# Jurnalul Oficial C 263E/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 263E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 506 noiembrie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 263E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 506 noiembrie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | CONSILIU |
| 2007/C 263E/01 | Poziția comună (CE) nr. 13/2007 din 25 iunie 2007 adoptată de Consiliu, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

CONSILIU

2007/C 263E/01

Poziția comună (CE) nr. 13/2007 din 25 iunie 2007 adoptată de Consiliu, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

CONSILIU

| 6.11.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 263/1

---

POZIȚIA COMUNĂ (CE) Nr. 13/2007

adoptată de Consiliu la 25 iunie 2007

în vederea adoptării Directivei 2007/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa

(2007/C 263 E/01)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 175,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Cel de-al Șaselea Program comunitar de acțiune pentru mediu adoptat prin Decizia 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 (4) stabilește necesitatea de a reduce poluarea la niveluri care diminuează efectele nocive asupra sănătății umane, acordându-se o atenție specială populațiilor vulnerabile și mediului ca întreg, de a îmbunătăți monitorizarea și evaluarea calității aerului inclusiv depunerea poluanților și de a furniza informații publicului. |
| --- | --- |

(1)

Cel de-al Șaselea Program comunitar de acțiune pentru mediu adoptat prin Decizia 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 (4) stabilește necesitatea de a reduce poluarea la niveluri care diminuează efectele nocive asupra sănătății umane, acordându-se o atenție specială populațiilor vulnerabile și mediului ca întreg, de a îmbunătăți monitorizarea și evaluarea calității aerului inclusiv depunerea poluanților și de a furniza informații publicului.

| (2) | Pentru a proteja sănătatea umană și mediul ca întreg, este deosebit de important să fie combătute la sursă emisiile de poluanți și să fie identificate și puse în aplicare cele mai eficiente măsuri de reducere a emisiilor pe plan local, național și comunitar. În consecință, emisiile de poluanți atmosferici nocivi ar trebui evitate, combătute sau reduse și ar trebui stabilite obiective corespunzătoare pentru calitatea aerului înconjurător, luându-se în considerare standardele, orientările și programele Organizației Mondiale a Sănătății. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a proteja sănătatea umană și mediul ca întreg, este deosebit de important să fie combătute la sursă emisiile de poluanți și să fie identificate și puse în aplicare cele mai eficiente măsuri de reducere a emisiilor pe plan local, național și comunitar. În consecință, emisiile de poluanți atmosferici nocivi ar trebui evitate, combătute sau reduse și ar trebui stabilite obiective corespunzătoare pentru calitatea aerului înconjurător, luându-se în considerare standardele, orientările și programele Organizației Mondiale a Sănătății.

| (3) | Directiva 96/62/CE a Consiliului din 27 septembrie 1996 privind evaluarea și gestionarea calității aerului înconjurător (5), Directiva 1999/30/CE a Consiliului din 22 aprilie 1999 privind valorile limită pentru dioxidul de sulf, dioxidul de azot și oxizii de azot, pulberile în suspensie și plumbul din aerul înconjurător (6), Directiva 2000/69/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 1999 privind valorile limită pentru benzen și monoxid de carbon din aerul înconjurător (7), Directiva 2002/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 februarie 2002 privind ozonul din aerul înconjurător (8) și Decizia 97/101/CE a Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind stabilirea unui schimb reciproc de informații și date provenind de la rețele și stații individuale de măsurare a poluării aerului înconjurător în statele membre (9) trebuie să fie revizuite în mod substanțial, astfel încât să includă ultimele descoperiri din domeniul sănătății și al științei, precum și experiența statelor membre. Astfel, din motive de claritate, simplificare și eficiență administrativă, se impune înlocuirea celor cinci acte cu o singură directivă iar după caz, cu măsuri de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 96/62/CE a Consiliului din 27 septembrie 1996 privind evaluarea și gestionarea calității aerului înconjurător (5), Directiva 1999/30/CE a Consiliului din 22 aprilie 1999 privind valorile limită pentru dioxidul de sulf, dioxidul de azot și oxizii de azot, pulberile în suspensie și plumbul din aerul înconjurător (6), Directiva 2000/69/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 1999 privind valorile limită pentru benzen și monoxid de carbon din aerul înconjurător (7), Directiva 2002/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 februarie 2002 privind ozonul din aerul înconjurător (8) și Decizia 97/101/CE a Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind stabilirea unui schimb reciproc de informații și date provenind de la rețele și stații individuale de măsurare a poluării aerului înconjurător în statele membre (9) trebuie să fie revizuite în mod substanțial, astfel încât să includă ultimele descoperiri din domeniul sănătății și al științei, precum și experiența statelor membre. Astfel, din motive de claritate, simplificare și eficiență administrativă, se impune înlocuirea celor cinci acte cu o singură directivă iar după caz, cu măsuri de punere în aplicare.

| (4) | Odată ce s-a acumulat suficientă experiență privind punerea în aplicare a Directivei 2004/107/CE a Parlamentului European și a Consilului din 15 decembrie 2004 privind arseniul, cadmiul, mercurul, nichelul si hidrocarburile aromate policiclice în aerul înconjurător (10), se poate lua în considerare posibilitatea de a fuziona dispozițiile acesteia cu cele ale prezentei directive. |
| --- | --- |

(4)

Odată ce s-a acumulat suficientă experiență privind punerea în aplicare a Directivei 2004/107/CE a Parlamentului European și a Consilului din 15 decembrie 2004 privind arseniul, cadmiul, mercurul, nichelul si hidrocarburile aromate policiclice în aerul înconjurător (10), se poate lua în considerare posibilitatea de a fuziona dispozițiile acesteia cu cele ale prezentei directive.

| (5) | Ar trebui urmată o abordare comună privind evaluarea calității aerului înconjurător conform criteriilor comune de evaluare. Pentru evaluarea calității aerului înconjurător trebuie să se țină seama de dimensiunea populațiilor și a ecosistemelor expuse poluării aerului. În consecință, se impune clasificarea teritoriului fiecărui stat membru în zone sau aglomerații care reflectă densitatea populației. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui urmată o abordare comună privind evaluarea calității aerului înconjurător conform criteriilor comune de evaluare. Pentru evaluarea calității aerului înconjurător trebuie să se țină seama de dimensiunea populațiilor și a ecosistemelor expuse poluării aerului. În consecință, se impune clasificarea teritoriului fiecărui stat membru în zone sau aglomerații care reflectă densitatea populației.

| (6) | Pentru a se asigura că informațiile colectate privind poluarea aerului sunt suficient de reprezentative și comparabile pe tot teritoriul Comunității, este important să se folosească pentru evaluarea calității aerului înconjurător tehnici standardizate de măsurare și criterii comune privind numărul și amplasamentul stațiilor de măsurare. Se pot folosi și alte tehnici decât măsurătorile, pentru evaluarea calității aerului înconjurător și în consecință este necesar să se definească criteriile privind modul de folosire și precizia necesară acestor tehnici. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se asigura că informațiile colectate privind poluarea aerului sunt suficient de reprezentative și comparabile pe tot teritoriul Comunității, este important să se folosească pentru evaluarea calității aerului înconjurător tehnici standardizate de măsurare și criterii comune privind numărul și amplasamentul stațiilor de măsurare. Se pot folosi și alte tehnici decât măsurătorile, pentru evaluarea calității aerului înconjurător și în consecință este necesar să se definească criteriile privind modul de folosire și precizia necesară acestor tehnici.

| (7) | Sunt necesare măsurători detaliate pentru pulberile în suspensie în zonele rurale, pentru a înțelege mai bine impactul acestui poluant și pentru a dezvolta politici adecvate. Astfel de măsurători ar trebui efectuate de o manieră consecventă cu cele ale Programului comun de monitorizare continuă și evaluare a transportului poluanților atmosferici pe distanțe lungi în Europa (EMEP) instituit în temeiul Convenției privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, din 1979, aprobată prin Decizia 81/462/CEE a Consiliului din 11 iunie 1981 (11). |
| --- | --- |

(7)

Sunt necesare măsurători detaliate pentru pulberile în suspensie în zonele rurale, pentru a înțelege mai bine impactul acestui poluant și pentru a dezvolta politici adecvate. Astfel de măsurători ar trebui efectuate de o manieră consecventă cu cele ale Programului comun de monitorizare continuă și evaluare a transportului poluanților atmosferici pe distanțe lungi în Europa (EMEP) instituit în temeiul Convenției privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, din 1979, aprobată prin Decizia 81/462/CEE a Consiliului din 11 iunie 1981 (11).

| (8) | Atunci când starea calității aerului este deja bună, aceasta trebuie menținută sau îmbunătățită. În cazurile în care nu s-au atins obiectivele privind calitatea aerului înconjurător stabilite prin prezenta directivă, statele membre trebuie să acționeze astfel încât să se respecte valorile limită și nivelurile critice, iar dacă este posibil, să se atingă valorile țintă și obiectivele pe termen lung. |
| --- | --- |

(8)

Atunci când starea calității aerului este deja bună, aceasta trebuie menținută sau îmbunătățită. În cazurile în care nu s-au atins obiectivele privind calitatea aerului înconjurător stabilite prin prezenta directivă, statele membre trebuie să acționeze astfel încât să se respecte valorile limită și nivelurile critice, iar dacă este posibil, să se atingă valorile țintă și obiectivele pe termen lung.

| (9) | Riscurile generate de poluarea atmosferică în cazul vegetației și ecosistemelor naturale survin în zone aflate la distanță de zonele urbane. În consecință, evaluarea unor astfel de riscuri și respectarea nivelurilor critice pentru protecția vegetației ar trebui să se concentreze asupra zonelor situate la distanță de zonele construite. |
| --- | --- |

(9)

Riscurile generate de poluarea atmosferică în cazul vegetației și ecosistemelor naturale survin în zone aflate la distanță de zonele urbane. În consecință, evaluarea unor astfel de riscuri și respectarea nivelurilor critice pentru protecția vegetației ar trebui să se concentreze asupra zonelor situate la distanță de zonele construite.

| (10) | Pulberile în suspensie (PM2,5) au un impact negativ semnificativ asupra sănătății umane. De altfel, încă nu s-a identificat un prag limită sub care PM2,5 nu ar prezenta nici un risc. În consecință, acest poluant nu ar trebui reglementat în același mod ca ceilalți poluanți. Abordarea ar trebui să vizeze reducerea generală a concentrațiilor în zona urbană pentru a permite unei mari părți a populației să beneficieze de calitatea îmbunătățită a aerului. Cu toate acestea, pentru a asigura în orice loc un nivel minim de protecție a sănătății, abordarea respectivă ar trebui combinată cu o valoare limită, precedată într-o primă etapă de către o valoare țintă. |
| --- | --- |

(10)

Pulberile în suspensie (PM2,5) au un impact negativ semnificativ asupra sănătății umane. De altfel, încă nu s-a identificat un prag limită sub care PM2,5 nu ar prezenta nici un risc. În consecință, acest poluant nu ar trebui reglementat în același mod ca ceilalți poluanți. Abordarea ar trebui să vizeze reducerea generală a concentrațiilor în zona urbană pentru a permite unei mari părți a populației să beneficieze de calitatea îmbunătățită a aerului. Cu toate acestea, pentru a asigura în orice loc un nivel minim de protecție a sănătății, abordarea respectivă ar trebui combinată cu o valoare limită, precedată într-o primă etapă de către o valoare țintă.

| (11) | Valorile țintă existente și obiectivele pe termen lung pentru asigurarea unei protecții eficiente împotriva efectelor dăunătoare asupra sănătății umane, vegetației și ecosistemelor, determinate de expunerea la ozon, ar trebui să rămână neschimbate. Ar trebui să se stabilească un prag de alertă și un prag de informare pentru ozon, pentru protecția populației generale și a categoriilor sensibile, împotriva expunerilor de scurtă durată la concentrații ridicate de ozon. Aceste praguri ar trebui să vizeze comunicarea către public a informațiilor privind riscurile prezentate de expunere și punerea în aplicare, după caz, a unor măsuri pe termen scurt în vederea reducerii nivelurilor de ozon acolo unde pragurile de alertă sunt depășite. |
| --- | --- |

(11)

Valorile țintă existente și obiectivele pe termen lung pentru asigurarea unei protecții eficiente împotriva efectelor dăunătoare asupra sănătății umane, vegetației și ecosistemelor, determinate de expunerea la ozon, ar trebui să rămână neschimbate. Ar trebui să se stabilească un prag de alertă și un prag de informare pentru ozon, pentru protecția populației generale și a categoriilor sensibile, împotriva expunerilor de scurtă durată la concentrații ridicate de ozon. Aceste praguri ar trebui să vizeze comunicarea către public a informațiilor privind riscurile prezentate de expunere și punerea în aplicare, după caz, a unor măsuri pe termen scurt în vederea reducerii nivelurilor de ozon acolo unde pragurile de alertă sunt depășite.

| (12) | Ozonul este un poluant transfrontier format în atmosferă din emisiile de poluanți primari menționați în Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (12). Progresele în vederea atingerii valorilor țintă pentru calitatea aerului și a obiectivelor pe termen lung privind ozonul stabilite în prezenta directivă ar trebui determinate prin intermediul valorilor țintă și plafoanelor de emisie prevăzute de Directiva 2001/81/CE și, după caz, prin punerea în aplicare a planurile pentru calitatea aerului prevăzute de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(12)

Ozonul este un poluant transfrontier format în atmosferă din emisiile de poluanți primari menționați în Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (12). Progresele în vederea atingerii valorilor țintă pentru calitatea aerului și a obiectivelor pe termen lung privind ozonul stabilite în prezenta directivă ar trebui determinate prin intermediul valorilor țintă și plafoanelor de emisie prevăzute de Directiva 2001/81/CE și, după caz, prin punerea în aplicare a planurile pentru calitatea aerului prevăzute de prezenta directivă.

| (13) | Măsurătorile în punct fix ar trebui să fie obligatorii în zonele și aglomerările unde sunt depășite obiectivele pe termen lung pentru ozon sau pragurile de evaluare pentru alți poluanți. Informațiile obținute din măsurătorile în puncte fixe pot fi completate cu tehnici de modelare și/sau măsurători indicative pentru a permite interpretarea datelor punctuale din punctul de vedere al distribuției geografice sau concentrațiilor. Utilizarea tehnicilor suplimentare de evaluare ar trebui să permită reducerea numărului minim necesar de puncte fixe de prelevare. |
| --- | --- |

(13)

Măsurătorile în punct fix ar trebui să fie obligatorii în zonele și aglomerările unde sunt depășite obiectivele pe termen lung pentru ozon sau pragurile de evaluare pentru alți poluanți. Informațiile obținute din măsurătorile în puncte fixe pot fi completate cu tehnici de modelare și/sau măsurători indicative pentru a permite interpretarea datelor punctuale din punctul de vedere al distribuției geografice sau concentrațiilor. Utilizarea tehnicilor suplimentare de evaluare ar trebui să permită reducerea numărului minim necesar de puncte fixe de prelevare.

| (14) | Contribuțiile din surse naturale pot fi evaluate dar nu pot fi controlate. În consecință, în cazurile în care contribuțiile naturale la emisiile de poluanți în atmosferă pot fi stabilite cu suficientă certitudine, iar depășirile se datorează total sau parțial acestor contribuții naturale, acestea din urmă pot fi scăzute din evaluarea respectării valorilor limită pentru calitatea aerului, în conformitate cu condițiile prevăzute de prezenta directivă. Contribuțiile la depășirea valorilor limită de pulberi în suspensie PM10 care pot fi atribuite utilizării nisipului și sării pe drumuri în timpul iernii pot de asemenea să fie scăzute din evaluarea respectării valorilor limită pentru calitatea aerului, cu condiția să se fie luat măsuri rezonabile pentru reducerea acestor concentrații. |
| --- | --- |

(14)

Contribuțiile din surse naturale pot fi evaluate dar nu pot fi controlate. În consecință, în cazurile în care contribuțiile naturale la emisiile de poluanți în atmosferă pot fi stabilite cu suficientă certitudine, iar depășirile se datorează total sau parțial acestor contribuții naturale, acestea din urmă pot fi scăzute din evaluarea respectării valorilor limită pentru calitatea aerului, în conformitate cu condițiile prevăzute de prezenta directivă. Contribuțiile la depășirea valorilor limită de pulberi în suspensie PM10 care pot fi atribuite utilizării nisipului și sării pe drumuri în timpul iernii pot de asemenea să fie scăzute din evaluarea respectării valorilor limită pentru calitatea aerului, cu condiția să se fie luat măsuri rezonabile pentru reducerea acestor concentrații.

| (15) | Valorile limită existente pentru calitatea aerului trebuie să rămână neschimbate. Cu toate acestea, pentru dioxid de azot, benzen și pulberi în suspensie PM10 ar trebui să fie posibilă amânarea termenului pentru încadrarea în valorile limită sau să se obțină o derogare temporară de la obligația de a aplica anumite valori limită în cazurile în care, sub rezerva punerii în aplicare a măsurilor corespunzătoare de reducere a poluării, există probleme acute privind respectarea acestor valori limită în anumite zone și aglomerări. Orice prorogare sau derogare temporară pentru o anumită zonă sau aglomerație trebuie însoțită de un plan cuprinzător ce trebuie evaluat de către Comisia Europeană pentru a se asigura respectarea normelor până la termenul revizuit stabilit. |
| --- | --- |

(15)

Valorile limită existente pentru calitatea aerului trebuie să rămână neschimbate. Cu toate acestea, pentru dioxid de azot, benzen și pulberi în suspensie PM10 ar trebui să fie posibilă amânarea termenului pentru încadrarea în valorile limită sau să se obțină o derogare temporară de la obligația de a aplica anumite valori limită în cazurile în care, sub rezerva punerii în aplicare a măsurilor corespunzătoare de reducere a poluării, există probleme acute privind respectarea acestor valori limită în anumite zone și aglomerări. Orice prorogare sau derogare temporară pentru o anumită zonă sau aglomerație trebuie însoțită de un plan cuprinzător ce trebuie evaluat de către Comisia Europeană pentru a se asigura respectarea normelor până la termenul revizuit stabilit.

| (16) | Planurile pentru calitatea aerului trebuie dezvoltate pentru zone și aglomerări în care concentrațiile de poluanți în atmosferă depășesc valorile țintă sau cele limită pentru calitatea aerului, adăugându-se orice marje temporare de toleranță, dacă este cazul. Poluanții atmosferici provin din multe surse și activități diferite. Pentru a asigura coerență între diferite politici, astfel de planuri pentru calitatea aerului ar trebui pe cât posibil să fie consecvente și integrate planurilor și programelor pregătite în temeiul Directivei 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații mari de ardere (13), Directiva 2001/81/CE și Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestionarea zgomotului ambiental (14). |
| --- | --- |

(16)

Planurile pentru calitatea aerului trebuie dezvoltate pentru zone și aglomerări în care concentrațiile de poluanți în atmosferă depășesc valorile țintă sau cele limită pentru calitatea aerului, adăugându-se orice marje temporare de toleranță, dacă este cazul. Poluanții atmosferici provin din multe surse și activități diferite. Pentru a asigura coerență între diferite politici, astfel de planuri pentru calitatea aerului ar trebui pe cât posibil să fie consecvente și integrate planurilor și programelor pregătite în temeiul Directivei 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații mari de ardere (13), Directiva 2001/81/CE și Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestionarea zgomotului ambiental (14).

| (17) | Sunt necesare planuri de acțiune care să indice măsurile aplicabile pe termen scurt în cazurile în care există un risc de depășire a unuia sau a mai multor praguri de alertă, pentru a reduce riscul respectiv și pentru a limita durata unui astfel de eveniment. În cazurile în care riscul se aplică uneia sau mai multor valori limită sau țintă, statele membre elaborează, atunci când este cazul, astfel de planuri de acțiune pe termen scurt. În privința ozonului, astfel de planuri de acțiune pe termen scurt ar trebui să ia în considerare dispozițiile Deciziei 2004/279/CE a Comisiei din 19 martie 2004 privind ghidul pentru punerea în aplicare a Directivei 2002/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind ozonul din aerul înconjurător (15). |
| --- | --- |

(17)

Sunt necesare planuri de acțiune care să indice măsurile aplicabile pe termen scurt în cazurile în care există un risc de depășire a unuia sau a mai multor praguri de alertă, pentru a reduce riscul respectiv și pentru a limita durata unui astfel de eveniment. În cazurile în care riscul se aplică uneia sau mai multor valori limită sau țintă, statele membre elaborează, atunci când este cazul, astfel de planuri de acțiune pe termen scurt. În privința ozonului, astfel de planuri de acțiune pe termen scurt ar trebui să ia în considerare dispozițiile Deciziei 2004/279/CE a Comisiei din 19 martie 2004 privind ghidul pentru punerea în aplicare a Directivei 2002/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind ozonul din aerul înconjurător (15).

| (18) | Statele membre trebuie să se consulte între ele în cazul în care, în urma unei poluări semnificative cu originea într-un alt stat membru, nivelul de poluant depășește, sau este probabil să depășească obiectivele relevante privind calitatea aerului plus marja de toleranță, în situația în care aceasta există, sau, după caz, pragurile de alertă. Natura transfrontalieră a unor poluanți, precum ozonul sau pulberile în suspensie, pot necesita coordonarea între state membre învecinate în vederea elaborării și punerii în aplicare a planurilor pentru calitatea aerului și a planurilor de acțiune pe termen scurt, precum și a informării publicului. După caz, statele membre ar trebui să coopereze cu terțe state, punând accentul în special asupra implicării cât mai curând a țărilor candidate. |
| --- | --- |

(18)

Statele membre trebuie să se consulte între ele în cazul în care, în urma unei poluări semnificative cu originea într-un alt stat membru, nivelul de poluant depășește, sau este probabil să depășească obiectivele relevante privind calitatea aerului plus marja de toleranță, în situația în care aceasta există, sau, după caz, pragurile de alertă. Natura transfrontalieră a unor poluanți, precum ozonul sau pulberile în suspensie, pot necesita coordonarea între state membre învecinate în vederea elaborării și punerii în aplicare a planurilor pentru calitatea aerului și a planurilor de acțiune pe termen scurt, precum și a informării publicului. După caz, statele membre ar trebui să coopereze cu terțe state, punând accentul în special asupra implicării cât mai curând a țărilor candidate.

