõhe, mis ikka veel eraldab idapartnerluse riike EList;

14.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---