| (19) | Statele membre și Comisia trebuie să colecteze, să facă schimb și să comunice informații privind calitatea aerului pentru a înțelege mai bine impactul poluanților atmosferici și pentru a dezvolta politici corespunzătoare. Ar trebui de asemenea să fie disponibile pentru public informații actualizate despre concentrațiile din aerul înconjurător ale tuturor poluanților reglementați. |
| --- | --- |

(19)

Statele membre și Comisia trebuie să colecteze, să facă schimb și să comunice informații privind calitatea aerului pentru a înțelege mai bine impactul poluanților atmosferici și pentru a dezvolta politici corespunzătoare. Ar trebui de asemenea să fie disponibile pentru public informații actualizate despre concentrațiile din aerul înconjurător ale tuturor poluanților reglementați.

| (20) | Pentru a facilita gestionarea și compararea informațiilor despre calitatea aerului, aceste date trebuie puse la dispoziția Comisiei într-o formă standardizată. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a facilita gestionarea și compararea informațiilor despre calitatea aerului, aceste date trebuie puse la dispoziția Comisiei într-o formă standardizată.

| (21) | Este necesară adaptarea unor proceduri pentru furnizarea, evaluarea și raportarea informațiilor privind calitatea aerului, prin folosirea facilităților electronice și a internetului ca instumente principale de punere la dispoziție a informațiilor și astfel încât aceste proceduri să fie compatibile cu Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (16). |
| --- | --- |

(21)

Este necesară adaptarea unor proceduri pentru furnizarea, evaluarea și raportarea informațiilor privind calitatea aerului, prin folosirea facilităților electronice și a internetului ca instumente principale de punere la dispoziție a informațiilor și astfel încât aceste proceduri să fie compatibile cu Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (16).

| (22) | Este oportun să se prevadă posibilitatea de a adapta criteriile și tehnicile folosite pentru evaluarea calității aerului înconjurător la progresele științifice și tehnice și la informațiile ce urmează a fi furnizate. |
| --- | --- |

(22)

Este oportun să se prevadă posibilitatea de a adapta criteriile și tehnicile folosite pentru evaluarea calității aerului înconjurător la progresele științifice și tehnice și la informațiile ce urmează a fi furnizate.

| (23) | Dat fiind faptul că obiectivele privind calitatea aerului enunțate în prezenta directivă nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre datorită naturii transfrontaliere a poluanților atmosferici și, prin urmare, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(23)

Dat fiind faptul că obiectivele privind calitatea aerului enunțate în prezenta directivă nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre datorită naturii transfrontaliere a poluanților atmosferici și, prin urmare, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (24) | Statele membre ar trebui să stabilească regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentei directive și să asigure punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(24)

Statele membre ar trebui să stabilească regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentei directive și să asigure punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.

| (25) | Anumite dispoziții din actele abrogate prin prezenta directivă ar trebui menținute în vigoare pentru a asigura continuitatea limitelor existente pentru calitatea aerului în cazul dioxidului de azot, până la înlocuirea lor de la 1 ianuarie 2010, continuitatea dispozițiilor privind raportarea asupra calității aerului până la adoptarea noilor măsuri de punere în aplicare, precum și continuitatea obligațiilor privind evaluările preliminare ale calității aerului în conformitate cu Directiva 2004/107/CE. |
| --- | --- |

(25)

Anumite dispoziții din actele abrogate prin prezenta directivă ar trebui menținute în vigoare pentru a asigura continuitatea limitelor existente pentru calitatea aerului în cazul dioxidului de azot, până la înlocuirea lor de la 1 ianuarie 2010, continuitatea dispozițiilor privind raportarea asupra calității aerului până la adoptarea noilor măsuri de punere în aplicare, precum și continuitatea obligațiilor privind evaluările preliminare ale calității aerului în conformitate cu Directiva 2004/107/CE.

| (26) | Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui să se limiteze la acele dispoziții care reprezintă o schimbare majoră în comparație cu directivele precedente. |
| --- | --- |

(26)

Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui să se limiteze la acele dispoziții care reprezintă o schimbare majoră în comparație cu directivele precedente.

| (27) | În conformitate cu alineatul (34) din acordul interinstituțional privind o legiferare mai bună (17), statele membre sunt încurajate să elaboreze, pentru sine și în interesul Comunității, propriile tabele care, pe cât posibil, să ilustreze corespondența între directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu alineatul (34) din acordul interinstituțional privind o legiferare mai bună (17), statele membre sunt încurajate să elaboreze, pentru sine și în interesul Comunității, propriile tabele care, pe cât posibil, să ilustreze corespondența între directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice.

| (28) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În mod special, prezenta directivă caută să promoveze integrarea în politicile Uniunii a unui nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității mediului în conformitate cu principiul dezvoltării durabile astfel cum este prevăzut la articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(28)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În mod special, prezenta directivă caută să promoveze integrarea în politicile Uniunii a unui nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității mediului în conformitate cu principiul dezvoltării durabile astfel cum este prevăzut la articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| (29) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (18). |
| --- | --- |

(29)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (18).

| (30) | În mod special Comisiei ar trebui să îi fie acordată competența de a modifica anexele I-IV, anexele VIII-X și anexa XV. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentei directive, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(30)

În mod special Comisiei ar trebui să îi fie acordată competența de a modifica anexele I-IV, anexele VIII-X și anexa XV. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentei directive, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (31) | Clauza de transpunere impune statelor membre să se asigure că măsurătorile necesare, din mediul urban sunt disponibile într-o serie temporală care să permită definirea indicatorului mediu de expunere, pentru a garanta respectarea cerințelor privind evaluarea obiectivului național de reducere a expunerii și calcularea indicatorului mediu de expunere, |
| --- | --- |

(31)

Clauza de transpunere impune statelor membre să se asigure că măsurătorile necesare, din mediul urban sunt disponibile într-o serie temporală care să permită definirea indicatorului mediu de expunere, pentru a garanta respectarea cerințelor privind evaluarea obiectivului național de reducere a expunerii și calcularea indicatorului mediu de expunere,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul

Prezenta directivă stabilește măsuri care urmăresc:

| 1. | să definească și să stabilească obiective pentru calitatea aerului înconjurător destinate să evite, să prevină sau să reducă efectele daunătoare pentru sănătatea umană și mediu ca întreg; |
| --- | --- |

1.

să definească și să stabilească obiective pentru calitatea aerului înconjurător destinate să evite, să prevină sau să reducă efectele daunătoare pentru sănătatea umană și mediu ca întreg;

| 2. | să evalueze calitatea aerului înconjurător în statele membre pe baza unor metode și criterii comune; |
| --- | --- |

2.

să evalueze calitatea aerului înconjurător în statele membre pe baza unor metode și criterii comune;

| 3. | să obțină informații privind calitatea aerului înconjurător pentru a ajuta la combaterea poluării aerului și a noxelor și pentru a monitoriza tendințele și îmbunătățirile care rezultă în urma măsurilor de la nivel național și comunitar; |
| --- | --- |

3.

să obțină informații privind calitatea aerului înconjurător pentru a ajuta la combaterea poluării aerului și a noxelor și pentru a monitoriza tendințele și îmbunătățirile care rezultă în urma măsurilor de la nivel național și comunitar;

| 4. | să asigure faptul că aceste informații privind calitatea aerului înconjurător sunt puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

4.

să asigure faptul că aceste informații privind calitatea aerului înconjurător sunt puse la dispoziția publicului;

| 5. | să mențină calitatea aerului acolo unde este corespunzător și să o îmbunătățească în alte cazuri; |
| --- | --- |

5.

să mențină calitatea aerului acolo unde este corespunzător și să o îmbunătățească în alte cazuri;

| 6. | să promoveze o cooperare crescută între statele membre în vederea reducerii poluării aerului. |
| --- | --- |

6.

să promoveze o cooperare crescută între statele membre în vederea reducerii poluării aerului.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive:

| 1. | „aer înconjurător” înseamnă aerul troposferic, cu excepția locurilor de muncă definite de Directiva 89/654/CEE a Consiliului (19), cărora li se aplică dispozițiile privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și la care publicul nu are în mod normal acces; |
| --- | --- |

1.

„aer înconjurător” înseamnă aerul troposferic, cu excepția locurilor de muncă definite de Directiva 89/654/CEE a Consiliului (19), cărora li se aplică dispozițiile privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și la care publicul nu are în mod normal acces;

| 2. | „poluant” înseamnă orice substanță prezentă în aerul înconjurător și care poate avea efecte dăunătoare asupra sănătății umane și mediului ca întreg; |
| --- | --- |

2.

„poluant” înseamnă orice substanță prezentă în aerul înconjurător și care poate avea efecte dăunătoare asupra sănătății umane și mediului ca întreg;

| 3. | „nivel” înseamnă concentrația unui poluant în aerul înconjurător sau depunerea acestuia pe suprafețe într-o perioadă de timp dată; |
| --- | --- |

3.

„nivel” înseamnă concentrația unui poluant în aerul înconjurător sau depunerea acestuia pe suprafețe într-o perioadă de timp dată;

| 4. | „evaluare” înseamnă orice metodă folosită pentru a măsura, calcula, prognoza sau estima niveluri; |
| --- | --- |

4.

„evaluare” înseamnă orice metodă folosită pentru a măsura, calcula, prognoza sau estima niveluri;

| 5. | „valoare limită” înseamnă un nivel fixat pe baza cunoașterii științifice, în scopul de a evita, preveni sau reduce efectele dăunătoare asupra sănătății umane și a mediului ca întreg, care se dorește a fi atins într-o perioadă dată și care nu trebuie depășit odată atins; |
| --- | --- |

5.

„valoare limită” înseamnă un nivel fixat pe baza cunoașterii științifice, în scopul de a evita, preveni sau reduce efectele dăunătoare asupra sănătății umane și a mediului ca întreg, care se dorește a fi atins într-o perioadă dată și care nu trebuie depășit odată atins;

| 6. | „nivel critic” înseamnă un nivel fixat pe baza cunoașterii științifice, dincolo de care se pot produce efecte adverse pentru anumiți receptori, cum ar fi copacii, alte plante sau ecosisteme naturale, dar nu pentru oameni; |
| --- | --- |

6.

„nivel critic” înseamnă un nivel fixat pe baza cunoașterii științifice, dincolo de care se pot produce efecte adverse pentru anumiți receptori, cum ar fi copacii, alte plante sau ecosisteme naturale, dar nu pentru oameni;

| 7. | „marja de toleranță” înseamnă procentajul din valoarea limită cu care poate fi depășită acea valoare conform condițiilor stabilite în prezenta directivă; |
| --- | --- |

7.

„marja de toleranță” înseamnă procentajul din valoarea limită cu care poate fi depășită acea valoare conform condițiilor stabilite în prezenta directivă;

| 8. | „planuri privind calitatea aerului” înseamnă planuri care stabilesc măsuri pentru a atinge valorile limită sau valorile țintă; |
| --- | --- |

8.

„planuri privind calitatea aerului” înseamnă planuri care stabilesc măsuri pentru a atinge valorile limită sau valorile țintă;

| 9. | „valoare țintă” înseamnă un nivel fixat cu scopul de a evita, preveni sau reduce efectele dăunătoare asupra sănătății umane și mediului ca întreg, care se dorește a fi atins, în cazul în care este posibil, într-o perioadă dată; |
| --- | --- |

9.

„valoare țintă” înseamnă un nivel fixat cu scopul de a evita, preveni sau reduce efectele dăunătoare asupra sănătății umane și mediului ca întreg, care se dorește a fi atins, în cazul în care este posibil, într-o perioadă dată;

| 10. | „prag de alertă” înseamnă un nivel dincolo de care o expunere de scurtă durată prezintă un risc pentru sănătatea populației în general și la atingerea căruia statele membre trebuie să ia imediat măsuri; |
| --- | --- |

10.

„prag de alertă” înseamnă un nivel dincolo de care o expunere de scurtă durată prezintă un risc pentru sănătatea populației în general și la atingerea căruia statele membre trebuie să ia imediat măsuri;

| 11. | „prag de informare” înseamnă un nivel dincolo de care o expunere de scurtă durată prezintă un risc pentru sănătatea unor segmente ale populației cu o sensibilitate deosebită și pentru care sunt necesare informații imediate și adecvate; |
| --- | --- |

11.

„prag de informare” înseamnă un nivel dincolo de care o expunere de scurtă durată prezintă un risc pentru sănătatea unor segmente ale populației cu o sensibilitate deosebită și pentru care sunt necesare informații imediate și adecvate;

| 12. | „prag superior de evaluare” înseamnă un nivel sub care, pentru a evalua calitatea aerului înconjurător, poate fi folosită o combinație de măsurări în punct fix și tehnici de modelare și/sau măsurători indicative; |
| --- | --- |

12.

„prag superior de evaluare” înseamnă un nivel sub care, pentru a evalua calitatea aerului înconjurător, poate fi folosită o combinație de măsurări în punct fix și tehnici de modelare și/sau măsurători indicative;

| 13. | „prag inferior de evaluare” înseamnă un nivel sub care este suficient să se folosească tehnicile de modelare sau de estimare obiectivă pentru a evalua calitatea aerului înconjurător; |
| --- | --- |

13.

„prag inferior de evaluare” înseamnă un nivel sub care este suficient să se folosească tehnicile de modelare sau de estimare obiectivă pentru a evalua calitatea aerului înconjurător;

| 14. | „obiectiv pe termen lung” înseamnă un nivel care se dorește a fi atins pe termen lung, cu excepția cazurilor când acest lucru nu este realizabil prin măsuri proporționale, cu scopul de a furniza o protecție eficace sănătății umane și mediului; |
| --- | --- |

14.

„obiectiv pe termen lung” înseamnă un nivel care se dorește a fi atins pe termen lung, cu excepția cazurilor când acest lucru nu este realizabil prin măsuri proporționale, cu scopul de a furniza o protecție eficace sănătății umane și mediului;

| 15. | „contribuții din surse naturale” înseamnă emisii de poluanți care nu rezultă direct sau indirect din activități umane, inclusiv evenimente naturale cum ar fi erupțiile vulcanice, activitățile seismice, activitățile geotermale, focurile de pe terenuri necultivate, vânturile violente, apa de mare vaporizată sau resuspensia atmosferică sau transportul unor particule naturale provenind din zone deșertice; |
| --- | --- |

15.

„contribuții din surse naturale” înseamnă emisii de poluanți care nu rezultă direct sau indirect din activități umane, inclusiv evenimente naturale cum ar fi erupțiile vulcanice, activitățile seismice, activitățile geotermale, focurile de pe terenuri necultivate, vânturile violente, apa de mare vaporizată sau resuspensia atmosferică sau transportul unor particule naturale provenind din zone deșertice;

| 16. | „zonă” înseamnă o parte a teritoriului unui stat membru delimitată de acesta în scopul evaluării și gestionării calității aerului; |
| --- | --- |

16.

„zonă” înseamnă o parte a teritoriului unui stat membru delimitată de acesta în scopul evaluării și gestionării calității aerului;

| 17. | „aglomerație” înseamnă o zonă urbană care constituie o conurbație cu o concentrare a populației de peste 250 000 de locuitori sau, acolo unde populația este de 250 000 de locuitori sau mai mică, cu o densitate a populației pe km2 care urmează să fie stabilită de către statele membre; |
| --- | --- |

17.

„aglomerație” înseamnă o zonă urbană care constituie o conurbație cu o concentrare a populației de peste 250 000 de locuitori sau, acolo unde populația este de 250 000 de locuitori sau mai mică, cu o densitate a populației pe km2 care urmează să fie stabilită de către statele membre;

| 18. | „PM10” înseamnă pulberile în suspensie care trec printr-un orificiu calibrat în conformitate cu standardul EN 12341 cu un randament de separare de 50 % pentru un diametru aerodinamic de 10 μm; |
| --- | --- |

18.

„PM10” înseamnă pulberile în suspensie care trec printr-un orificiu calibrat în conformitate cu standardul EN 12341 cu un randament de separare de 50 % pentru un diametru aerodinamic de 10 μm;

| 19. | „PM2,5” înseamnă pulberile în suspensie care trec printr-un orificiu calibrat în conformitate cu standardul EN 14907 cu un randament de separare de 50 % pentru un diametru aerodinamic de 2,5 μm; |
| --- | --- |

19.

„PM2,5” înseamnă pulberile în suspensie care trec printr-un orificiu calibrat în conformitate cu standardul EN 14907 cu un randament de separare de 50 % pentru un diametru aerodinamic de 2,5 μm;

| 20. | „indicatorul mediude expunere” înseamnă un nivel mediu determinat pe baza unor măsurări efectuate în stațiile de fond urbane de pe ansamblul teritoriului unui stat membru și care reflectă expunerea populației. Acesta este folosit pentru a calcula valoarea țintă națională de reducere a expunerii; |
| --- | --- |

20.

„indicatorul mediude expunere” înseamnă un nivel mediu determinat pe baza unor măsurări efectuate în stațiile de fond urbane de pe ansamblul teritoriului unui stat membru și care reflectă expunerea populației. Acesta este folosit pentru a calcula valoarea țintă națională de reducere a expunerii;

| 21. | „valoarea țintă națională de reducere a expunerii” înseamnă reducererea procentuală a expunerii medii a populației unui stat membru, stabilită pentru anul de referință cu scopul de a reduce efectele dăunătoare asupra sănătății umane, care se dorește a fi atins, în cazul în care este posibil, într-o perioadă dată; |
| --- | --- |

21.

„valoarea țintă națională de reducere a expunerii” înseamnă reducererea procentuală a expunerii medii a populației unui stat membru, stabilită pentru anul de referință cu scopul de a reduce efectele dăunătoare asupra sănătății umane, care se dorește a fi atins, în cazul în care este posibil, într-o perioadă dată;

| 22. | „locații de fond urbane” înseamnă locuri din zonele urbane în care nivelurile sunt reprezentative pentru expunerea populației urbane în general; |
| --- | --- |

22.

„locații de fond urbane” înseamnă locuri din zonele urbane în care nivelurile sunt reprezentative pentru expunerea populației urbane în general;

| 23. | „oxizi de azot” înseamnă suma raportului concentrațiilor volumice (ppbv) de monoxid de azot (oxid azotos) și de dioxid de azot, exprimate în unități de concentrație masică a dioxidului de azot (μg/m3); |
| --- | --- |

23.

„oxizi de azot” înseamnă suma raportului concentrațiilor volumice (ppbv) de monoxid de azot (oxid azotos) și de dioxid de azot, exprimate în unități de concentrație masică a dioxidului de azot (μg/m3);

| 24. | „măsurători în puncte fixe” înseamnă măsurări efectuate în locuri fixe, fie continuu, fie prin prelevări aleatorii de probe pentru a determina nivelurile în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor aplicabile; |
| --- | --- |

24.

„măsurători în puncte fixe” înseamnă măsurări efectuate în locuri fixe, fie continuu, fie prin prelevări aleatorii de probe pentru a determina nivelurile în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor aplicabile;

| 25. | „măsurători indicative” înseamnă măsurări care respectă obiective de calitate a datelor mai puțin stricte decât pentru măsurările în punct fix; |
| --- | --- |

25.

„măsurători indicative” înseamnă măsurări care respectă obiective de calitate a datelor mai puțin stricte decât pentru măsurările în punct fix;

| 26. | „compuși organici volatili” (COV) înseamnă compușii organici din surse antropice și biogene, diferiți de metan, care pot produce oxidanți fotochimici prin reacție cu oxizii de azot în prezența luminii solare; |
| --- | --- |

26.

„compuși organici volatili” (COV) înseamnă compușii organici din surse antropice și biogene, diferiți de metan, care pot produce oxidanți fotochimici prin reacție cu oxizii de azot în prezența luminii solare;

| 27. | „precursori ai ozonului” înseamnă substanțele care contribuie la formarea ozonului de la nivelul solului, unele fiind enumerate în anexa X. |
| --- | --- |

27.

„precursori ai ozonului” înseamnă substanțele care contribuie la formarea ozonului de la nivelul solului, unele fiind enumerate în anexa X.

Articolul 3

Responsabilități

Statele membre desemnează autoritățile și organismele competente corespunzătoare cărora le revine responsabilitatea pentru:

| (a) | evaluarea calității aerului înconjurător; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea calității aerului înconjurător;

| (b) | aprobarea sistemelor de măsurare (metode, echipamente, rețele și laboratoare); |
| --- | --- |

(b)

aprobarea sistemelor de măsurare (metode, echipamente, rețele și laboratoare);

| (c) | garantarea acurateței măsurărilor; |
| --- | --- |

(c)

garantarea acurateței măsurărilor;

| (d) | analiza metodelor de evaluare; |
| --- | --- |

(d)

analiza metodelor de evaluare;

| (e) | coordonarea pe teritoriul lor a eventualelor programe comunitare de asigurare a calității organizate de Comisie; |
| --- | --- |

(e)

coordonarea pe teritoriul lor a eventualelor programe comunitare de asigurare a calității organizate de Comisie;

| (f) | cooperarea cu celelalte state membre și cu Comisia. |
| --- | --- |

(f)

cooperarea cu celelalte state membre și cu Comisia.

După caz, autoritățile și organismele competente respectă anexa I partea C.

Articolul 4

Stabilirea zonelor și a aglomerărilor

Statele membre stabilesc zone și aglomerări pe întreg teritoriul lor. Evaluarea calității aerului și gestiunea calității aerului sunt realizate în toate zonele și aglomerările.

CAPITOLUL II

EVALUAREA CALITĂȚII AERULUI ÎNCONJURĂTOR

PARTEA 1

Evaluarea calității aerului înconjurător privind dioxidul de sulf, dioxidul de azot și oxizii de azot, pulberile în suspensie, plumbul, benzenul și monoxidul de carbon

Articolul 5

Sistemul de evaluare

(1)   Pragul superior și cel inferior de evaluare, precizate în anexa II partea A se aplică la dioxidul de sulf, dioxidul de azot și oxizii de azot, pulberile în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen și monoxidul de carbon.

Fiecare zonă sau aglomerație este încadrată în liste în funcție de aceste praguri de evaluare.

(2)   Încadrarea menționată la alineatul (1) este reexaminată cel puțin odată la fiecare cinci ani în conformitate cu procedura prevăzută în anexa II partea B.

Încadrarea în liste este reexaminată mai des în cazul unor modificări importante ale activităților care au efecte asupra concentrațiilor ambientale de dioxid de sulf, dioxid de azot sau, unde este cazul, oxizi de azot, pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen sau monoxid de carbon.

Articolul 6

Criterii de evaluare

(1)   Statele membre realizează evaluarea calității aerului înconjurător cu privire la poluanții menționați la articolul 5 în toate zonele și aglomerările lor, în conformitate cu criteriile prevăzute la alineatele (2), (3) și (4) din prezentul articol și în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa III.

(2)   În toate zonele și aglomerările în care nivelul de poluanți menționat la alineatul (1) depășește pragul superior de evaluare stabilit pentru acei poluanți, evaluarea calității aerului înconjurător se face cu ajutorul măsurătorilor în puncte fixe. Aceste măsurători în punct fix pot fi suplimentate cu tehnici de modelare și/sau măsurători indicative pentru a furniza informații adecvate în legătură cu distribuția spațială a calității aerului înconjurător.

(3)   În toate zonele și aglomerările în care nivelul de poluanți menționat la alineatul (1) este sub pragul superior de evaluare stabilit pentru acei poluanți, evaluarea calității aerului înconjurător se face cu ajutorul unei combinații de măsurători în puncte fixe și tehnici de modelare și/sau măsurători indicative.

(4)   În toate zonele și aglomerările în care nivelul de poluanți menționat la alineatul (1) este sub pragul inferior de evaluare stabilit pentru acei poluanți, tehnicile de modelare sau tehnicile de estimare obiective, sau ambele sunt suficiente pentru evaluarea calității aerului înconjurător.

(5)   Pe lângă evaluările menționate la alineatele (2), (3) și (4), se efectuează măsurători de fond în mediul rural, departe de surse importante de poluare a aerului, în scopul de a furniza, cel puțin, informații privind concentrația masică totală și concentrațiile speciilor chimice ale pulberilor în suspensie (PM2,5) ca medii anuale, măsurători care se efectuează în următoarele condiții:

| (a) | se instalează un punct de prelevare la fiecare 100 000 km2; |
| --- | --- |

(a)

se instalează un punct de prelevare la fiecare 100 000 km2;

| (b) | fiecare stat membru stabilește cel puțin o stație de măsurare sau poate stabili, în acord cu statele membre învecinate, una sau mai multe stații de măsurare comune, care acoperă zonele învecinate respective, pentru a atinge rezoluția spațială necesară; |
| --- | --- |

(b)

fiecare stat membru stabilește cel puțin o stație de măsurare sau poate stabili, în acord cu statele membre învecinate, una sau mai multe stații de măsurare comune, care acoperă zonele învecinate respective, pentru a atinge rezoluția spațială necesară;

| (c) | dacă este cazul, monitorizarea este coordonată cu strategia de monitorizare și programul de măsurare al Programului comun de monitorizare continuă și evaluare a transportului poluanților atmosferici pe distanțe lungi în Europa (EMEP); |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul, monitorizarea este coordonată cu strategia de monitorizare și programul de măsurare al Programului comun de monitorizare continuă și evaluare a transportului poluanților atmosferici pe distanțe lungi în Europa (EMEP);

| (d) | părțile A și C din anexa I se aplică în legătură cu obiectivele de calitate a datelor pentru măsurările de concentrație masică a pulberilor în suspensie, iar articolul IV se aplică în întregime. |
| --- | --- |

(d)

părțile A și C din anexa I se aplică în legătură cu obiectivele de calitate a datelor pentru măsurările de concentrație masică a pulberilor în suspensie, iar articolul IV se aplică în întregime.

Statele membre informează de asemenea Comisia în legătură cu metodele de măsurare folosite la măsurarea compoziției chimice a pulberilor în suspensie (PM2,5).

Articolul 7

Puncte de prelevare

(1)   Amplasarea punctelor de prelevare pentru măsurarea dioxidului de sulf, dioxidului de azot și oxizilor de azot, a pulberilor în suspensie (PM10, PM2,5), plumbului, benzenului și monoxidului de carbon din aerul înconjurător se determină în conformitate cu criteriile enumerate în anexa III.

(2)   În fiecare zonă sau aglomerație unde măsurările în punct fix sunt singura sursă de informare pentru evaluarea calității aerului, numărul de puncte de prelevare pentru fiecare poluant relevant nu este inferior numărului minim de puncte de prelevare specificat în anexa V partea A.

(3)   Cu toate acestea, în zonele și aglomerările în care informațiile de la punctele de prelevare pentru măsurările în punct fix sunt suplimentate cu informații de la modelare și/sau măsurători indicative, numărul total de puncte de prelevare precizat în partea A din anexa V poate fi redus cu până la 50 %, atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | metodele suplimentare furnizează informații suficiente pentru evaluarea calității aerului în ceea ce privește respectarea valorilor limită sau pragurile de alertă, precum și furnizareainformațiilor adecvate pentru public; |
| --- | --- |

(a)

metodele suplimentare furnizează informații suficiente pentru evaluarea calității aerului în ceea ce privește respectarea valorilor limită sau pragurile de alertă, precum și furnizareainformațiilor adecvate pentru public;

| (b) | numărul de puncte de prelevare care urmează a fi instalate și rezoluția spațială a altor tehnici sunt suficiente pentru stabilirea concentrației poluantului respectiv în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor specificate în partea A din anexa I și permit rezultatelor evaluării să respecte criteriile specificate în prtea B din anexa I. |
| --- | --- |

(b)

numărul de puncte de prelevare care urmează a fi instalate și rezoluția spațială a altor tehnici sunt suficiente pentru stabilirea concentrației poluantului respectiv în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor specificate în partea A din anexa I și permit rezultatelor evaluării să respecte criteriile specificate în prtea B din anexa I.

Pentru evaluarea calității aerului în ceea ce privește respectarea valorilor limită, se ține cont de rezultatele provenind de la modelare și/sau măsurătorile indicative.

Articolul 8

Metode de referință pentru măsurări

(1)   Statele membre aplică metodele de măsurare de referință și criteriile specificate în părțile A și C din anexa VI.

(2)   Pot fi utilizate alte metode de măsurare, cu respectarea condițiilor stabilite în partea B din anexa VI.

PARTEA 2

Evaluarea calității aerului înconjurător în ceea ce privește ozonul

Articolul 9

Criterii de evaluare

(1)   În cazul în care, într-o zonă sau o aglomerație, concentrațiile de ozon au depășit obiectivele pe termen lung specificate în partea C din anexa VII în cursul oricăruia dintre ultimii cinci ani de măsurare, se efectuează măsurători în puncte fixe.

(2)   În cazul în care sunt disponibile date pentru mai puțin de cinci ani, statele membre pot să combine, pentru a determina dacă obiectivele pe termen lung menționate la alineatul (1) au fost depășite în cursul acelor cinci ani, rezultatele campaniilor de măsurare de scurtă durată desfășurate în momente și locuri susceptibile de a fi la cele mai înalte niveluri de poluare cu rezultatele extrase din inventare de emisii și din modelare.

Articolul 10

Puncte de prelevare

(1)   Amplasarea punctelor de prelevare pentru măsurarea ozonului se determină în conformitate cu criteriile stabilite în anexa VIII.

(2)   În fiecare zonă sau aglomerație în care măsurătorile în punct fix constituie singura sursă de informare pentru evaluarea calității aerului, numărul de puncte de prelevare pentru măsurători în puncte fixe ale ozonului nu trebuie să fie inferior numărului minim de puncte de prelevare specificat în partea A din anexa IX.

(3)   Cu toate acestea, în zonele și aglomerările în care informațiile de la punctele de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe sunt suplimentate cu informații de la modelare și/sau măsurători indicative, numărul de puncte de prelevare specificat în partea A din anexa IX poate fi redus, atunci când sunt respectate următoarele condiții:

| (a) | metodele suplimentare furnizează informații suficiente pentru evaluarea calității aerului în ceea ce privește valorile țintă, obiectivele pe termen lung, informațiile și pragurile de alertă; |
| --- | --- |

(a)

metodele suplimentare furnizează informații suficiente pentru evaluarea calității aerului în ceea ce privește valorile țintă, obiectivele pe termen lung, informațiile și pragurile de alertă;

| (b) | numărul de puncte de prelevare care urmează a fi instalate și rezoluția spațială a altor tehnici sunt suficiente pentru stabilirea concentrației de ozon în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor specificate în partea A din anexa I și permit rezultatelor evaluării să respecte criteriile specificate în partea B din anexa I; |
| --- | --- |

(b)

numărul de puncte de prelevare care urmează a fi instalate și rezoluția spațială a altor tehnici sunt suficiente pentru stabilirea concentrației de ozon în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor specificate în partea A din anexa I și permit rezultatelor evaluării să respecte criteriile specificate în partea B din anexa I;

| (c) | numărul de puncte de prelevare din fiecare zonă sau aglomerație este de cel puțin un punct de prelevare la două milioane de locuitori sau un punct de prelevare la 50 000 km2, numărul folosit fiind cel mai mare dintre cele două, dar nu trebuie să fie mai puțin de un punct de prelevare pentru fiecare zonă sau aglomerație; |
| --- | --- |

(c)

numărul de puncte de prelevare din fiecare zonă sau aglomerație este de cel puțin un punct de prelevare la două milioane de locuitori sau un punct de prelevare la 50 000 km2, numărul folosit fiind cel mai mare dintre cele două, dar nu trebuie să fie mai puțin de un punct de prelevare pentru fiecare zonă sau aglomerație;

| (d) | dioxidul de azot este măsurat în toate celelalte puncte de prelevare, cu excepția stațiilor rurale de fond menționate în partea A din anexa VIII. |
| --- | --- |

(d)

dioxidul de azot este măsurat în toate celelalte puncte de prelevare, cu excepția stațiilor rurale de fond menționate în partea A din anexa VIII.

Pentru evaluarea calității aerului în ceea ce privește valorile țintă, se ține cont rezultatele provenind de la modelare și/sau măsurătorile indicative.

(4)   Dioxidul de azot este măsurat în cel puțin 50 % din punctele de prelevare a ozonului prevăzute în partea A din anexa IX. Măsurările sunt continue cu excepția stațiilor rurale de fond menționate în partea A din anexa VIII, unde se pot folosi și alte metode de măsurare.

(5)   În zonele și aglomerările în care, în cursul fiecărui an din ultimii cinci ani de măsurare, concentrațiile sunt inferioare obiectivelor pe termen lung, numărul de puncte de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe se determină în conformitate cu anexa IX partea B.

(6)   Fiecare stat membru se asigură că cel puțin un punct de prelevare care furnizează date privind concentrațiile de precursori ai ozonului enumerați în anexa X este instalat și funcționează pe teritoriul său. Fiecare stat membru alege numărul și amplasarea stațiilor unde se măsoară precursorii ozonului, ținând cont de obiectivele și metodele prevăzute în anexa X.

Articolul 11

Metode de referință pentru măsurări

(1)   Statele membre aplică pentru măsurarea ozonului metodele de referință stabilite la punctul 8 din anexa VI partea A. Alte metode de măsurare pot fi folosite respectând condițiile prevăzute în partea B din anexa VI.

(2)   Fiecare stat membru informează Comisia în legătură cu metodele pe care le folosește pentru a preleva și măsura COV enumerați în anexa X.

CAPITOLUL III

GESTIONAREA CALITĂȚII AERULUI ÎNCONJURĂTOR

Articolul 12

Cerințe în cazul în care nivelurile sunt inferioare valorilor limită

În zonele și aglomerările în care nivelurile de dioxid de sulf, dioxid de azot, PM10, PM2,5, plumb, benzen și monoxid de carbon din aerul înconjurător sunt inferioare valorilor limită respective precizate în anexele XI și XIV, statele membre mențin nivelurile acelor poluanți sub valorile limită și fac eforturi să păstreze cea mai înaltă calitate a aerului înconjurător compatibilă cu dezvoltarea durabilă.

Articolul 13

Valorile limită și pragurile de alertă pentru protecția sănătății umane

(1)   Statele membre se asigură că, în ansamblul zonelor și aglomerărilor lor, nivelurile de dioxid de sulf, PM10, plumb și monoxid de carbon din aerul înconjurător se situează sub valorile limită prevăzute în anexa XI.

În ceea ce privește dioxidul de azot și benzenul, valorile limită specificate în anexa XI nu pot fi depășite începând cu datele specificate în respectiva anexă.

Gradul de respectare a acestor cerințe este evaluat în conformitate cu anexa III.

Marjele de toleranță prevăzute în anexa XI se aplică în conformitate cu articolul 22 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (1).

(2)   Pragurile de alertă pentru concentrațiile de dioxid de sulf și dioxid de azot în aerul înconjurător sunt cele prevăzute în partea A din anexa XII.

Articolul 14

Niveluri critice

(1)   Statele membre asigură conformitatea cu nivelurile critice specificate în anexa XIII, evaluate în conformitate cu partea A din anexa III.

(2)   În cazul în care măsurătorile în puncte fixe sunt singura sursă de informare pentru evaluarea calității aerului, numărul de puncte de prelevare nu trebuie să fie mai mic decât numărul minim specificat în partea C din anexa V. În cazul în care informațiile sunt suplimentate de măsurători indicative sau modelare, atunci numărul minim de puncte de prelevare poate fi redus cu până la 50 %, cu condiția ca estimările concentrațiilor poluantului respectiv să poată fi făcute în conformitate cu obiectivele de calitate a datelor specificate în partea A din anexa I.

Articolul 15

Obiectivul național de reducere a expunerii la PM2,5 pentru protecția sănătății umane

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare care nu presupun costuri disproporționate pentru a reduce expunerea la PM2,5 în vederea atingerii obiectivului național de reducere stabilit în partea B din anexa XIV, până în anul precizat în cuprinsul acesteia.

(2)   Indicatorul mediu de expunere pentru PM2,5 se estimează în conformitate cu partea A din anexa XIV.

(3)   Fiecare stat membru se asigură, în conformitate cu anexa III, că distribuția și numerotarea punctelor de prelevare pe care se bazează calculul indicatorului mediu de expunere pentru PM2,5 reflectă în mod adecvat expunerea generală a populației. Numărul de puncte de prelevare nu este mai mic decât cel stabilit prin aplicarea părții B din anexa V.

Articolul 16

Valorile țintă și valorile limită ale PM2,5 pentru protecția sănătății umane

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare care nu presupun costuri disproporționate pentru a se asigura că nu este depășită valoarea țintă pentru concentrațiile de PM2,5 din aerul înconjurător, așa cum este stabilită în partea C din anexa XIV, începând cu data specificată de aceasta.

(2)   Statele membre se asigură că nivelul concentrațiilor PM2,5 din aerul înconjurător nu depășește valoarea limită stabilită în partea D din anexa XIV pe ansamblul zonelor și aglomerărilor din cadrul acestora, începând de la data stabilită în cadrul anexei. Gradul de respectare a acestei cerințe este evaluat în conformitate cu anexa III.

(3)   Marja de toleranță prevăzută în partea D din anexa XIV se aplică în conformitate cu articolul 23 alineatul (1).

Articolul 17

Cerințele în zonele și aglomerările unde concentrațiile de ozon depășesc valorile țintă și obiectivele pe termen lung

(1)   Statele membre iau măsurile necesare care nu presupun costuri disproporționate pentru a se asigura că valorile țintă și obiectivele pe termen lung sunt atinse.

(2)   Pentru zonele și aglomerările în care o valoare țintă este depășită, statele membre se asigură că sunt puse în aplicare pentru a atinge valorile țintă programul pregătit în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2001/81/CE și, dacă este cazul, un plan privind calitatea aerului, cu excepția cazurilor când acest lucru nu este posibil prin mijloace adecvate, de la data menționată în partea B din anexa VII.

(3)   Pentru zonele și aglomerările în care nivelurile de ozon în aerul înconjurător depășesc obiectivele pe termen lung, dar se situează sub valorile țintă sau sunt egale cu acestea, statele membre pregătesc și pun în aplicare măsuri care nu presupun costuri disproporționate cu scopul de a atinge obiectivele pe termen lung. Aceste măsuri sunt cel puțin conforme cu planurile privind calitatea aerului și cu programul menționat la alineatul (2).

Articolul 18

Cerințele în zonele și aglomerările unde concentrațiile de ozon îndeplinesc obiectivele pe termen lung

În zonele și aglomerările în care nivelurile de ozon îndeplinesc obiectivele pe termen lung, statele membre, în măsura în care factori cum ar fi natura transfrontalieră a poluării cu ozon și condițiile meteorologice o permit, mențin aceste niveluri sub cele ale obiectivelor pe termen lung și conservă, prin măsuri adecvate, cea mai înaltă calitate a aerului înconjurător compatibilă cu principiile dezvoltării durabile și un înalt nivel de protecție a mediului și a sănătății umane.

Articolul 19

Măsuri necesare în cazul în care sunt depășite pragurile de informare sau de urgență

În cazul în care pragul de informare precizat în anexa XII sau oricare din pragurile de alertă stabilite în cadrul acesteia sunt depășite, statele membre iau măsurile necesare pentru a informa publicul prin intermediul mass media sau al internetului.

Statele membre transmit Comisiei, în mod provizoriu, informații privind nivelurile înregistrate și durata perioadelor pe parcursul cărora au fost depășite pragurile de alertă sau de informare.

Articolul 20

Contribuții din surse naturale

(1)   Statele membre trimit Comisiei, pentru un anumit an, liste cu zonele și aglomerările unde depășirile valorilor limită pentru un anumit poluant sunt datorate contribuțiilor din surse naturale. Statele membre furnizează informații cu privire la concentrații și surse, precum și cu privire la probele care demonstrează că depășirile pot fi atribuite surselor naturale.

(2)   În cazul în care Comisia a fost informată cu privire la o depășire care poate fi atribuită surselor naturale în conformitate cu alineatul (1), această depășire nu este considerată ca o depășire în înțelesul prezentei directive.

(3)   Comisia publică, până la ... (20), orientările pentru demonstrarea și scăderea depășirilor ce pot fi atribuite surselor naturale.

Articolul 21

Depășiri care pot fi atribuite tratării carosabilului cu nisip sau sare în timp de iarnă

(1)   Statele membre pot desemna zone sau aglomerări în interiorul cărora valorile limită pentru PM10 sunt depășite în aerul înconjurător ca efect al resuspensiei particulelor în urma tratării carosabilului cu nisip sau sare în timpul iernii.

(2)   Statele membre trimit Comisiei lista oricăror astfel de zone sau aglomerări, împreună cu informații privind concentrațiile și sursele de PM10 din aceste zone sau aglomerări.

(3)   Atunci când transmit informații Comisiei în conformitate cu articolul 27, statele membre furnizează probele necesare pentru a demonstra că toate aceste depășiri se datorează resuspensiei particulelor și că au fost luate măsuri rezonabile pentru a diminua concentrațiile.

(4)   Fără a aduce atingere articolului 20, în cazul zonelor și aglomerărilor menționate la alineatul (1) din prezentul articol, statele membre trebuie să întocmească planul privind calitatea aerului prevăzut la articolul 23 numai în cazul în care depășirile pot fi atribuite altor surse de PM10 în afara tratării carosabilului cu nisip sau sare în timp de iarnă.

(5)   Comisia publică orientările privind determinarea contribuțiilor datorate resuspensiei particulelor în urma tratării carosabilului cu nisip sau sare în timp de iarnă, ... (20).

Articolul 22

Prorogarea termenelor de atingere a valorilor limită și derogarea de la obligația de a aplica anumite valori limită

(1)   Atunci când, într-o anumită zonă sau aglomerație, conformitatea cu valorile limită pentru dioxid de azot sau benzen nu poate fi atinsă până la termenele precizate în anexa XI, un stat membru poate proroga aceste termene pentru acea zonă sau aglomerație cu cel mult cinci ani, sub condiția întocmirii unui plan privind calitatea aerului, în conformitate cu articolul 23, pentru zona sau aglomerațiea pentru care se aplică prorogarea; acest plan privind calitatea aerului este completat cu informațiile enumerate în partea B din anexa XV cu privire la poluanții respectivi și demonstrează cum se va obține conformitatea cu valorile limită înaintea expirării noului termen.

(2)   Atunci când într-o anumită zonă sau aglomerație, conformitatea cu valorile limită pentru PM10, astfel cum sunt precizate în anexa XI, nu poate fi atinsă datorită unor caracteristici de dispersie specifice arealului, condițiilor climatice nefavorabile sau contribuțiilor transfrontaliere, statele membre sunt exonerate de obligația de a aplica aceste valori limită până la ... (21), sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite la alineatul (1).

(3)   Atunci când un stat membru aplică alineatul (1) sau (2), se asigură că valoarea limită pentru fiecare poluant nu este depășită cu mai mult decât marja maximă de toleranță precizată în anexa XI pentru fiecare dintre poluanții respectivi.

(4)   Statele membre notifică Comisia atunci când, în opinia lor, alineatele (1) sau (2) sunt aplicabile și comunică acesteia planul privind calitatea aerului menționat la alineatul (1), inclusiv toate informațiile relevante necesare Comisiei, pentru ca aceasta să evalueze dacă toate condițiile relevante sunt sau nu îndeplinite. În cadrul evaluării, Comisia ține seama de efectele estimate ale măsurilor ce au fost luate de statele membre, precum și de efectele estimate ale măsurilor comunitare.

Atunci când Comisia nu ridică obiecții în termen de nouă luni de la primirea notificării, se consideră că sunt îndeplinite condițiile relevante pentru aplicarea alineatului (1) sau (2).

În cazul în care se ridică obiecții, Comisia poate cere statelor membre să modifice sau să furnizeze noi planuri privind calitatea aerului.

CAPITOLUL IV

PLANURI

Articolul 23

Planuri privind calitatea aerului

(1)   Atunci când, în anumite zone sau aglomerări, nivelul poluanților în aerul înconjurător depășește toate valorile limită sau valorile țintă, precum și orice limită de toleranță pentru fiecare dintre acestea, statele membre se asigură că sunt întocmite planuri pentru aceste zone sau aglomerări pentru a duce la respectarea valorii limită sau valorii țintă respective, precizate în anexele XI și XIV.

În eventualitatea unor depășiri a unor valori limită al căror termen de atingere a expirat deja, planul privind calitatea aerului stabilește măsurile potrivite, astfel încât perioada de depășire să fie cât mai scurtă cu putință.

Aceste planuri includ cel puțin informațiile enumerate în partea A din anexa XV și sunt comunicate de îndată Comisiei, dar nu mai târziu de doi ani de la încheierea primului an în care a fost observată depășirea.

În cazul în care trebuie pregătite și puse în aplicare planuri referitoare la mai mulți poluanți, statele membre pregătesc și pun în aplicare, unde este cazul, planuri integrate privind calitatea aerului, privitoare la toți poluanții respectivi.

(2)   Statele membre asigură, pe cât este posibil, coerența cu alte planuri necesare în temeiul Directivei 2001/80/CE, Directivei 2001/81/CE sau Directivei 2002/49/CE pentru a atinge obiectivele de mediu relevante.

Articolul 24

Planuri de acțiune pe termen scurt

(1)   Atunci când, într-o anumită zonă sau aglomerație, există riscul ca nivelul poluanților să depășească unul sau mai multe dintre pragurile de alertă precizate în anexa XII, statele membre întocmesc planuri de acțiune care conțin măsurile ce trebuie luate pe termen scurt pentru a reduce riscul unei asemenea depăsiri sau durata acesteia. În cazul în care riscul se referă la una sau mai multe dintre valorile limită sau valorile țintă precizate în anexele VII, XI și XIV, statele membre pot întocmi asemenea planuri de acțiune pe termen scurt, acolo unde este cazul.

Cu toate acestea, în cazul în care există riscul ca pragul de alertă pentru ozon precizat în partea B din anexa XII să fie depășit, statele membre întocmesc asemenea planuri de acțiune pe termen scurt numai atunci când consideră că există un potențial important de a reduce riscul, durata sau gravitatea depășirii, avându-se în vedere condițiile geografice, meteorologice și economice naționale proprii. La întocmirea unui asemenea plan de acțiune pe termen scurt, statele membre țin seama de Decizia 204/279/CE.

(2)   Planurile de acțiune pe termen scurt menționate la alineatul (1) pot să prevadă, în fiecare caz în parte, măsuri de control și, unde este necesar, de suspendare a anumitor activități, inclusiv circulația autovehiculelor, care contribuie la riscul ca respectivele valori limită sau țintă, sau pragul de alertă, să fie depășite. Aceste planuri de acțiune pot de asemenea să includă măsuri eficiente în ceea ce privește utilizarea instalațiilor sau produselor industriale.

(3)   Atunci când statele membre au întocmit un plan de acțiune pe termen scurt, acestea pun la dispoziția publicului și a organizațiilor interesate, cum ar fi organizațiile de protecție a mediului, cele de protecție a consumatorului, organizațiile care reprezintă interesele unor grupuri sensibile ale populației, precum și celorlalte organisme relevante în domeniul sănătății publice atât rezultatele cercetărilor privind fezabilitatea și conținutul planurilor efective de acțiune pe termen scurt, cât și informațiile privind punerea în aplicare a acestora.

(4)   Pentru prima dată înainte de ... (20) și ulterior la intervale regulate, Comisia publică exemple de bune practici pentru elaborarea planurilor de acțiune pe termen scurt.

Articolul 25

Poluarea transfrontalieră a aerului

(1)   Atunci când orice prag de alertă, valoare limită sau țintă la care se adaugă orice marjă relevantă de toleranță sau obiectiv pe termen lung sunt depășite, datorită unui transport important de poluanți atmosferici sau de precursori ai acestora, statele membre respective cooperează și, unde este cazul, stabilesc acțiuni comune, cum ar fi pregătirea unor planuri comune sau coordonate privind calitatea aerului, în conformitate cu articolul 23, pentru a îndepărta aceste depășiri prin aplicarea unor măsuri potrivite și proporționale.

(2)   Comisia este invitată să ia parte la orice proces de cooperare de natura celui menționat la alineatul (1) și să îl susțină. Unde este cazul, Comisia, ținând cont de rapoartele întocmite în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2001/81/CE, analizează dacă este necesară adoptarea unor măsuri suplimentare la nivel comunitar pentru a reduce emisiile de precursori responsabile pentru poluarea transfrontalieră.

(3)   După caz, în conformitate cu articolul 24, statele membre pregătesc și pun în aplicare planuri de acțiune pe termen scurt, care privesc zonele învecinate din celelalte state membre. Statele membre se asigură că zonele învecinate din alte state membre care au adoptat planuri de acțiune pe termen scurt primesc toate informațiile necesare.

(4)   În cazul în care pragul de informare sau pragul de alertă sunt depășite în zone sau aglomerări apropiate de frontierele naționale, se furnizează informații cât mai curând cu putință autorităților competente din statele membre învecinate respective. Aceste informații sunt de asemenea puse la dispoziția publicului.

(5)   La elaborarea planurilor, prevăzute la alineatele (1) și (3) și la informarea publicului, prevăzută la alineatul (4), statele membre se vor strădui să coopereze cu țările terțe și în special cu țările candidate.

CAPITOLUL V

INFORMARE ȘI RAPOARTE

Articolul 26

Informarea publicului

(1)   Statele membre se asigură că atât publicul cât și organizațiile interesate, cum ar fi organizațiile de protecție a mediului, cele de protecție a consumatorului, organizațiile care reprezintă interesele unor grupuri sensibile ale populației, precum și celelalte organisme relevante în domeniul sănătății sunt informate în mod adecvat și în timp util privind următoarele aspecte:

| (a) | calitatea aerului înconjurător în conformitate cu anexa XVI; |
| --- | --- |

(a)

calitatea aerului înconjurător în conformitate cu anexa XVI;

| (b) | orice decizii de prorogare în conformitate cu articolul 22 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

orice decizii de prorogare în conformitate cu articolul 22 alineatul (1);

| (c) | orice exceptări în conformitate cu articolul 22 alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

orice exceptări în conformitate cu articolul 22 alineatul (2);

| (d) | planurile privind calitatea aerului, prevăzute la articolul 22 alineatul (1) și la articolul 23, precum și programele menționate la articolul 17 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

planurile privind calitatea aerului, prevăzute la articolul 22 alineatul (1) și la articolul 23, precum și programele menționate la articolul 17 alineatul (2).

Informațiile sunt puse la dispoziție gratuit, prin intermediul oricăror mijloace media ușor accesibile, inclusiv internetul sau alte metode de telecomunicații și țin cont de prevederile Directivei 2007/2/CE.

(2)   Statele membre pun la dispoziția publicului rapoarte anuale privind toți poluanții care intră sub incidența prezentei directive.

Aceste rapoarte trec în revistă nivelurile ce depășesc valorile limită, valorile țintă, obiectivele pe termen lung, pragurile de informare și cele de alertă pentru perioadele relevante de calculare a mediei. Aceste informații sunt însoțite de o evaluare schematică a efectelor depășirilor respective. Aceste rapoarte mai pot include, unde este cazul, informații suplimentare și evaluări privind protecția pădurilor, precum și informații privind alți poluanți pentru care prezenta directivă conține prevederi de monitorizare, cum ar fi, între altele, anumiți precursori ai ozonului nereglementați, enumerați în partea B din anexa X.

(3)   Statele membre informează publicul autorității sau organismului competent desemnate în legătură cu sarcinile menționate la articolul 3.

Articolul 27

Transmiterea informațiilor și rapoartele

(1)   Statele membre se asigură că informațiile privind calitatea aerului înconjurător sunt puse la dispoziția Comisiei în termenele necesare, stabilite prin măsurile de punere în aplicare de la articolul 28 alineatul (2).

(2)   În orice împrejurare, în scopul de a evalua nivelul de respectare a valorilor limită și a nivelurilor critice, precum și cel de atingere a valorilor țintă, aceste informații sunt puse la dispoziția Comisiei, în cel mult nouă luni de la încheierea fiecărui an și includ:

| (a) | modificările aduse în cursul acelui an listei și delimitării zonelor și aglomerărilor stabilite în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

modificările aduse în cursul acelui an listei și delimitării zonelor și aglomerărilor stabilite în conformitate cu articolul 4;

| (b) | lista zonelor și aglomerărilor pentru care nivelurile unuia sau ale mai multor poluanți depășesc valorile limită la care se adaugă marjele de toleranță acolo unde este cazul, sau care depășesc valorile țintă sau nivelurile critice; și pentru aceste zone și aglomerări:






  (i) | nivelurile evaluate și, dacă sunt relevante, datele și perioadele când aceste niveluri au fost observate; |
| --- | --- | --- |

(b)

lista zonelor și aglomerărilor pentru care nivelurile unuia sau ale mai multor poluanți depășesc valorile limită la care se adaugă marjele de toleranță acolo unde este cazul, sau care depășesc valorile țintă sau nivelurile critice; și pentru aceste zone și aglomerări:

(i)

nivelurile evaluate și, dacă sunt relevante, datele și perioadele când aceste niveluri au fost observate;

| (ii) | dacă este cazul, o evaluare privind contribuțiile surselor naturale sau celor datorate resuspensiei particulelor datorate tratării carosabilului cu nisip sau sare în timp de iarnă asupra nivelurilor evaluate, comunicate Comisiei în conformitate cu articolele 20 și 21. |
| --- | --- |

(ii)

dacă este cazul, o evaluare privind contribuțiile surselor naturale sau celor datorate resuspensiei particulelor datorate tratării carosabilului cu nisip sau sare în timp de iarnă asupra nivelurilor evaluate, comunicate Comisiei în conformitate cu articolele 20 și 21.

(3)   Alineatele (1) și (2) se aplică informațiilor colectate începând cu cel de al doilea an calendaristic după intrarea în vigoare a măsurilor de punere în aplicare menționate la articolul 28 alineatul (2).

Articolul 28

Măsuri de punere în aplicare

(1)   Măsurile destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, cum sunt anexele I-VI, anexele VIII-X și anexa XV, sunt adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 29 alineatul (3).

Cu toate acestea, este posibil ca amendamentele să nu aibă efectul de a modifica, în mod direct sau indirect, unul din următoarele aspecte:

| (a) | valorile limită, obiectivele de reducere a expunerii, nivelurile critice, valorile țintă, informațiile sau pragurile de alertă sau obiectivele pe termen lung precizate în anexa VII și în anexele XI-XIV; |
| --- | --- |

(a)

valorile limită, obiectivele de reducere a expunerii, nivelurile critice, valorile țintă, informațiile sau pragurile de alertă sau obiectivele pe termen lung precizate în anexa VII și în anexele XI-XIV;

| (b) | datele privind conformitatea cu oricare din parametrii menționați la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

datele privind conformitatea cu oricare din parametrii menționați la litera (a).

(2)   În conformitate cu procedura menționată la articolul 29 alineatul (2), Comisia stabilește informațiile suplimentare care urmează să fie puse la dispoziția statelor membre în conformitate cu articolul 27, precum și calendarul conform căruia urmează să fie comunicate aceste informații.

De asemenea, Comisia identifică posibilitățile de îmbunătățire a modului în care se efectuează raportarea datelor și schimbul reciproc de informații și date din rețelele și stațiile individuale de măsurare a poluării aerului înconjurător din statele membre, în conformitate cu procedura menționată la articolul 29 alineatul (2).

(3)   Comisia elaborează orientări pentru acordurile privind stabilirea stațiilor comune de măsurare menționate la articolul 6 alineatul (5).

(4)   Comisia publică orientări privind demonstrarea echivalenței menționate în partea B din anexa VI.

CAPITOLUL VI

COMITET, DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 29

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet, „Comitetul pentru calitatea aerului înconjurător”.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.

Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.

Articolul 30

Sancțiunile

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor de drept intern adoptate în temeiul prezentei directive și adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.

Articolul 31

Abrogarea și dispozițiile tranzitorii

(1)   Directivele 6/62/CE, 1999/30/CE, 2000/69/CE și 2002/3/CE se abrogă de la ... (20), fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere și punere în aplicare a acestor directive.

Cu toate acestea, următoarele articole rămân în vigoare:

| (a) | articolul 5 din Directiva 96/62/CE până la 31 decembrie 2010; |
| --- | --- |

(a)

articolul 5 din Directiva 96/62/CE până la 31 decembrie 2010;

| (b) | articolul 11 alineatul (1) din Directiva 96/62/CE și articolul 10 alineatele (1), (2) și (3) din Directiva 2002/3/CE până la sfârșitul celui de-al doilea an care urmează intrării în vigoare a măsurilor de punere în aplicare prevăzute la articolul 28 alineatul (2) din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

articolul 11 alineatul (1) din Directiva 96/62/CE și articolul 10 alineatele (1), (2) și (3) din Directiva 2002/3/CE până la sfârșitul celui de-al doilea an care urmează intrării în vigoare a măsurilor de punere în aplicare prevăzute la articolul 28 alineatul (2) din prezenta directivă;

| (c) | articolul 9 alineatele (3) și (4) din Directiva 1999/30/CE până la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(c)

articolul 9 alineatele (3) și (4) din Directiva 1999/30/CE până la 31 decembrie 2009.

(2)   Trimiterile la directivele abrogate se interpretează ca fiind trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XVII.

(3)   Decizia 97/101/CE se abrogă cu efect de la sfârșitul celui de-al doilea an calendaristic care urmează intrării în vigoare a măsurilor de punere în aplicare prevăzute la articolul 28 alineatul (2) din prezenta directivă.

Articolul 32

Revizuirea

În 2013, Comisia va revizui dispozițiile cu privire la PM2,5 și, după caz, la alți poluanți, prezentând o propunere Parlamentului European și Consiliului.

În ceea ce privește PM2,5, revizuirea se efectuează având în vedere stabilirea unei obligații imperative referitoare la reducerea expunerii pentru a înlocui obiectivul național de reducere a expunerii menționat la articolul 15, luând în considerare, printre altele, următoarele elemente:

| — | ultimele informații științifice ale OMS și ale altor organizații relevante, |
| --- | --- |

—

ultimele informații științifice ale OMS și ale altor organizații relevante,

| — | situația calității aerului și potențialele de reducere din statele membre, |
| --- | --- |

—

situația calității aerului și potențialele de reducere din statele membre,

| — | revizuirea Directivei 2001/81/CE, |
| --- | --- |

—

revizuirea Directivei 2001/81/CE,

| — | progresele realizate în punerea în aplicare a măsurilor de reducere pentru poluanții atmosferici. |
| --- | --- |

—

progresele realizate în punerea în aplicare a măsurilor de reducere pentru poluanții atmosferici.

În cadrul revizuirii, Comisia pregătește de asemenea un raport privind experiența în materie de monitorizare a PM10 și PM2,5, luând în considerare progresele tehnice în ceea ce privește tehnicile automatizate de măsurare. Dacă este cazul, sunt propuse noi metode de referință pentru măsurarea PM10 și PM2,5.

Articolul 33

Transpunerea

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la ... (20).

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Cu toate acestea, statele membre se asigură că, până la 1 ianuarie 2008 sau până la 1 ianuarie 2009, cel târziu, este stabilit un număr suficient de stații de măsurare a PM2,5 în zona urbană necesare pentru calcularea indicatorului de expunere medie, în conformitate cu partea B din anexa V, pentru a respecta termenul și condițiile menționate în partea A din anexa XIV.

(3)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe cale le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 34

Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 35

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ..., ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 195, 18.8.2006, p. 84.

1

(2)  JO C 206, 29.8.2006, p. 1.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 26 septembrie 2006 (nepublicat în Jurnalul Oficial până la această dată), Poziția comună a Consiliului din 25 iunie și Poziția Parlamentului European din ... (nepublicat în Jurnalul Oficial până la această dată).

3

(4)  JO L 242, 10.9.2002, p. 1.

4

(5)  JO L 296, 21.11.1996, p. 55. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

5

(6)  JO L 163, 29.06.1999, p. 41. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2001/744/CE a Comisiei (JO L 278, 23.10.2001, p. 35).

6

(7)  JO L 313, 13.12.2000, p. 12.

7

(8)  JO L 67, 9.3.2002, p. 14.

8

(9)  JO L 35, 5.2.1997, p. 14. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2001/752/CE a Comisiei (JO L 282, 26.10.2001, p. 69).

9

(10)  JO L 23, 26.1.2005, p. 3.

10

(11)  JO L 171, 27.6.1981, p. 11.

11

(12)  JO L 309, 27.11.2001, p. 22. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/105/CE a Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 368).

12

(13)  JO L 309, 27.11.2001, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/105/CE.

13

(14)  JO L 189, 18.7.2002, p. 12.

14

(15)  JO L 87, 25.3.2004, p. 50.

15

(16)  JO L ...

16

(17)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

17

(18)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

18

(19)  JO L 393, 30.12.1989, p. 1.

19

(20)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

20

(21)  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

21

---

ANEXA I

Obiective de calitate a datelor

A.   Obiective de calitate a datelor pentru evaluarea calității aerului înconjurător

| | Dioxid de sulf, dioxid de azot și oxizi de azot și monoxid de carbon | Benzen | Pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5 și plumb) | Ozon și NO și NO2 corespunzătoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Măsurători în puncte fixe (1) |
| Incertitudine | 15 % | 25 % | 25 % | 15 % |
| Captură minimă de date | 90 % | 90 % | 90 % | 90 % în timpul verii
  75 % în timpul iernii |
| Timpul minim acoperit: | | | | |
| mediu urban și trafic | — | 35 % (2) | — | — |
| platforme industriale | — | 90 % | — | — |
| Măsurători indicative |
| Incertitudine | 25 % | 30 % | 50 % | 30 % |
| Captură minimă de date | 90 % | 90 % | 90 % | 90 % |
| Timpul minim acoperit | 14 % (4) | 14 % (3) | 14 % (4) | > 10 % în timpul verii |
| Incertitudinea modelării |
| Pe oră | 50 % | — | — | 50 % |
| Medii de opt ore | 50 % | — | — | 50 % |
| Medii zilnice | 50 % | — | nedefinită încă | — |
| Medii anuale | 30 % | 50 % | 50 % | — |
| Incertitudinea estimării obiective | 75 % | 100 % | 100 % | 75 % |

Dioxid de sulf, dioxid de azot și oxizi de azot și monoxid de carbon

Benzen

Pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5 și plumb)

Ozon și NO și NO2 corespunzătoare

Măsurători în puncte fixe (1)

Incertitudine

15 %

25 %

25 %

15 %

Captură minimă de date

90 %

90 %

90 %

90 % în timpul verii

75 % în timpul iernii

Timpul minim acoperit:

mediu urban și trafic

—

35 % (2)

—

—

platforme industriale

—

90 %

—

—

Măsurători indicative

Incertitudine

25 %

30 %

50 %

30 %

Captură minimă de date

90 %

90 %

90 %

90 %

Timpul minim acoperit

14 % (4)

14 % (3)

14 % (4)

> 10 % în timpul verii

Incertitudinea modelării

Pe oră

50 %

—

—

50 %

Medii de opt ore

50 %

—

—

50 %

Medii zilnice

50 %

—

nedefinită încă

—

Medii anuale

30 %

50 %

50 %

—

Incertitudinea estimării obiective

75 %

100 %

100 %

75 %

Incertitudinea metodelor de evaluare (exprimată cu un nivel de încredere de 95 %) va fi stabilită în conformitate cu principiile ghidului CEN privind exprimarea incertitudinii la măsurare (ENV 13005-1999), metodologia ISO 5725:1994 și îndrumările furnizate în raportul CEN „Calitatea aerului — Determinarea incertitudinii în cazul metodelor de referință pentru măsurarea aerului înconjurător” (CR 14377:2002E). Procentajele privind incertitudinea din tabelul de mai sus sunt date pentru măsurătorile individuale, mediate pentru perioadă considerată de valoarea limită (sau valoare țintă, în cazul ozonului), pentru un nivel de încredere de 95 %. Incertitudinea în cazul măsurătorilor în puncte fixe se interpretează ca fiind aplicabilă în regiunea cu valoarea limită adecvată (sau valoarea țintă, în cazul ozonului).

Incertitudinea în cazul modelării se definește ca deviația maximă a nivelurilor de concentrație măsurate și calculate pentru 90 % din punctele individuale de monitorizare, pe perioada considerată de valoare limită, sau valoare țintă, în cazul ozonului), fără a lua în considerare ordinea evenimentelor. Incertitudinea în cazul modelării se interpretează ca fiind aplicabilă în regiunea cu valoarea limită corespunzătoare (sau valoarea țintă, în cazul ozonului). Măsurătorile în puncte fixe care trebuie selectate pentru comparația cu rezultatele modelării sunt reprezentative pentru scara modelului.

Incertitudinea în cazul estimării obiective se definește ca deviația maximă a nivelurilor de concentrație măsurate și calculate, pe perioada considerată de valoare limită, sau valoare țintă, în cazul ozonului), fără a lua în considerare ordinea evenimentelor.

Cerințele privind captura minimă de date și timpul minim acoperit nu includ pierderile de date datorate calibrării periodice sau întreținerii normale a instrumentelor.

B.   Rezultatele evaluării calității aerului

Pentru zonele sau aglomerările în cadrul cărora se folosesc alte mijloace de evaluare decât măsurătorile sau ca singure mijloace de evaluare a calității aerului, pentru a suplimenta informațiile obținute în urma măsurătorii, se furnizează de asemenea următoarele informații:

| — | o descriere a activităților de evaluare efectuate, |
| --- | --- |

—

o descriere a activităților de evaluare efectuate,

| — | metodele specifice folosite și descrierile acestora, |
| --- | --- |

—

metodele specifice folosite și descrierile acestora,

| — | sursele de date și informații, |
| --- | --- |

—

sursele de date și informații,

| — | o descriere a rezultatelor, inclusiv incertitudinile și, în special, suprafața regiunii, sau, după caz, lungimea de drum din cadrul zonei sau aglomerării în care concentrațiile depășesc orice valoare limită, valoare țintă sau obiectiv pe termen lung la care se adaugă, dacă este cazul, marja de toleranță, și suprafața regiunii în care concentrațiile depășesc pragul superior sau inferior de evaluare, |
| --- | --- |

—

o descriere a rezultatelor, inclusiv incertitudinile și, în special, suprafața regiunii, sau, după caz, lungimea de drum din cadrul zonei sau aglomerării în care concentrațiile depășesc orice valoare limită, valoare țintă sau obiectiv pe termen lung la care se adaugă, dacă este cazul, marja de toleranță, și suprafața regiunii în care concentrațiile depășesc pragul superior sau inferior de evaluare,

| — | populația potențial expusă la niveluri care depășesc orice valoare limită stabilită în vederea protejării sănătății umane. |
| --- | --- |

—

populația potențial expusă la niveluri care depășesc orice valoare limită stabilită în vederea protejării sănătății umane.

C.   Asigurarea calității pentru evaluarea calității aerului înconjurător: validarea datelor

| 1. | Pentru a asigura acuratețea măsurătorilor și conformitatea cu obiectivele de calitate a datelor prevăzute în partea A din prezenta anexă, autoritățile și organismele competente corespunzătoare, desemnate în conformitate cu articolul 3, se asigură că:






  — | toate măsurările efectuate în legătură cu evaluarea aerului înconjurător, în conformitate cu articolele 6 și 9, respectă cerințele menționate în standardul ISO/IEC 17025:2005 punctul 5.6.2.2, |
| --- | --- | --- |

1.

Pentru a asigura acuratețea măsurătorilor și conformitatea cu obiectivele de calitate a datelor prevăzute în partea A din prezenta anexă, autoritățile și organismele competente corespunzătoare, desemnate în conformitate cu articolul 3, se asigură că:

—

toate măsurările efectuate în legătură cu evaluarea aerului înconjurător, în conformitate cu articolele 6 și 9, respectă cerințele menționate în standardul ISO/IEC 17025:2005 punctul 5.6.2.2,

| — | instituțiile care asigură funcționarea rețelelor și stațiilor individuale dispun de un sistem consolidat de asigurare și control al calității care prevede o întreținere periodică pentru asigurarea acurateței dispozitivelor de măsurare, |
| --- | --- |

—

instituțiile care asigură funcționarea rețelelor și stațiilor individuale dispun de un sistem consolidat de asigurare și control al calității care prevede o întreținere periodică pentru asigurarea acurateței dispozitivelor de măsurare,

| — | este stabilită o procedură de asigurare/control al calității pentru procesul de colectare și raportare a datelor și că instituțiile desemnate pentru această sarcină participă activ la programele conexe de asigurare a calității la scară comunitară, |
| --- | --- |

—

este stabilită o procedură de asigurare/control al calității pentru procesul de colectare și raportare a datelor și că instituțiile desemnate pentru această sarcină participă activ la programele conexe de asigurare a calității la scară comunitară,

| — | laboratoarele naționale, desemnate de către autoritatea sau organismul competent corespunzător conform articolului 3, care participă la exercițiile de comparație la scară comunitară privind poluanții reglementați de prezenta directivă, sunt acreditate în conformitate cu standardul EN/ISO 17025 până în 2010 pentru metodele de referință menționate în anexa VI. Aceste laboratoare sunt implicate în coordonarea pe teritoriul statelor membre a programelor de asigurare a calității la scară comunitară care urmează să fie organizate de către Comisie; de asemenea, ele coordonează la nivel național, aplicarea adecvată a metodelor de referință și demonstrarea echivalenței metodelor care nu sunt de referință. |
| --- | --- |

—

laboratoarele naționale, desemnate de către autoritatea sau organismul competent corespunzător conform articolului 3, care participă la exercițiile de comparație la scară comunitară privind poluanții reglementați de prezenta directivă, sunt acreditate în conformitate cu standardul EN/ISO 17025 până în 2010 pentru metodele de referință menționate în anexa VI. Aceste laboratoare sunt implicate în coordonarea pe teritoriul statelor membre a programelor de asigurare a calității la scară comunitară care urmează să fie organizate de către Comisie; de asemenea, ele coordonează la nivel național, aplicarea adecvată a metodelor de referință și demonstrarea echivalenței metodelor care nu sunt de referință.

| 2. | Toate datele comunicate în temeiul articolului 27 sunt considerate valabile, cu excepția celor semnalate ca fiind provizorii. |
| --- | --- |

2.

Toate datele comunicate în temeiul articolului 27 sunt considerate valabile, cu excepția celor semnalate ca fiind provizorii.

---

(1)  Statele membre pot efectua măsurători aleatorii în locul măsurătorilor continue pentru benzen, plumb și pulberi în suspensie, în cazul în care pot demonstra Comisiei că incertitudinea, inclusiv incertitudinea legată de prelevarea aleatorie de probe, respectă obiectivul calitativ de 25 % și că timpul minim acoperit este încă superior timpului minim stabilit pentru măsurători indicative. Prelevarea aleatorie de probe trebuie să fie distribuită uniform pe toată perioada anului pentru a evita obținerea unor rezultate incorecte. Incertitudinea legată de prelevarea aleatorie de probe poate fi determinată prin procedura prevăzută în standardul ISO 11222 (2002) „Calitatea aerului — Determinarea incertitudinii mediei temporale a măsurărilor calității aerului”. În cazul în care se folosesc măsurări aleatorii pentru evaluarea cerințelor privind valoarea limită a PM10, trebuie evaluată percentila 90,4 (care trebuie să fie mai mică sau egală cu 50 μg/m3) în locul numărului de depășiri, care este puternic influențat de acoperirea de date.

(2)  Distribuit pe toată perioada anului pentru a fi reprezentativ pentru diferite condiții de climat și trafic.

(3)  O măsurare zilnică aleatorie pe săptămână, distribuite uniform pe toată perioada anului, sau la opt săptămâni, distribuite uniform pe toată durata anului.

(4)  O măsurare aleatorie pe săptămână, distribuite uniform pe toată perioada anului, sau la opt săptămâni, distribuite uniform pe toată durata anului.

---

ANEXA II

Determinarea cerințelor pentru evaluarea concentrațiilor de pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen și monoxid de carbon în aerul înconjurător într-o anumită zonă sau aglomerație

A.   Praguri superioare și inferioare de evaluare

Se aplică următoarele praguri superioare și inferioare de evaluare:

1.   Dioxid de sulf

| | Protecția sănătății | Protecția vegetației |
| --- | --- | --- |
| Pragul superior de evaluare | 60 % din valoarea limită pentru 24 de ore (75 μg/m3, a nu se depăși de peste 3 ori într-un an calendaristic) | 60 % din nivelul critic pentru perioada de iarnă (12 μg/m3) |
| Pragul inferior de evaluare | 40 % din valoarea limită pentru 24 de ore (50 μg/m3, a nu se depăși de peste 3 ori într-un an calendaristic) | 40 % din nivelul critic pentru perioada de iarnă (8 μg/m3) |

Protecția sănătății

Protecția vegetației

Pragul superior de evaluare

60 % din valoarea limită pentru 24 de ore (75 μg/m3, a nu se depăși de peste 3 ori într-un an calendaristic)

60 % din nivelul critic pentru perioada de iarnă (12 μg/m3)

Pragul inferior de evaluare

40 % din valoarea limită pentru 24 de ore (50 μg/m3, a nu se depăși de peste 3 ori într-un an calendaristic)

40 % din nivelul critic pentru perioada de iarnă (8 μg/m3)

2.   Dioxid de azot și oxizi de azot

| | Valoarea limită orară pentru protecția sănătății umane (NO2) | Valoarea limită anuală pentru protecția sănătății umane (NO2) | Nivelul critic anual pentru protecția vegetației și ecosistemelor naturale (NOx) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pragul superior de evaluare | 70 % din valoarea limită (140 μg/m3, a nu se depăși de peste 18 ori într-un an calendaristic) | 80 % din valoarea limită (32 μg/m3) | 80 % din nivelul critic (24 μg/m3) |
| Pragul inferior de evaluare | 50 % din valoarea limită (100 μg/m3, a nu se depăși de peste 18 ori într-un an calendaristic) | 65 % din nivelul critic (26 μg/m3) | 65 % din nivelul critic (19,5 μg/m3) |

Valoarea limită orară pentru protecția sănătății umane (NO2)

Valoarea limită anuală pentru protecția sănătății umane (NO2)

Nivelul critic anual pentru protecția vegetației și ecosistemelor naturale (NOx)

Pragul superior de evaluare

70 % din valoarea limită (140 μg/m3, a nu se depăși de peste 18 ori într-un an calendaristic)

80 % din valoarea limită (32 μg/m3)

80 % din nivelul critic (24 μg/m3)

Pragul inferior de evaluare

50 % din valoarea limită (100 μg/m3, a nu se depăși de peste 18 ori într-un an calendaristic)

65 % din nivelul critic (26 μg/m3)

65 % din nivelul critic (19,5 μg/m3)

3.   Pulberi în suspensie (PM10/PM2,5)

| | Media pe 24 de ore PM10 | Media anuală PM10 | Media anuală PM2,5
   (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pragul superior de evaluare | 70 % din valoarea limită (35 μg/m3, a nu se depăși de peste 35 ori într-un an calendaristic) | 70 % din valoarea limită (28 μg/m3) | 70 % din valoarea limită (17 μg/m3) |
| Pragul inferior de evaluare | 50 % din valoarea limită (25 μg/m3, a nu se depăși de peste 35 ori într-un an calendaristic) | 50 % din valoarea limită (20 μg/m3) | 50 % din valoarea limită (12 μg/m3) |

Media pe 24 de ore PM10

Media anuală PM10

Media anuală PM2,5
   (1)

Pragul superior de evaluare

70 % din valoarea limită (35 μg/m3, a nu se depăși de peste 35 ori într-un an calendaristic)

70 % din valoarea limită (28 μg/m3)

70 % din valoarea limită (17 μg/m3)

Pragul inferior de evaluare

50 % din valoarea limită (25 μg/m3, a nu se depăși de peste 35 ori într-un an calendaristic)

50 % din valoarea limită (20 μg/m3)

50 % din valoarea limită (12 μg/m3)

4.   Plumb

| | Medie anuală |
| --- | --- |
| Pragul superior de evaluare | 70 % din valoarea limită (0,35 μg/m3) |
| Pragul inferior de evaluare | 50 % din valoarea limită (0,25 μg/m3) |

Medie anuală

Pragul superior de evaluare

70 % din valoarea limită (0,35 μg/m3)

Pragul inferior de evaluare

50 % din valoarea limită (0,25 μg/m3)

5.   Benzen

| | Medie anuală |
| --- | --- |
| Pragul superior de evaluare | 70 % din valoarea limită (3,5 μg/m3) |
| Pragul inferior de evaluare | 40 % din valoarea limită (2 μg/m3) |

Medie anuală

Pragul superior de evaluare

70 % din valoarea limită (3,5 μg/m3)

Pragul inferior de evaluare

40 % din valoarea limită (2 μg/m3)

6.   Monoxid de carbon

| | Media pe 8 ore |
| --- | --- |
| Pragul superior de evaluare | 70 % din valoarea limită (7 μg/m3) |
| Pragul inferior de evaluare | 50 % din valoarea limită (5 μg/m3) |

Media pe 8 ore

Pragul superior de evaluare

70 % din valoarea limită (7 μg/m3)

Pragul inferior de evaluare

50 % din valoarea limită (5 μg/m3)

B.   Determinarea depășirilor pragurilor superioare și inferioare de evaluare

Depășirile pragurilor superioare și inferioare de evaluare se determină în baza concentrațiilor din cei cinci ani anteriori, dacă sunt disponibile suficiente date. Se consideră că un prag de evaluare a fost depășit dacă a fost depășit în cel puțin trei din cei cinci ani anteriori.

Atunci când datele disponibile acoperă mai puțin de cinci ani, statele membre pot să combine campanii de măsurare de scurtă durată de-a lungul anului în locuri susceptibile de a fi reprezentative pentru cele mai înalte niveluri de poluare cu rezultatele extrase din inventare de emisii și din modelare pentru a determina depășirile pragurilor superioare și inferioare de evaluare.

---

(1)  Pragul superior de evaluare și pragul inferior de evaluare pentru PM2,5 nu se aplică măsurătorilor efectuate pentru evaluarea conformității cu obiectivul de reducere a expunerii la PM2,5 pentru protecția sănătății umane.

---

ANEXA III

Evaluarea calității aerului înconjurător și amplasarea punctelor de prelevare pentru măsurarea concentrațiilor de dioxid de sulf, dioxid de azot, oxizi de azot, pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen și monoxid de carbon din aerul înconjurător

A.   Generalități

Calitatea aerului înconjurător se evaluează în toate zonele și aglomerările în conformitate cu următoarele criterii:

| 1. | Calitatea aerului înconjurător se evaluează în toate amplasamentele, cu excepția celor enumerate la alineatul (2), în conformitate cu criteriile stabilite în părțile B și C pentru amplasarea punctelor de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe. Principiile prevăzute în părțile B și C se aplică de asemenea, în măsura în care sunt relevante, identificării amplasamentelor specifice în care este determinată concentrația poluanților relevanți, atunci când calitatea aerului înconjurător este evaluată prin măsurători indicative sau prin modelare. |
| --- | --- |

1.

Calitatea aerului înconjurător se evaluează în toate amplasamentele, cu excepția celor enumerate la alineatul (2), în conformitate cu criteriile stabilite în părțile B și C pentru amplasarea punctelor de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe. Principiile prevăzute în părțile B și C se aplică de asemenea, în măsura în care sunt relevante, identificării amplasamentelor specifice în care este determinată concentrația poluanților relevanți, atunci când calitatea aerului înconjurător este evaluată prin măsurători indicative sau prin modelare.

| 2. | Respectarea valorilor limită stabilite în scopul protecției sănătății umane nu se evaluează în următoarele amplasamente:






  (a) | toate amplasamentele din zone în care publicul nu are acces și unde nu există locuințe permanente; |
| --- | --- | --- |

2.

Respectarea valorilor limită stabilite în scopul protecției sănătății umane nu se evaluează în următoarele amplasamente:

(a)

toate amplasamentele din zone în care publicul nu are acces și unde nu există locuințe permanente;

| (b) | pe șosele și drumuri, precum și pe spațiile care separă sensurile de mers ale acestora, cu excepția cazurilor în care pietonii au în mod normal acces la spațiile respective. |
| --- | --- |

(b)

pe șosele și drumuri, precum și pe spațiile care separă sensurile de mers ale acestora, cu excepția cazurilor în care pietonii au în mod normal acces la spațiile respective.

B.   Amplasarea la macroscară a punctelor de prelevare

1.   Protejarea sănătății umane

| (a) | Punctele de prelevare care au ca scop protejarea sănătății umane se amplasează în așa fel încât să furnizeze date despre următoarele:






  — | amplasamentele din zone și aglomerări unde se formează cele mai mari concentrații la care populația este susceptibilă a fi expusă în mod direct sau indirect pentru o perioadă semnificativă pentru calculul mediei valorii/valorilor limită, |
| --- | --- | --- |

(a)

Punctele de prelevare care au ca scop protejarea sănătății umane se amplasează în așa fel încât să furnizeze date despre următoarele:

—

amplasamentele din zone și aglomerări unde se formează cele mai mari concentrații la care populația este susceptibilă a fi expusă în mod direct sau indirect pentru o perioadă semnificativă pentru calculul mediei valorii/valorilor limită,

| — | nivelurile din alte locuri din zonele și aglomerările reprezentative pentru nivelul de expunere a populației în general. |
| --- | --- |

—

nivelurile din alte locuri din zonele și aglomerările reprezentative pentru nivelul de expunere a populației în general.

| (b) | În general, punctele de prelevare se amplasează în așa fel încât să se evite măsurarea unor microclimate foarte mici din imediata lor apropiere, ceea ce înseamnă că un punct de prelevare trebuie să fie amplasat în așa fel încât aerul prelevat să fie reprezentativ pentru calitatea aerului pentru un segment de stradă de cel puțin 100 m lungime în cazul punctelor de prelevare din zonele de trafic rutier și de cel puțin 250 m × 250 m în cazul punctelor de prelevare din zonele industriale, dacă este posibil. |
| --- | --- |

(b)

În general, punctele de prelevare se amplasează în așa fel încât să se evite măsurarea unor microclimate foarte mici din imediata lor apropiere, ceea ce înseamnă că un punct de prelevare trebuie să fie amplasat în așa fel încât aerul prelevat să fie reprezentativ pentru calitatea aerului pentru un segment de stradă de cel puțin 100 m lungime în cazul punctelor de prelevare din zonele de trafic rutier și de cel puțin 250 m × 250 m în cazul punctelor de prelevare din zonele industriale, dacă este posibil.

| (c) | Stațiile de fond urbane sunt amplasate astfel încât nivelul lor de poluare să fie influențat de contribuțiile integrate provenind din toate sursele din direcția opusă vântului. Nivelul de poluare nu ar trebui să fie dominat de o sursă unică, cu excepția cazului în care o astfel de situație este tipică pentru o zonă urbană mai mare. De regula, punctele de prelevare sunt reprezentative pentru mai mulți kilometri pătrați. |
| --- | --- |

(c)

Stațiile de fond urbane sunt amplasate astfel încât nivelul lor de poluare să fie influențat de contribuțiile integrate provenind din toate sursele din direcția opusă vântului. Nivelul de poluare nu ar trebui să fie dominat de o sursă unică, cu excepția cazului în care o astfel de situație este tipică pentru o zonă urbană mai mare. De regula, punctele de prelevare sunt reprezentative pentru mai mulți kilometri pătrați.

| (d) | Atunci când obiectivul este acela de a evalua nivelurile de poluare ale fondului rural, punctul de prelevare nu trebuie să fie influențat de aglomerările sau de zonele industriale din vecinătatea sa, adică de zonele aflate la o distanță mai mică de cinci kilometri. |
| --- | --- |

(d)

Atunci când obiectivul este acela de a evalua nivelurile de poluare ale fondului rural, punctul de prelevare nu trebuie să fie influențat de aglomerările sau de zonele industriale din vecinătatea sa, adică de zonele aflate la o distanță mai mică de cinci kilometri.

| (e) | Atunci când se evaluează concentrațiile provenind din surse industriale, cel puțin unul dintre punctele de prelevare este instalat în direcția vântului în raport cu sursa, în cea mai apropiată zonă rezidențială. Atunci când concentrația de fond nu este cunoscută, un punct de prelevare suplimentar este amplasat în direcția vântului cu viteză dominantă. |
| --- | --- |

(e)

Atunci când se evaluează concentrațiile provenind din surse industriale, cel puțin unul dintre punctele de prelevare este instalat în direcția vântului în raport cu sursa, în cea mai apropiată zonă rezidențială. Atunci când concentrația de fond nu este cunoscută, un punct de prelevare suplimentar este amplasat în direcția vântului cu viteză dominantă.

| (f) | În măsura posibilului, punctele de prelevare trebuie să fie reprezentative de asemenea pentru zonele similare care nu se află în imediata lor vecinătate. |
| --- | --- |

(f)

În măsura posibilului, punctele de prelevare trebuie să fie reprezentative de asemenea pentru zonele similare care nu se află în imediata lor vecinătate.

| (g) | Se ține cont de necesitatea de a amplasa puncte de prelevare pe insule, atunci când este necesar pentru protejarea sănătății umane. |
| --- | --- |

(g)

Se ține cont de necesitatea de a amplasa puncte de prelevare pe insule, atunci când este necesar pentru protejarea sănătății umane.

2.   Protejarea vegetației și a ecosistemelor naturale

Punctele de prelevare care au ca scop protejarea vegetației și a ecosistemelor naturale se amplasează la o depărtare mai mare de 20 km de aglomerări sau la o distanță mai mare de 5 km de alte zone construite, instalații industriale, autostrăzi sau șosele principale cu un trafic care depășește 50 000 de vehicule pe zi, ceea ce înseamnă că punctul de prelevare trebuie să fie amplasat în așa fel încât aerul prelevat să fie reprezentativ pentru calitatea aerului dintr-o zonă înconjurătoare de cel puțin 1 000 km2. Un stat membru poate să dispună ca un punct de prelevare să fie amplasat la o distanță mai mică sau să fie reprezentativ pentru calitatea aerului dintr-o zonă mai puțin extinsă, din motive care țin de condițiile geografice sau de oportunitățile de a proteja unele zone cu un grad de vulnerabilitate mai ridicat.

Se ține cont de necesitatea de a evalua calitatea aerului pe insule.

C.   Amplasarea la microscară a punctelor de prelevare

Următoarele orientări trebuie să fie respectate în măsura posibilului:

| — | orificiul de prelevare trebuie să fie degajat (liber pe un arc de cerc de cel puțin 270°), iar debitul aerului din vecinătatea prelevatorului (în mod normal, situat la câțiva metri distanță de clădiri, balcoane, copaci sau de alte obstacole și la cel puțin 0,5 m de cea mai apropiată clădire în cazul punctelor de prelevare reprezentative pentru calitatea aerului în aliniamentul construcției) nu trebuie să fie obstrucționat, |
| --- | --- |

—

orificiul de prelevare trebuie să fie degajat (liber pe un arc de cerc de cel puțin 270°), iar debitul aerului din vecinătatea prelevatorului (în mod normal, situat la câțiva metri distanță de clădiri, balcoane, copaci sau de alte obstacole și la cel puțin 0,5 m de cea mai apropiată clădire în cazul punctelor de prelevare reprezentative pentru calitatea aerului în aliniamentul construcției) nu trebuie să fie obstrucționat,

| — | în general, orificiul de prelevare trebuie să fie plasat la o înălțime între 1,5 m (zona de respirație) și 4 m deasupra solului. În anumite circumstanțe, amplasarea la înălțimi mai mari (până la 8 m) poate fi necesară. Amplasarea la o înălțime mai mare poate fi recomandabilă dacă stația este reprezentativă pentru o zonă vastă, |
| --- | --- |

—

în general, orificiul de prelevare trebuie să fie plasat la o înălțime între 1,5 m (zona de respirație) și 4 m deasupra solului. În anumite circumstanțe, amplasarea la înălțimi mai mari (până la 8 m) poate fi necesară. Amplasarea la o înălțime mai mare poate fi recomandabilă dacă stația este reprezentativă pentru o zonă vastă,

| — | orificiul de prelevare nu se plasează în imediata apropiere a surselor pentru a evita admisia directă de emisii care nu sunt în amestec cu aerul înconjurător, |
| --- | --- |

—

orificiul de prelevare nu se plasează în imediata apropiere a surselor pentru a evita admisia directă de emisii care nu sunt în amestec cu aerul înconjurător,

| — | orificiul de evacuare al prelevatorului trebuie să fie plasat în așa fel încât să se evite recircularea aerului evacuat către orificiul de admisie, |
| --- | --- |

—

orificiul de evacuare al prelevatorului trebuie să fie plasat în așa fel încât să se evite recircularea aerului evacuat către orificiul de admisie,

| — | pentru toți poluanții, sondele de prelevare a aerului din zonele cu trafic rutier se amplasează la cel puțin 25 m de extremitatea intersecțiilor majore și la cel mult 10 m de bordura trotuarului. |
| --- | --- |

—

pentru toți poluanții, sondele de prelevare a aerului din zonele cu trafic rutier se amplasează la cel puțin 25 m de extremitatea intersecțiilor majore și la cel mult 10 m de bordura trotuarului.

Următorii factori pot fi luați în considerare de asemenea:

| — | sursele de interferență, |
| --- | --- |

—

sursele de interferență,

| — | securitatea, |
| --- | --- |

—

securitatea,

| — | accesul, |
| --- | --- |

—

accesul,

| — | disponibilitatea energiei electrice și a comunicațiilor telefonice, |
| --- | --- |

—

disponibilitatea energiei electrice și a comunicațiilor telefonice,

| — | vizibilitatea amplasamentului în raport cu împrejurimile sale, |
| --- | --- |

—

vizibilitatea amplasamentului în raport cu împrejurimile sale,

| — | siguranța publicului și a operatorilor, |
| --- | --- |

—

siguranța publicului și a operatorilor,

| — | oportunitatea amplasării mai multor puncte de prelevare pentru mai mulți poluanți în același loc, |
| --- | --- |

—

oportunitatea amplasării mai multor puncte de prelevare pentru mai mulți poluanți în același loc,

| — | cerințele urbanistice. |
| --- | --- |

—

cerințele urbanistice.

D.   Documentarea și reexaminarea alegerii amplasamentelor

Procedurile de alegere a amplasamentelor trebuie să fie susținute de o documentație exhaustivă în etapa clasificării prin mijloace cum ar fi fotografiile împrejurimilor orientate pe punctele cardinale și o hartă detaliată. Amplasamentele se reexaminează la intervale regulate în baza unei noi documentații pentru a se verifica dacă criteriile de selecție rămân valabile.

---

ANEXA IV

Măsurătorile în amplasamente din mediul rural, indiferent de concentrație

A.   Obiectivele

Obiectivul principal al acestor măsurători este garantarea unei informări adecvate cu privire la nivelul de poluare al fondului. Aceste informații sunt esențiale pentru estimarea concentrațiilor ridicate din zonele mai poluate (cum ar fi fondul urban, zonele industriale, zonele cu trafic rutier), pentru evaluarea impactului posibil al transportului poluanților pe distanță lungă, pentru sprijinirea analizei repartizării surselor și pentru înțelegerea unor poluanți specifici, cum ar fi pulberile în suspensie. În plus, aceste informații sunt esențiale pentru creșterea utilizării modelării și în zonele urbane.

B.   Substanțele

Măsurarea PM2,5 trebuie să cuprindă cel puțin concentrația masică și concentrațiile compușilor adecvați pentru caracterizarea compoziției sale chimice. Trebuie să se includă cel puțin lista speciilor chimice de mai jos.

| SO4
  2- | Na+ | NH4
  - | Ca2+ | carbon elementar (CE) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NO3
  - | K+ | Cl- | Mg2+ | carbon organic (CO) |

SO4
  2-

Na+

NH4
  +

Ca2+

carbon elementar (CE)

NO3
  -

K+

Cl-

Mg2+

carbon organic (CO)

C.   Amplasarea

Măsurătorile ar trebui să se facă în special în zonele de fond rurale în conformitate cu părțile A, B și C din anexa III.

---

ANEXA V

Criterii de determinare a numerelor minime de puncte de prelevare pentru măsurările în punct fix a concentrațiilor de dioxid de sulf, dioxid de azot, oxizi de azot, pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen și monoxid de carbon în aerul înconjurător

A.   Numărul minim de puncte de prelevare necesare pentru măsurătorile în puncte fixe efectuate în scopul evaluării respectării valorilor limită pentru protejarea sănătății umane și a pragurilor de alertă în zonele și aglomerările în care măsurarea în puncte fixe este singura sursă de informații.

1.   Surse difuze

| Populația aglomerării sau a zonei
  (mii) | În cazul în care concentrațiile maxime depășesc pragul superior de evaluare (1) | În cazul în care concentrațiile maxime se situează între pragurile superioare și inferioare de evaluare |
| --- | --- | --- |
| Poluanți cu excepția PM | PM (2) (suma dintre PM10 și PM2,5) | Poluanți cu excepția PM | PM (2) (suma dintre PM10 și PM2,5) |
| 0-249 | 1 | 2 | 1 | 1 |
| 250-499 | 2 | 3 | 1 | 2 |
| 500-749 | 2 | 3 | 1 | 2 |
| 750-999 | 3 | 4 | 1 | 2 |
| 1 000-1 499 | 4 | 6 | 2 | 3 |
| 1 500-1 999 | 5 | 7 | 2 | 3 |
| 2 000-2 749 | 6 | 8 | 3 | 4 |
| 2 750-3 749 | 7 | 10 | 3 | 4 |
| 3 750-4 749 | 8 | 11 | 3 | 6 |
| 4 750-5 999 | 9 | 13 | 4 | 6 |
| ≥ 6 000 | 10 | 15 | 4 | 7 |

Populația aglomerării sau a zonei

(mii)

În cazul în care concentrațiile maxime depășesc pragul superior de evaluare (1)

În cazul în care concentrațiile maxime se situează între pragurile superioare și inferioare de evaluare

Poluanți cu excepția PM

PM (2) (suma dintre PM10 și PM2,5)

Poluanți cu excepția PM

PM (2) (suma dintre PM10 și PM2,5)

0-249

1

2

1

1

250-499

2

3

1

2

500-749

2

3

1

2

750-999

3

4

1

2

1 000-1 499

4

6

2

3

1 500-1 999

5

7

2

3

2 000-2 749

6

8

3

4

2 750-3 749

7

10

3

4

3 750-4 749

8

11

3

6

4 750-5 999

9

13

4

6

≥ 6 000

10

15

4

7

2.   Surse punctuale

Pentru evaluarea poluării în apropierea surselor punctuale, numărul de puncte de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe se calculează ținându-se seama de densitățile de emisii, de schemele probabile de repartiție a poluării în aerul înconjurător și de expunerea potențială a populației.

B.   Numărul minim de puncte de prelevare necesare pentru măsurătorile în puncte fixe efectuate în scopul evaluării atingerii obiectivului de reducere a expunerii la PM2,5 pentru protejarea sănătății umane

În acest scop, se va folosi un punct de prelevare la fiecare milion de locuitori în aglomerările și zonele urbane suplimentare cu o populație mai mare de 100 000 de locuitori. Aceste puncte de prelevare pot să coincidă cu punctele de prelevare menționate în partea A.

C.   Numărul minim de puncte de prelevare necesar pentru măsurătorile în puncte fixe efectuate în scopul evaluării respectării nivelurilor vitale pentru protejarea zonelor cu vegetație altele decât aglomerările

| În cazul în care concentrațiile maxime depășesc pragurile superioare de evaluare | În cazul în care concentrațiile maxime se situează între pragurile superioare și inferioare de evaluare |
| --- | --- |
| 1 stație la 20 000 km2 | 1 stație la 40 000 km2 |

În cazul în care concentrațiile maxime depășesc pragurile superioare de evaluare

În cazul în care concentrațiile maxime se situează între pragurile superioare și inferioare de evaluare

1 stație la 20 000 km2

1 stație la 40 000 km2

În zonele insulare, numărul de puncte de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe se calculează ținându-se seama de schemele probabile de repartiție a poluării în aerul înconjurător și de expunerea potențială a vegetației.

---

(1)  Pentru dioxidul de azot, pulberea în suspensie, benzen și monoxidul de carbon: numărul trebuie să includă cel puțin o stație de monitorizare a aerului din fondul urban și o stație pentru aerul din zonele cu trafic rutier, cu condiția să nu crească astfel numărul punctelor de prelevare. Pentru acești poluanți, într-un stat membru, numărul total de stații de fond urbane prevăzut în partea A punctul 1 nu trebuie să fie de peste două ori mai mare sau mai mic decât numărul total de stații pentru aerul din zone cu trafic rutier prevăzut la aceeași literă. Punctele de prelevare care au înregistrat depășiri ale valorii limită pentru PM10 în ultimii trei ani sunt menținute.

(2)  În cazul în care concentrațiile de PM2,5 și PM10 sunt măsurate în conformitate cu articolul 8 la aceeași stație de monitorizare, se consideră că este vorba de două stații de prelevare diferite. Numărul total de puncte de prelevare pentru concentrațiile de PM2,5 prevăzut la partea A punctul 1 nu trebuie să fie de peste două ori mai mare sau mai mic decât numărul total de puncte de prelevare pentru concentrațiile de PM10prevăzut la aceeași literă, iar numărul de puncte de prelevare pentru concentrațiile de PM2,5 din fondul urban al aglomerărilor și al zonelor urbane trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în partea B din anexa V.

---

ANEXA VI

Metode de referință pentru evaluarea concentrațiilor de dioxid de sulf, dioxid de azot, oxizi de azot, pulberi în suspensie (PM10 și PM2,5), plumb, benzen, monoxid de carbon și ozon

A.   Metode de referință pentru măsurători

1.   Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de sulf

Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de sulf este cea descrisă în EN 14212:2005 „Calitatea aerului înconjurător — Metodă standard de măsurare a concentrației de dioxid de sulf prin fluorescență UV”.

2.   Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de azot și a oxizilor de azot

Metoda de referință pentru măsurarea dioxidului de azot și a oxizilor de azot este cea descrisă în EN 14211:2005 „Calitatea aerului înconjurător — Metodă standard de măsurare a concentrației de dioxid de azot și oxizi de azot prin chemiluminescență”.

3.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea plumbului

Metoda de referință pentru prelevarea plumbului este cea descrisă în partea A punctul 4 din prezenta anexă. Metoda de referință pentru măsurarea plumbului este cea descrisă în EN 14902:2005 „Metoda standard de măsurare a Pb/Cd/As/Ni în particulele de PM10 din pulberea în suspensie”.

4.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea concentrației de PM10

Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea concentrației de PM10 este cea descrisă în EN 12341:1999 „Calitatea aerului — Determinarea concentrației de PM10 din pulberea în suspensie — Metoda de referință și procedura de testare pe teren pentru determinarea echivalenței de referință a metodelor de măsurare”.

5.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea PM2,5

Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea PM2,5 este cea descrisă în EN 14907:2005 „Metoda standard de măsurare gravimetrică pentru determinarea concentrației masice de particule PM2,5 din pulberea în suspensie”.

6.   Metoda de referință pentru prelevarea și măsurarea benzenului

Metoda de referință pentru măsurarea benzenului este cea descrisă în EN 14662:2005, părțile 1, 2 și 3 „Calitatea aerului înconjurător — Metoda standard de măsurare a concentrațiilor de benzen”.

7.   Metoda de referință pentru măsurarea monoxidului de carbon

Metoda de referință pentru măsurarea monoxidului de carbon este cea descrisă în EN 14626:2005 „Calitatea aerului înconjurător — Metodă standard de măsurare a concentrației de monoxid de carbon prin spectroscopie cu infraroșu nedispersivă”.

8.   Metoda de referință pentru măsurarea concentrației de ozon

Metoda de referință pentru măsurarea ozonului este cea descrisă în EN 14625:2005 „Calitatea aerului înconjurător — Metodă standard de măsurare a concentrației de ozon prin fotometrie UV”.

B.   Demonstrarea echivalenței

| 1. | Un stat membru poate folosi orice altă metodă dacă poate să demonstreze că rezultatele acesteia sunt echivalente cu cele ale oricărei metode prevăzute în partea A sau, în cazul pulberii în suspensie, orice altă metodă, dacă poate demonstra că aceasta se aseamănă în mare măsură cu metoda de referință. În astfel de cazuri, rezultatele obținute prin acea metodă trebuie să fie corectate astfel încât să fie echivalente cu rezultatele care ar fi fost obținute prin metoda de referință. |
| --- | --- |

1.

Un stat membru poate folosi orice altă metodă dacă poate să demonstreze că rezultatele acesteia sunt echivalente cu cele ale oricărei metode prevăzute în partea A sau, în cazul pulberii în suspensie, orice altă metodă, dacă poate demonstra că aceasta se aseamănă în mare măsură cu metoda de referință. În astfel de cazuri, rezultatele obținute prin acea metodă trebuie să fie corectate astfel încât să fie echivalente cu rezultatele care ar fi fost obținute prin metoda de referință.

| 2. | Comisia poate să ceară statelor membre să pregătească și să prezinte un raport privind demonstrarea echivalenței în conformitate cu punctul 1. |
| --- | --- |

2.

Comisia poate să ceară statelor membre să pregătească și să prezinte un raport privind demonstrarea echivalenței în conformitate cu punctul 1.

| 3. | Atunci când evaluează acceptabilitatea raportului menționat la punctul 2, Comisia va lua în considerare orientările sale privind demonstrarea echivalenței (urmează să se publice). Atunci când statele membre au folosit factori interimari pentru aproximarea echivalenței, aceștia sunt confirmați și/sau modificați în conformitate cu orientările Comisiei. |
| --- | --- |

3.

Atunci când evaluează acceptabilitatea raportului menționat la punctul 2, Comisia va lua în considerare orientările sale privind demonstrarea echivalenței (urmează să se publice). Atunci când statele membre au folosit factori interimari pentru aproximarea echivalenței, aceștia sunt confirmați și/sau modificați în conformitate cu orientările Comisiei.

| 4. | Statele membre ar trebui să se asigure că, atunci când este cazul, corecția se aplică de asemenea retroactiv datelor de măsurare obținute în trecut, în scopul obținerii unei compatibilități mai mari a datelor. |
| --- | --- |

4.

Statele membre ar trebui să se asigure că, atunci când este cazul, corecția se aplică de asemenea retroactiv datelor de măsurare obținute în trecut, în scopul obținerii unei compatibilități mai mari a datelor.

C.   Standardizarea

Pentru poluanții gazoși, volumul trebuie să fie standardizat la o temperatură de 293 K și o presiune atmosferică de 101,3 kPa. Pentru pulberea în suspensie și substanțele care urmează să fie analizate din pulberea în suspensie (de ex. plumbul), volumul de prelevare se raportează la condițiile de mediu, în particular la temperatura și la presiunea atmosferică înregistrate la data măsurătorilor.

D.   Introducerea de noi echipamente

Toate echipamentele noi care au fost achiziționate în scopul punerii în aplicare a prezentei directive trebuie să fie în conformitate cu metoda de referință sau o metodă echivalentă până la ... (1).

Toate echipamentele folosite pentru măsurările în punct fix trebuie să fie în conformitate cu metoda de referință sau o metodă echivalentă până la ... (2).

E.   Recunoașterea reciprocă a datelor

În procesul de omologare de tip efectuat cu scopul de a demonstra că echipamentele satisfac exigențele metodelor de referință enumerate în partea A, autoritățile și organismele competente desemnate în conformitate cu articolul 3 acceptă rapoarte de testare emise în alte state membre de laboratoare acreditate în conformitate cu EN ISO 17025 pentru efectuarea acestor testări.

---

(1)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(2)  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

ANEXA VII

Valorile țintă și obiectivele pe termen lung

A.   Definiții și criterii

1.   Definiții

AOT40 [exprimat în (μg/m3) × ore] înseamnă suma diferențelor dintre concentrațiile orare mai mari decât 80 μg/m3 (= 40 părți pe miliard) și 80 μg/m3 în timpul unei perioade date, folosind doar valorile pe 1 oră măsurate zilnic între 8:00 și 20:00 ora Europei Centrale (CET).

2.   Criterii

Se utilizează următoarele criterii pentru verificarea validității în momentul agregării datelor și calculării parametrilor statistici:

| Parametru | Proporția necesară de date valide |
| --- | --- |
| Valorile colectate într-o oră | 75 % (adică 45 de minute) |
| Valorile colectate în 8 ore | 75 % din valori (adică 6 ore) |
| Media zilnică maximă pe 8 ore calculată pe baza mediilor orare mobile pe 8 ore | 75 % din mediile orare mobile pe 8 ore (adică 18 medii orare pe 8 ore pe zi) |
| AOT40 | 90 % din valorile pe 1 oră măsurate în timpul perioadei definite pentru calcularea valorii AOT40 (1) |
| Media anuală | 75 % din valorile pe o oră măsurate în timpul verii (aprilie-septembrie) și 75 % din valorile măsurate în timpul ierni (ianuarie-martie, octombrie-decembrie), măsurate separat |
| Număr de depășiri și valori maxime pe lună | 90 % din valorile mediei zilnice maxime colectate în 8 ore (27 de valori zilnice disponibile pe lună)
  90 % din valorile pe 1 oră măsurate între 8:00 și 20:00 CET |
| Număr de depășiri și valori maxime pe an | cinci din șase luni în timpul verii (aprilie-septembrie) |

Parametru

Proporția necesară de date valide

Valorile colectate într-o oră

75 % (adică 45 de minute)

Valorile colectate în 8 ore

75 % din valori (adică 6 ore)

Media zilnică maximă pe 8 ore calculată pe baza mediilor orare mobile pe 8 ore

75 % din mediile orare mobile pe 8 ore (adică 18 medii orare pe 8 ore pe zi)

AOT40

90 % din valorile pe 1 oră măsurate în timpul perioadei definite pentru calcularea valorii AOT40 (1)

Media anuală

75 % din valorile pe o oră măsurate în timpul verii (aprilie-septembrie) și 75 % din valorile măsurate în timpul ierni (ianuarie-martie, octombrie-decembrie), măsurate separat

Număr de depășiri și valori maxime pe lună

90 % din valorile mediei zilnice maxime colectate în 8 ore (27 de valori zilnice disponibile pe lună)

90 % din valorile pe 1 oră măsurate între 8:00 și 20:00 CET

Număr de depășiri și valori maxime pe an

cinci din șase luni în timpul verii (aprilie-septembrie)

B.   Valorile-țintă

| Obiectiv | Perioada de calculare a mediei | Valoarea țintă | Dată la care trebuie respectată valoarea țintă (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Protejarea sănătății umane | Maximul zilnic al mediei pe 8 ore (3) | 120 μg/m3, valoare care nu trebuie depășită în mai mult de 25 de zile pe an calendaristic, medie calculată pe 3 ani (4) | 1 ianuarie 2010 |
| Protejarea vegetației | mai-iulie | AOT40 (calculată pe baza valorilor pe 1 oră)
  18 000 μg/m3 × oră, medie calculată pe cinci ani (4) | 1 ianuarie 2010 |

Obiectiv

Perioada de calculare a mediei

Valoarea țintă

Dată la care trebuie respectată valoarea țintă (2)

Protejarea sănătății umane

Maximul zilnic al mediei pe 8 ore (3)

120 μg/m3, valoare care nu trebuie depășită în mai mult de 25 de zile pe an calendaristic, medie calculată pe 3 ani (4)

1 ianuarie 2010

Protejarea vegetației

mai-iulie

AOT40 (calculată pe baza valorilor pe 1 oră)

18 000 μg/m3 × oră, medie calculată pe cinci ani (4)

1 ianuarie 2010

C.   Obiectivele pe termen lung

| Obiectiv | Perioada de calculare a mediei | Obiectiv pe termen lung | Data la care obiectivul trebuie să fie atins |
| --- | --- | --- | --- |
| Protejarea sănătății umane | Maximul zilnic al mediei pe 8 ore pe parcursul unui an calendaristic | 120 μg/m3 | neprecizată |
| Protejarea vegetației | mai-iulie | AOT40 (calculată pe baza valorilor dintr-o oră)
  6 000 μg/m3 × oră | neprecizată |

Obiectiv

Perioada de calculare a mediei

Obiectiv pe termen lung

Data la care obiectivul trebuie să fie atins

Protejarea sănătății umane

Maximul zilnic al mediei pe 8 ore pe parcursul unui an calendaristic

120 μg/m3

neprecizată

Protejarea vegetației

mai-iulie

AOT40 (calculată pe baza valorilor dintr-o oră)

6 000 μg/m3 × oră

neprecizată

---

(1)  În cazurile în care nu sunt disponibile toate datele măsurate posibile, valorile AOT40 sunt calculate cu ajutorul următorului factor:

Formula

| (*) | Este vorba de numărul de ore incluse în perioada prevăzută pentru definirea AOT40 (adică între 8:00 și 20:00 CET, de la 1 mai până la 31 iulie în fiecare an, pentru protecția vegetației, și din 1 aprilie până la 30 septembrie în fiecare an, pentru protecția pădurilor. |
| --- | --- |

(*)

Este vorba de numărul de ore incluse în perioada prevăzută pentru definirea AOT40 (adică între 8:00 și 20:00 CET, de la 1 mai până la 31 iulie în fiecare an, pentru protecția vegetației, și din 1 aprilie până la 30 septembrie în fiecare an, pentru protecția pădurilor.

(2)  Respectarea valorilor țintă se evaluează începând cu această dată. Aceasta înseamnă că 2010 va fi primul an al cărui date vor fi utilizate pentru a calcula respectarea valorilor în cauză pe următorii 3 sau 5 ani, după caz.

(3)  Maximul zilnic al concentrației medii pe 8 ore este selecționat după examinarea mediilor mobile pe 8 ore, calculate pe baza datelor orare și actualizate în fiecare oră. Fiecare medie pe 8 ore calculată astfel este atribuită zilei în care se termină; altfel spus, prima perioadă de calculare pentru o anumită zi va fi perioada cuprinsă între ora 17:00 din ziua anterioară și ora 1:00 în ziua respectivă; ultima perioadă de calculare pentru o anumită zi va fi perioada cuprinsă între orele 16:00 și 24:00 în ziua respectivă.

(4)  Dacă mediile pe trei sau cinci ani nu pot fi determinate pe baza unui serii complete și consecutive de date anuale, datele anuale minime necesare pentru verificarea respectării valorilor țintă vor fi după cum urmează:

| — | pentru valoarea țintă privind protejarea sănătății umane: date valabile timp de un an, |
| --- | --- |

—

pentru valoarea țintă privind protejarea sănătății umane: date valabile timp de un an,

| — | pentru valoarea țintă privind protejarea vegetației: date valabile timp de trei an. |
| --- | --- |

—

pentru valoarea țintă privind protejarea vegetației: date valabile timp de trei an.

---

ANEXA VIII

Criteriile de clasificare și amplasare a punctelor de prelevare pentru evaluarea concentrațiilor de ozon

Măsurătorilor în puncte fixe li se aplică următoarele:

A.   Amplasarea la macroscară

| Tipul stației | Obiectivele măsurătorii | Reprezentativitate (1) | Criteriile amplasării la macroscară |
| --- | --- | --- | --- |
| Urbană | Protecția sănătății umane:
  evaluarea expunerii populației urbane la ozon, adică acolo unde densitatea populației și concentrarea de ozon sunt relativ ridicate și reprezentative pentru expunerea populației în general | Câțiva km2 | Departe de influența emisiilor locale precum traficul, stațiile de benzină etc.
  Spații aerisite în care pot fi măsurate niveluri bine omogenizate.
  Spații precum zonele rezidențiale și comerciale ale orașelor, parcurilor (departe de arbori), marile bulevarde sau piețe cu trafic foarte redus sau inexistent, spații deschise utilizate în general în amenajările educative, sportive sau recreative |
| Suburbane | Protecția sănătății umane și a vegetației:
  evaluarea expunerii populației și a vegetației situate la periferia aglomerărilor urbane, acolo unde se observă cele mai ridicate niveluri de ozon, la care pot fi expuse în mod direct sau indirect populația și vegetația | Câteva zeci de km2 | La o anumită distanță de zonele de emisii maxime, în direcția vântului, urmând direcția sau direcțiile principalelor vânturilor și în condiții favorabile formării ozonului.
  În zonele în care populația, culturile sensibile și ecosistemele naturale situate la periferia extremă a unei aglomerări sunt expuse la niveluri de ozon ridicate.
  În cazul în care este necesar, de asemenea, câteva stații suburbane în direcția opusă vântului față de zona de emisii maxime, cu scopul de a determina nivelurile regionale de fond ale ozonului |
| Rurale | Protecția sănătății umane și a vegetației:
  evaluarea expunerii populației, a culturilor și a ecosistemelor naturale la concentrațiile de ozon la scară subregională | Niveluri subregionale
  (câțiva km2) | Stațiile pot fi situate în localități mici și/sau în zone cu sisteme eco-naturale, păduri sau culturi.
  Reprezentativ pentru ozon, departe de influența emisiilor locale imediate de tipul instalațiilor industriale și a drumurilor.
  În situri cu spații deschise, dar nu pe vârfurile munților mai înalți |
| Rurale de fond | Protecția vegetației și a sănătății umane:
  evaluarea expunerii culturilor și ecosistemelor naturale la concentrațiile de ozon la scară regionale, precum și a expunerii populației | Niveluri regionale/naționale/continentale
  (de la 1 000 la 10 000 km2) | Stații situate în zonele cu o densitate scăzută a populației, de exemplu ecosistemele naturale, pădurile, la o distanță de cel puțin 20 km de zonele urbane și industriale și îndepărtate de emisiile locale.
  Evitarea zonelor afectate de intensificarea formării pe plan local a condițiilor de inversiune în apropierea solului, precum și vârfurile munților mai înalți.
  Nu sunt recomandate zonele de coastă cu cicluri pronunțate de vânturi diurne cu caracter local |

Tipul stației

Obiectivele măsurătorii

Reprezentativitate (1)

Criteriile amplasării la macroscară

Urbană

Protecția sănătății umane:

evaluarea expunerii populației urbane la ozon, adică acolo unde densitatea populației și concentrarea de ozon sunt relativ ridicate și reprezentative pentru expunerea populației în general

Câțiva km2

Departe de influența emisiilor locale precum traficul, stațiile de benzină etc.

Spații aerisite în care pot fi măsurate niveluri bine omogenizate.

Spații precum zonele rezidențiale și comerciale ale orașelor, parcurilor (departe de arbori), marile bulevarde sau piețe cu trafic foarte redus sau inexistent, spații deschise utilizate în general în amenajările educative, sportive sau recreative

Suburbane

Protecția sănătății umane și a vegetației:

evaluarea expunerii populației și a vegetației situate la periferia aglomerărilor urbane, acolo unde se observă cele mai ridicate niveluri de ozon, la care pot fi expuse în mod direct sau indirect populația și vegetația

Câteva zeci de km2

La o anumită distanță de zonele de emisii maxime, în direcția vântului, urmând direcția sau direcțiile principalelor vânturilor și în condiții favorabile formării ozonului.

În zonele în care populația, culturile sensibile și ecosistemele naturale situate la periferia extremă a unei aglomerări sunt expuse la niveluri de ozon ridicate.

În cazul în care este necesar, de asemenea, câteva stații suburbane în direcția opusă vântului față de zona de emisii maxime, cu scopul de a determina nivelurile regionale de fond ale ozonului

Rurale

Protecția sănătății umane și a vegetației:

evaluarea expunerii populației, a culturilor și a ecosistemelor naturale la concentrațiile de ozon la scară subregională

Niveluri subregionale

(câțiva km2)

Stațiile pot fi situate în localități mici și/sau în zone cu sisteme eco-naturale, păduri sau culturi.

Reprezentativ pentru ozon, departe de influența emisiilor locale imediate de tipul instalațiilor industriale și a drumurilor.

În situri cu spații deschise, dar nu pe vârfurile munților mai înalți

Rurale de fond

Protecția vegetației și a sănătății umane:

evaluarea expunerii culturilor și ecosistemelor naturale la concentrațiile de ozon la scară regionale, precum și a expunerii populației

Niveluri regionale/naționale/continentale

(de la 1 000 la 10 000 km2)

Stații situate în zonele cu o densitate scăzută a populației, de exemplu ecosistemele naturale, pădurile, la o distanță de cel puțin 20 km de zonele urbane și industriale și îndepărtate de emisiile locale.

Evitarea zonelor afectate de intensificarea formării pe plan local a condițiilor de inversiune în apropierea solului, precum și vârfurile munților mai înalți.

Nu sunt recomandate zonele de coastă cu cicluri pronunțate de vânturi diurne cu caracter local

În ceea ce privește stațiile rurale și rurale de fond, amplasarea este coordonată, dacă este cazul, cu monitorizarea cerințelor care decurg din Regulamentul (CE) nr. 1737/2006 al Comisiei din 7 noiembrie 2006 de stabilire a unor norme detaliate pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2152/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea pădurilor și interacțiunilor de mediu în Comunitate (2).

B.   Amplasarea la microscară

În măsura posibilului, se aplică procedura privind amplasarea la microscară prevăzută la partea C din anexa III, asigurându-se de asemenea că sonda de intrare este poziționată foarte departe de surse precum coșurile furnalelor și coșurile de incinerare și la mai mult de 10 m de cel mai apropiat drum, distanța crescând în funcție de densitatea circulației.

C.   Documentarea și reexaminarea selecției siturilor

Se aplică procedurile prevăzute la partea D din anexa III, efectuându-se o verificare și o interpretare corecte a datelor de monitorizare în contextul proceselor meteorologice și fotochimice care afectează concentrațiile de ozon măsurate în siturile în cauză.

---

(1)  În măsura posibilului, punctele de prelevare ar trebui să fie reprezentative pentru siturile similare care nu se găsesc în imediata lor vecinătate.

(2)  JO L 334, 30.11.2006, p. 1.

---

ANEXA IX

Criteriile de determinare a numărului minim de puncte de prelevare pentru măsurarea în puncte fixe a concentrațiilor de ozon

A.   Numărul minim de puncte de prelevare pentru măsurătorile continue în puncte fixe în vederea evaluării respectării valorilor țintă, a obiectivelor pe termen lung și pragurilor de informare și alertă atunci când astfel de măsurători sunt singura sursă de informare

| Populație
  (× 1 000) | Aglomerări
  (urbane și suburbane) (1) | Alte zone
  (suburbane și rurale) (1) | Rurale de fond |
| --- | --- | --- | --- |
| < 250 | | 1 | O densitate medie de 1 stație/50 000 km2 pentru totalitatea zonelor pe țară (2) |
| < 500 | 1 | 2 |
| < 1 000 | 2 | 2 |
| < 1 500 | 3 | 3 |
| < 2 000 | 3 | 4 |
| < 2 750 | 4 | 5 |
| < 3 750 | 5 | 6 |
| > 3 750 | 1 stație suplimentară la 2 milioane de locuitori | 1 stație suplimentară la 2 milioane de locuitori |

Populație

(× 1 000)

Aglomerări

(urbane și suburbane) (1)

Alte zone

(suburbane și rurale) (1)

Rurale de fond

< 250

1

O densitate medie de 1 stație/50 000 km2 pentru totalitatea zonelor pe țară (2)

< 500

1

2

< 1 000

2

2

< 1 500

3

3

< 2 000

3

4

< 2 750

4

5

< 3 750

5

6

> 3 750

1 stație suplimentară la 2 milioane de locuitori

1 stație suplimentară la 2 milioane de locuitori

B.   Numărul minim de puncte de prelevare pentru măsurătorile în puncte fixe în zonele și aglomerările care îndeplinesc obiectivele pe termen lung

Numărul punctelor de prelevare pentru ozon, combinat cu alte mijloace de evaluare suplimentară, precum modelarea calității aerului și măsurările în același loc ale dioxidului de azot, trebuie să fie suficient pentru a examina evoluția poluării cu ozon și pentru a verifica respectarea obiectivelor pe termen lung. Numărul stațiilor situate în aglomerări și în alte zone poate fi redus la o treime din numărul precizat în partea A. În cazul în care informațiile provenite de la stațiile de măsurare în puncte fixe constituie singura sursă de informare, trebuie păstrată cel puțin o stație de monitorizare. În cazul în care, în zonele în care este efectuată o evaluare suplimentară, rezultatul este inexistența vreunei stații într-o anumită zonă, coordonarea cu numărul de stații situate în zonele învecinate trebuie să garanteze o evaluare adecvată a concentrațiilor de ozon față de obiectivele pe termen lung. Numărul de stații rurale de fond este de 1 stație la 100 000 km2.

---

(1)  Cel puțin 1 stație în zonele suburbane, unde populația poate fi cel mai expusă. În aglomerări, cel puțin 50 % dintre stații sunt situate în zonele suburbane.

(2)  Se recomandă amplasarea unei stații la 25 000 km2 pentru zonele cu topografie complexă.

---

ANEXA X

Măsurătorile precursorilor ozonului

A.   Obiectivele

Aceste măsurători au ca obiective principale analizarea oricărei evoluții a precursorilor ozonului, verificarea eficacității strategiilor de reducere a emisiilor, controlarea coerenței inventarelor emisiilor și contribuirea la stabilirea de legături între sursele de emisie și concentrațiile de poluare observate.

Un alt obiectiv este contribuirea la o mai bună înțelegere a proceselor de formare a ozonului și de dispersie a precursorilor acestuia, precum și aplicarea modelelor fotochimice.

B.   Substanțele

Măsurătorile precursorilor ozonului includ cel puțin oxizii de azot (NO și NO2) și compușii organici volatili (COV) adecvați. O listă a compușilor organici volatili pentru care sunt recomandate măsurări este prezentată mai jos:

| | 1-Butenă | Izopren | Etil benzen |
| --- | --- | --- | --- |
| Etan | Trans-2-Butenă | n-Hexan | m+p-Xilen |
| Etilenă | cis-2-Butenă | i-Hexan | o-Xilen |
| Acetilenă | 1,3-Butadienă | n-Heptan | 1,2,4-Trimetilbenzen |
| Propan | n-Pentan | n-Octan | 1,2,3-Trimetilbenzen |
| Propenă | i-Pentan | i-Octan | 1,2,5-Trimetilbenzen |
| n-Butan | 1-Pentenă | Benzen | Formaldehidă |
| i-Butan | 2-Pentenă | Toluen | Totalul hidrocarburilor altele decât metanul |

1-Butenă

Izopren

Etil benzen

Etan

Trans-2-Butenă

n-Hexan

m+p-Xilen

Etilenă

cis-2-Butenă

i-Hexan

o-Xilen

Acetilenă

1,3-Butadienă

n-Heptan

1,2,4-Trimetilbenzen

Propan

n-Pentan

n-Octan

1,2,3-Trimetilbenzen

Propenă

i-Pentan

i-Octan

1,2,5-Trimetilbenzen

n-Butan

1-Pentenă

Benzen

Formaldehidă

i-Butan

2-Pentenă

Toluen

Totalul hidrocarburilor altele decât metanul

C.   Amplasarea

Măsurătorile sunt efectuate în special în zonele urbane și suburbane, în orice sit de monitorizare creat în conformitate cu cerințele prezentei directive și considerat adecvat pentru obiectivele monitorizării menționate în partea A.

---

ANEXA XI

Valorile-limită pentru protecția sănătății umane

A.   Criteriile

Fără a aduce atingere anexei I, se utilizează următoarele criterii pentru verificarea validității în momentul agregării datelor și calculării parametrilor statistici:

| Parametru | Proporția necesară de date valide |
| --- | --- |
| Valorile colectate într-o oră | 75 % (adică 45 de minute) |
| Valorile colectate în 8 ore | 75 % din valori (adică 6 ore) |
| Maximul zilnic al mediei pe 8 ore | 75 % din mediile orare mobile pe 8 ore (adică 18 medii orare pe 8 ore pe zi) |
| Valorile colectate în 24 de ore | 75 % din mediile orare (adică cel puțin 18 valori orare) |
| Media anuală | 90 % (1) din valorile pe 1 oră sau (dacă nu sunt disponibile) din valorile colectate timp de 24 de ore de-a lungul anului |

Parametru

Proporția necesară de date valide

Valorile colectate într-o oră

75 % (adică 45 de minute)

Valorile colectate în 8 ore

75 % din valori (adică 6 ore)

Maximul zilnic al mediei pe 8 ore

75 % din mediile orare mobile pe 8 ore (adică 18 medii orare pe 8 ore pe zi)

Valorile colectate în 24 de ore

75 % din mediile orare (adică cel puțin 18 valori orare)

Media anuală

90 % (1) din valorile pe 1 oră sau (dacă nu sunt disponibile) din valorile colectate timp de 24 de ore de-a lungul anului

B.   Valorile limită

| Perioada de calculare a mediei | Valoarea limită | Marja de toleranță | Dată la care trebuie respectată valoarea limită |
| --- | --- | --- | --- |
| Dioxid de sulf |
| 1 oră | 350 μg/m3, a nu se depăși de peste 24 ori într-un an calendaristic | 150 μg/ m3 (43 %) | (2) |
| 1 zi | 125 μg/m3, a nu se depăși de peste 3 ori într-un an calendaristic | Niciuna | (2) |
| Dioxid de azot |
| 1 oră | 200 μg/m3, a nu se depăși de peste 18 ori într-un an calendaristic | 50 % la 19 iulie 1999, diminuând la 1 ianuarie 2001 și apoi odată la 12 luni cu procente anuale egale pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2010 | 1 ianuarie 2010 |
| An calendaristic | 40 μg/m3 | 50 % la 19 iulie 1999, diminuând la 1 ianuarie 2001 și apoi odată la 12 luni cu procente anuale egale pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2010 | 1 ianuarie 2010 |
| Benzen |
| An calendaristic | 5 μg/m3 | 5 μg/m3 (100 %) la 13 decembrie 2000, diminuând la 1 ianuarie 2006 și apoi odată la 12 luni cu 1 μg/m3 pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2010 | 1 ianuarie 2010 |
| Monoxid de carbon |
| Maximul zilnic al mediei pe 8 ore (3) | 10 mg/m3 | 60 % | (2) |
| Plumb |
| An calendaristic | 0,5 μg/m3 | 100 % | (4) |
| PM10 |
| 1 zi | 50 μg/m3, a nu se depăși de peste 35 de ori într-un an calendaristic | 50 % | (2) |
| An calendaristic | 40 μg/m3 | 20 % | (2) |

Perioada de calculare a mediei

Valoarea limită

Marja de toleranță

Dată la care trebuie respectată valoarea limită

Dioxid de sulf

1 oră

350 μg/m3, a nu se depăși de peste 24 ori într-un an calendaristic

150 μg/ m3 (43 %)

(2)

1 zi

125 μg/m3, a nu se depăși de peste 3 ori într-un an calendaristic

Niciuna

(2)

Dioxid de azot

1 oră

200 μg/m3, a nu se depăși de peste 18 ori într-un an calendaristic

50 % la 19 iulie 1999, diminuând la 1 ianuarie 2001 și apoi odată la 12 luni cu procente anuale egale pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2010

1 ianuarie 2010

An calendaristic

40 μg/m3

50 % la 19 iulie 1999, diminuând la 1 ianuarie 2001 și apoi odată la 12 luni cu procente anuale egale pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2010

1 ianuarie 2010

Benzen

An calendaristic

5 μg/m3

5 μg/m3 (100 %) la 13 decembrie 2000, diminuând la 1 ianuarie 2006 și apoi odată la 12 luni cu 1 μg/m3 pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2010

1 ianuarie 2010

Monoxid de carbon

Maximul zilnic al mediei pe 8 ore (3)

10 mg/m3

60 %

(2)

Plumb

An calendaristic

0,5 μg/m3

100 %

(4)

PM10

1 zi

50 μg/m3, a nu se depăși de peste 35 de ori într-un an calendaristic

50 %

(2)

An calendaristic

40 μg/m3

20 %

(2)

---

(1)  Cerințele privind calcularea mediei anuale nu includ pierderile de date datorate calibrării periodice sau întreținerii normale a instrumentelor.

(2)  În vigoare de la 1 ianuarie 2005.

(3)  Maximul zilnic al concentrației medii pe 8 ore este selecționat după examinarea mediilor mobile pe 8 ore, calculate pe baza datelor orare și actualizate în fiecare oră. Fiecare medie pe 8 ore calculată astfel este atribuită zilei în care se termină; altfel spus, prima perioadă de calculare într-o anume zi va fi perioada cuprinsă între ora 17:00 în ziua anterioară și ora 1:00 în ziua respectivă; ultima perioadă de calculare pentru o anumită zi va fi perioada cuprinsă între 16:00 și 24:00 în ziua respectivă.

(4)  În vigoare de la 1 ianuarie 2005. Valoarea-limită care trebuie respectată până la 1 ianuarie 2010 în vecinătatea imediată a surselor industriale specifice situate în siturile contaminate de decenii de activități industriale. În astfel de cazuri, valoarea limită până la 1 ianuarie 2010 va fi de 1,0 μg/m3. Zona în care se aplică valori-limită mai ridicate nu trebuie să se întindă la mai mult de 1 000 m de aceste surse specifice.

---

ANEXA XII

Pragurile de informare și alertă

A.   Pragurile de alertă pentru alți poluanți în afara ozonului

Trebuie măsurate timp de trei ore consecutive, în locuri reprezentative pentru calitatea aerului pe cel puțin 100 km2 sau într-o zonă sau aglomerație întreagă, oricare dintre acestea este mai mică.

| Poluant | Prag de alertă |
| --- | --- |
| Dioxid de sulf | 500 μg/m3 |
| Dioxid de azot | 400 μg/m3 |

Poluant

Prag de alertă

Dioxid de sulf

500 μg/m3

Dioxid de azot

400 μg/m3

B.   Pragul de informare și alertă pentru ozon

| Obiectiv | Perioada de calcuare a mediei | Prag |
| --- | --- | --- |
| Informare | 1 oră | 180 μg/m3 |
| Alertă | 1 oră (1) | 240 μg/m3 |

Obiectiv

Perioada de calcuare a mediei

Prag

Informare

1 oră

180 μg/m3

Alertă

1 oră (1)

240 μg/m3

---

(1)  Pentru punerea în aplicare a articolului 24, depășirea pragului de alertă trebuie măsurată sau prevăzută pentru trei ore consecutive.

---

ANEXA XIII

Nivelurile critice pentru protecția vegetației

| Perioada de calculare a mediei | Nivel critic | Marja de toleranță |
| --- | --- | --- |
| Dioxid de sulf |
| An calendaristic și iarnă (1 octombrie-31 martie) | 20 μg/m3 | Niciuna |
| Oxizi de azot |
| An calendaristic | 30 μg/m3 NOx | Niciuna |

Perioada de calculare a mediei

Nivel critic

Marja de toleranță

Dioxid de sulf

An calendaristic și iarnă (1 octombrie-31 martie)

20 μg/m3

Niciuna

Oxizi de azot

An calendaristic

30 μg/m3 NOx

Niciuna

---

ANEXA XIV

Obiectivul național de reducere a expunerii, valoarea-țintă și valoarea-limită pentru PM2,5

A.   Indicatorul de expunere medie

Indicatorul de expunere medie exprimat (IEM) în μg/m3 se determină pe baza măsurărilor efectuate în stațiile de fond urbane și în aglomerări, pe întreg teritoriul unui stat membru. Acesta trebuie evaluat ca și concentrație medie anuală pe trei ani calendaristici consecutivi, în medie în toate punctele de prelevare înființate în temeiul anexei V partea B. IEM pentru anul de referință 2019 este concentrația medie a anilor 2008, 2009 și 2010.

Cu toate acestea, statele membre pot folosi concentrația medie a anilor 2009 și 2010 sau concentrația medie a anilor 2009, 2010 și 2011 în cazul în care, din motive tehnice sau economice, nu sunt în măsură să înființeze stațiile de monitorizare necesare până la data de 1 ianuarie 2008. Statele membre care recurg la aceste opțiuni comunică decizia lor Comisiei până la 1 ianuarie 2008.

IEM pentru anul 2020 este concentrația medie pe 3 ani consecutivi, în medie în toate punctele de prelevare pentru anii 2018, 2019 și 2020. IEM este utilizat pentru a examina dacă se respectă obiectivul național de reducere a expunerii.

B.   Obiectivul național de reducere a expunerii

| IEM în 2010 | Obiectiv de reducere a expunerii față de 2010 | Anul până la care trebuie atins obiectivul național de reducere a expunerii |
| --- | --- | --- |
| Peste 13 μg/m3 | 20 la sută | 2020 |
| 7-13 μg/m3 | (IEM × 1,5) la sută |

IEM în 2010

Obiectiv de reducere a expunerii față de 2010

Anul până la care trebuie atins obiectivul național de reducere a expunerii

Peste 13 μg/m3

20 la sută

2020

7-13 μg/m3

(IEM × 1,5) la sută

Atunci când IEM exprimat în μg/m3 pentru anul de referință este de 7 μg/m3 sau mai puțin, reducerea expunerii este zero. Obiectivul de reducere este de asemenea zero în cazurile în care IEM atinge nivelul de 7 μg/m3 în orice moment din timpul perioadei dintre 2010 și 2020 și este menținut la acest nivel sau mai jos.

C.   Valoarea țintă

| Perioada de calculare a mediei | Valoare țintă | Dată la care trebuie respectată valoarea țintă |
| --- | --- | --- |
| An calendaristic | 25 μg/m3 | 1 ianuarie 2010 |

Perioada de calculare a mediei

Valoare țintă

Dată la care trebuie respectată valoarea țintă

An calendaristic

25 μg/m3

1 ianuarie 2010

D.   Valorea-limită

| Perioada de calculare a mediei | Valoare limită | Marja de toleranță | Dată la care trebuie respectată valoarea limită |
| --- | --- | --- | --- |
| An calendaristic | 25 μg/m3 | 20 % la ... (1), diminuând la 1 ianuarie anul următor, apoi la fiecare 12 luni, prin procente anuale egale pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2015 | 1 ianuarie 2015 |

Perioada de calculare a mediei

Valoare limită

Marja de toleranță

Dată la care trebuie respectată valoarea limită

An calendaristic

25 μg/m3

20 % la ... (1), diminuând la 1 ianuarie anul următor, apoi la fiecare 12 luni, prin procente anuale egale pentru a atinge 0 % la 1 ianuarie 2015

1 ianuarie 2015

---

(1)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

ANEXA XV

Informațiile care urmează a fi incluse în planurile privind calitatea aerului locale, regionale sau naționale de îmbunătățire a calității aerului înconjurător

A.   Informațiile care urmează a fi furnizate conform articolului 23 (planuri privind calitatea aerului)

| 1. | Localizarea poluării excesive






  (a) | regiune; |
| --- | --- | --- |

1.

Localizarea poluării excesive

(a)

regiune;

| (b) | oraș (hartă); |
| --- | --- |

(b)

oraș (hartă);

| (c) | stație de măsurare (hartă, coordonate geografice). |
| --- | --- |

(c)

stație de măsurare (hartă, coordonate geografice).

| 2. | Informații generale:






  (a) | tip de zonă (oraș, zonă industrială sau rurală); |
| --- | --- | --- |

2.

Informații generale:

(a)

tip de zonă (oraș, zonă industrială sau rurală);

| (b) | estimarea zonei poluate (km2) și a populației expuse poluării; |
| --- | --- |

(b)

estimarea zonei poluate (km2) și a populației expuse poluării;

| (c) | date climatice utile; |
| --- | --- |

(c)

date climatice utile;

| (d) | date relevante privind topografia; |
| --- | --- |

(d)

date relevante privind topografia;

| (e) | informații suficiente privind tipul de ținte care necesită protecție în zonă. |
| --- | --- |

(e)

informații suficiente privind tipul de ținte care necesită protecție în zonă.

| 3. | Autorități responsabile
  Numele și adresele persoanelor responsabile de elaborarea și punerea în practică a planurilor de îmbunătățire. |
| --- | --- |

3.

Autorități responsabile

Numele și adresele persoanelor responsabile de elaborarea și punerea în practică a planurilor de îmbunătățire.

| 4. | Natura și evaluarea poluării:






  (a) | concentrațiile observate în anii anteriori (înaintea aplicării măsurilor de îmbunătățire); |
| --- | --- | --- |

4.

Natura și evaluarea poluării:

(a)

concentrațiile observate în anii anteriori (înaintea aplicării măsurilor de îmbunătățire);

| (b) | concentrațiile măsurate de la începutul proiectului; |
| --- | --- |

(b)

concentrațiile măsurate de la începutul proiectului;

| (c) | tehnicile utilizate pentru evaluare. |
| --- | --- |

(c)

tehnicile utilizate pentru evaluare.

| 5. | Originea poluării






  (a) | lista principalelor surse de emisie responsabile de poluare (harta); |
| --- | --- | --- |

5.

Originea poluării

(a)

lista principalelor surse de emisie responsabile de poluare (harta);

| (b) | cantitatea totală a emisiilor din aceste surse (tone/an); |
| --- | --- |

(b)

cantitatea totală a emisiilor din aceste surse (tone/an);

| (c) | informații privind poluare importată din alte regiuni. |
| --- | --- |

(c)

informații privind poluare importată din alte regiuni.

| 6. | Analiza situației






  (a) | detaliile factorilor responsabili de depășire (de exemplu transporturile, inclusiv transporturile transfrontaliere, formarea de poluanți secundari în atmosferă); |
| --- | --- | --- |

6.

Analiza situației

(a)

detaliile factorilor responsabili de depășire (de exemplu transporturile, inclusiv transporturile transfrontaliere, formarea de poluanți secundari în atmosferă);

| (b) | detaliile posibilelor măsuri de îmbunătățire a calității aerului. |
| --- | --- |

(b)

detaliile posibilelor măsuri de îmbunătățire a calității aerului.

| 7. | Detalii privind măsurile sau proiectele de îmbunătățire care existau înaintea ... (1), și anume:






  (a) | măsuri locale, regionale, naționale, internaționale; |
| --- | --- | --- |

7.

Detalii privind măsurile sau proiectele de îmbunătățire care existau înaintea ... (1), și anume:

(a)

măsuri locale, regionale, naționale, internaționale;

| (b) | efectele observate ale acestor măsuri. |
| --- | --- |

(b)

efectele observate ale acestor măsuri.

| 8. | Detalii privind măsurile sau proiectele adoptate în vederea reducerii poluării în urma intrării în vigoare a prezentei directive:






  (a) | enumerarea și descrierea tuturor măsurilor prevăzute de proiect; |
| --- | --- | --- |

8.

Detalii privind măsurile sau proiectele adoptate în vederea reducerii poluării în urma intrării în vigoare a prezentei directive:

(a)

enumerarea și descrierea tuturor măsurilor prevăzute de proiect;

| (b) | calendarul aplicării; |
| --- | --- |

(b)

calendarul aplicării;

| (c) | estimarea îmbunătățirii planificate a calității aerului și a perioadei de timp preconizate conform necesarului pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(c)

estimarea îmbunătățirii planificate a calității aerului și a perioadei de timp preconizate conform necesarului pentru atingerea acestor obiective.

| 9. | Detalii privind măsurile sau proiectele planificate sau în curs de cercetare pe termen lung. |
| --- | --- |

9.

Detalii privind măsurile sau proiectele planificate sau în curs de cercetare pe termen lung.

| 10. | Lista publicațiilor, documentelor, activităților etc. utilizate pentru a suplimenta informațiile necesare conform prezentei anexe. |
| --- | --- |

10.

Lista publicațiilor, documentelor, activităților etc. utilizate pentru a suplimenta informațiile necesare conform prezentei anexe.

B.   Informațiile care urmează a fi furnizate conform articolului 22 alineatul (1)

| 1. | Toate informațiile sunt sub forma stabilită la partea A din prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.

Toate informațiile sunt sub forma stabilită la partea A din prezenta anexă.

| 2. | Informații privind stadiul aplicării următoarelor directive:






  1. | Directiva 70/220/CEE a Consiliului din 20 martie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile preconizate împotriva poluării aerului cu emisiile poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie ale autovehiculelor (2); |
| --- | --- | --- |

2.

Informații privind stadiul aplicării următoarelor directive:

1.

Directiva 70/220/CEE a Consiliului din 20 martie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile preconizate împotriva poluării aerului cu emisiile poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie ale autovehiculelor (2);

| 2. | Directiva 94/63/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind controlul emisiilor de compuși organici volatili (COV) rezultați din depozitarea carburanților și din distribuția acestora de la terminale la stațiile de distribuție a carburanților (3); |
| --- | --- |

2.

Directiva 94/63/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind controlul emisiilor de compuși organici volatili (COV) rezultați din depozitarea carburanților și din distribuția acestora de la terminale la stațiile de distribuție a carburanților (3);

| 3. | Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (4); |
| --- | --- |

3.

Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (4);

| 4. | Directiva 97/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1997 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile împotriva emisiei de poluanți gazoși și de pulberi provenind de la motoarele cu ardere internă care urmează să fie instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră, astfel cum a fost modificată (5); |
| --- | --- |

4.

Directiva 97/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1997 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la măsurile împotriva emisiei de poluanți gazoși și de pulberi provenind de la motoarele cu ardere internă care urmează să fie instalate pe echipamentele mobile fără destinație rutieră, astfel cum a fost modificată (5);

| 5. | Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei (6); |
| --- | --- |

5.

Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei (6);

| 6. | Directiva 1999/13/CE a Consiliului din 11 martie 1999 privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații (7); |
| --- | --- |

6.

Directiva 1999/13/CE a Consiliului din 11 martie 1999 privind reducerea emisiilor de compuși organici volatili datorate utilizării solvenților organici în anumite activități și instalații (7);

| 7. | Directiva 1999/32/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi (8); |
| --- | --- |

7.

Directiva 1999/32/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili lichizi (8);

| 8. | Directiva 2000/76/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 decembrie 2000 privind incinerarea deșeurilor (9); |
| --- | --- |

8.

Directiva 2000/76/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 decembrie 2000 privind incinerarea deșeurilor (9);

| 9. | Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă al anumitor poluanți provenind de la instalații mari de ardere; |
| --- | --- |

9.

Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă al anumitor poluanți provenind de la instalații mari de ardere;

| 10. | Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici; |
| --- | --- |

10.

Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici;

| 11. | Directiva 2004/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind limitarea emisiilor de compuși organici volatili cauzate de utilizarea de solvenți organici în anumite vopsele și lacuri și în produsele de refinisare a vehiculelor (10); |
| --- | --- |

11.

Directiva 2004/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind limitarea emisiilor de compuși organici volatili cauzate de utilizarea de solvenți organici în anumite vopsele și lacuri și în produsele de refinisare a vehiculelor (10);

| 12. | Directiva 2005/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (11); |
| --- | --- |

12.

Directiva 2005/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (11);

| 13. | Directiva 2005/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2006 de modificare a Directivei 1999/32/CE cu privire la conținutul de sulf al combustibililor marini (12); |
| --- | --- |

13.

Directiva 2005/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2006 de modificare a Directivei 1999/32/CE cu privire la conținutul de sulf al combustibililor marini (12);

| 14. | Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (13). |
| --- | --- |

14.

Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (13).

| 3. | Informații privind măsurile de reducere a poluării aerului care au fost luate în considerare la nivelul corespunzător local, regional sau național pentru punerea în aplicare în legătură cu atingerea obiectivelor de calitate a aerului, inclusiv:






  (a) | reducerea emisiilor provenite din surse staționare prin asigurarea dotării surselor staționare de combustie mici și mijlocii (inclusiv pentru biomasă) cu echipamente de control al emisiilor sau prin asigurarea înlocuirii lor; |
| --- | --- | --- |

3.

Informații privind măsurile de reducere a poluării aerului care au fost luate în considerare la nivelul corespunzător local, regional sau național pentru punerea în aplicare în legătură cu atingerea obiectivelor de calitate a aerului, inclusiv:

(a)

reducerea emisiilor provenite din surse staționare prin asigurarea dotării surselor staționare de combustie mici și mijlocii (inclusiv pentru biomasă) cu echipamente de control al emisiilor sau prin asigurarea înlocuirii lor;

| (b) | reducerea emisiilor provenite de la autovehicule prin intermediul modernizării cu ajutorul echipamentelor de control al emisiilor. Trebuie avută în vedere utilizarea de stimulente de natură economică pentru a accelera adoptarea noilor tehnologii; |
| --- | --- |

(b)

reducerea emisiilor provenite de la autovehicule prin intermediul modernizării cu ajutorul echipamentelor de control al emisiilor. Trebuie avută în vedere utilizarea de stimulente de natură economică pentru a accelera adoptarea noilor tehnologii;

| (c) | achizițiile efectuate de către autoritățile publice, în conformitate cu manualul privind achizițiile publice de autovehicule destinate traficului rutier, de combustibili și de echipament de combustie care asigură protecția mediului, în scopul reducerii emisiilor, inclusiv achiziționarea unor:






  — | autovehicule noi, inclusiv autovehicule cu nivel scăzut de emisie, |
| --- | --- | --- |

(c)

achizițiile efectuate de către autoritățile publice, în conformitate cu manualul privind achizițiile publice de autovehicule destinate traficului rutier, de combustibili și de echipament de combustie care asigură protecția mediului, în scopul reducerii emisiilor, inclusiv achiziționarea unor:

—

autovehicule noi, inclusiv autovehicule cu nivel scăzut de emisie,

| — | servicii mai curate de transport cu autovehicule, |
| --- | --- |

—

servicii mai curate de transport cu autovehicule,

| — | surse staționare de combustie cu nivel scăzut de emisie, |
| --- | --- |

—

surse staționare de combustie cu nivel scăzut de emisie,

| — | combustibili cu nivel scăzut de emisie pentru sursele staționare și mobile; |
| --- | --- |

—

combustibili cu nivel scăzut de emisie pentru sursele staționare și mobile;

| (d) | măsurile de limitare a emisiilor provenite din transporturi prin intermediul planificării și gestionării circulației rutiere (inclusiv taxarea congestiei din trafic, tarifele pentru parcare diferențiate sau alte stimulente de natură economică; stabilirea de „zone cu nivel scăzut de emisie”); |
| --- | --- |

(d)

măsurile de limitare a emisiilor provenite din transporturi prin intermediul planificării și gestionării circulației rutiere (inclusiv taxarea congestiei din trafic, tarifele pentru parcare diferențiate sau alte stimulente de natură economică; stabilirea de „zone cu nivel scăzut de emisie”);

| (e) | măsurile de încurajare a evoluției în direcția mijloacelor de transport mai puțin poluante; |
| --- | --- |

(e)

măsurile de încurajare a evoluției în direcția mijloacelor de transport mai puțin poluante;

| (f) | asigurarea utilizării combustibililor cu nivel scăzut de emisie în sursele staționare de scară mică, medie și mare și în sursele mobile; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea utilizării combustibililor cu nivel scăzut de emisie în sursele staționare de scară mică, medie și mare și în sursele mobile;

| (g) | măsurile de reducere a poluării aerului prin intermediul sistemului de permise conform Directivei 96/61/CE, al planurilor naționale conform Directivei 2001/80/CE și prin intermediul folosirii instrumentelor economice, cum ar fi taxele, impunerile sau schimbul de drepturi de emisie. |
| --- | --- |

(g)

măsurile de reducere a poluării aerului prin intermediul sistemului de permise conform Directivei 96/61/CE, al planurilor naționale conform Directivei 2001/80/CE și prin intermediul folosirii instrumentelor economice, cum ar fi taxele, impunerile sau schimbul de drepturi de emisie.

---

(1)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(2)  JO L 76, 6.4.1970, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/76/CE a Comisiei (JO L 206, 15.8.2003, p. 29).

(3)  JO L 365, 31.12.1994, p. 24. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

(4)  JO L 257, 10.10.1996, p. 26. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 33, 4.2.2006, p. 1).

(5)  JO L 59, 27.2.1998, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/105/CE.

(6)  JO L 350, 28.12.1998, p. 58. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003.

(7)  JO L 85, 29.3.1999, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2004/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 143, 30.4.2004, p. 87).

(8)  JO L 121, 11.5.1999, p. 13. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2005/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 191, 22.7.2005, p. 59).

(9)  JO L 332, 28.12.2000, p. 91.

(10)  JO L 143, 30.4.2004, p. 87.

(11)  JO L 275, 20.10.2005, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2006/51/CE a Comisiei (JO L 152, 7.6.2006, p. 11).

(12)  JO L 191, 22.7.2005, p. 59.

(13)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

---

ANEXA XVI

Informarea publicului

| 1. | Statele membre asigură comunicarea regulată către public a informațiilor actualizate privind concentrațiile ambientale de poluanți, conform dispozițiilor prezentei directive. |
| --- | --- |

1.

Statele membre asigură comunicarea regulată către public a informațiilor actualizate privind concentrațiile ambientale de poluanți, conform dispozițiilor prezentei directive.

| 2. | Concentrațiile ambientale puse la dispoziție sunt prezentate sub formă de valori medii conform perioadei corespunzătoare de obținere a mediei prevăzute în anexa VII și în anexele XI-XIV. Informațiile prezentate cuprind cel puțin eventualele niveluri care depășesc obiectivele referitoare la calitatea aerului, inclusiv valorile limită, valorile țintă, pragurile de avarie, pragurile de informare sau obiectivele pe termen lung referitoare la poluantul reglementat. Se includ de asemenea o scurtă evaluare legată de obiectivele privind calitatea aerului și informații corespunzătoare privind efectele asupra sănătății sau vegetației, acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

2.

Concentrațiile ambientale puse la dispoziție sunt prezentate sub formă de valori medii conform perioadei corespunzătoare de obținere a mediei prevăzute în anexa VII și în anexele XI-XIV. Informațiile prezentate cuprind cel puțin eventualele niveluri care depășesc obiectivele referitoare la calitatea aerului, inclusiv valorile limită, valorile țintă, pragurile de avarie, pragurile de informare sau obiectivele pe termen lung referitoare la poluantul reglementat. Se includ de asemenea o scurtă evaluare legată de obiectivele privind calitatea aerului și informații corespunzătoare privind efectele asupra sănătății sau vegetației, acolo unde este cazul.

| 3. | Informațiile privind concentrațiile ambientale de dioxid de sulf, dioxid de azot, pulberi în suspensie (cel puțin PM10), ozon și monoxid de carbon se actualizează cel puțin odată pe zi și, în cazurile în care acest lucru este posibil, informațiile se actualizează odată pe oră. Informațiile privind concentrațiile ambientale de plumb și benzen, prezentate ca valori medii pe ultimele 12 luni, se actualizează trimestrial și lunar, ori de câte ori acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

3.

Informațiile privind concentrațiile ambientale de dioxid de sulf, dioxid de azot, pulberi în suspensie (cel puțin PM10), ozon și monoxid de carbon se actualizează cel puțin odată pe zi și, în cazurile în care acest lucru este posibil, informațiile se actualizează odată pe oră. Informațiile privind concentrațiile ambientale de plumb și benzen, prezentate ca valori medii pe ultimele 12 luni, se actualizează trimestrial și lunar, ori de câte ori acest lucru este posibil.

| 4. | Statele membre se asigură că sunt puse la timp la dispoziția publicului informații privind depășirile pragurilor de alertă, precum și eventualele praguri de informare. Detaliile furnizate trebuie să cuprindă cel puțin următoarele informații:






  (a) | informații privind depășirea sau depășirile observate:






  — | punctul sau zona de depășire, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Statele membre se asigură că sunt puse la timp la dispoziția publicului informații privind depășirile pragurilor de alertă, precum și eventualele praguri de informare. Detaliile furnizate trebuie să cuprindă cel puțin următoarele informații:

(a)

informații privind depășirea sau depășirile observate:

—

punctul sau zona de depășire,

| — | tipul de prag depășit (de informare sau de alertă), |
| --- | --- |

—

tipul de prag depășit (de informare sau de alertă),

| — | momentul începerii și durata depășirii, |
| --- | --- |

—

momentul începerii și durata depășirii,

| — | cea mai mare concentrație orară și, în plus, cea mai mare concentrație medie pe un interval de 8 ore în cazul ozonului; |
| --- | --- |

—

cea mai mare concentrație orară și, în plus, cea mai mare concentrație medie pe un interval de 8 ore în cazul ozonului;

| (b) | prognoza următoarei/următoarelor după-amiezi/zile:






  — | aria geografică a depășirilor preconizate ale pragurilor de informare și/sau de alertă, |
| --- | --- | --- |

(b)

prognoza următoarei/următoarelor după-amiezi/zile:

—

aria geografică a depășirilor preconizate ale pragurilor de informare și/sau de alertă,

| — | modificările preconizate ale poluării (ameliorare, stabilizare sau deteriorare), alături de motivele care determină acele modificări; |
| --- | --- |

—

modificările preconizate ale poluării (ameliorare, stabilizare sau deteriorare), alături de motivele care determină acele modificări;

| (c) | informații privind tipul de populație vizat, posibilele efecte asupra sănătății și măsurile recomandate:






  — | informații privind grupurile de populație expuse riscului, |
| --- | --- | --- |

(c)

informații privind tipul de populație vizat, posibilele efecte asupra sănătății și măsurile recomandate:

—

informații privind grupurile de populație expuse riscului,

| — | descrierea simptomelor probabile, |
| --- | --- |

—

descrierea simptomelor probabile,

| — | măsurile de precauție recomandate populației vizate, |
| --- | --- |

—

măsurile de precauție recomandate populației vizate,

| — | locul unde se găsesc informații suplimentare; |
| --- | --- |

—

locul unde se găsesc informații suplimentare;

| (d) | informații privind acțiunile de prevenire în scopul reducerii poluării și/sau a expunerii la aceasta: indicarea sectoarelor principalelor surse; recomandări cu privire la acțiunile de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

(d)

informații privind acțiunile de prevenire în scopul reducerii poluării și/sau a expunerii la aceasta: indicarea sectoarelor principalelor surse; recomandări cu privire la acțiunile de reducere a emisiilor;

| (e) | în cazul depășirilor prognozate, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se asigura că detaliile respective sunt furnizate în măsura în care acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

(e)

în cazul depășirilor prognozate, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se asigura că detaliile respective sunt furnizate în măsura în care acest lucru este posibil.

---

ANEXA XVII

Tabel de corespondență

| Prezenta directivă | Directiva 96/62/CE | Directiva 1999/30/CE | Directiva 2000/69/CE | Directiva 2002/3/CE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 | Articolul 1 | Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 alineatele (1)-(5) | Articolul 2 alineatele (1)-(5) | — | — | — |
| Articolul 2 alineatele (6) și (7) | — | — | — | — |
| Articolul 2 alineatul (8) | Articolul 2 alineatul (8) | Articolul 2 alineatul (7) | — | — |
| Articolul 2 alineatul (9) | Articolul 2 alineatul (6) | — | — | Articolul 2 alineatul (9) |
| Articolul 2 alineatul (10) | Articolul 2 alineatul (7) | Articolul 2 alineatul (6) | — | Articolul 2 alineatul (11) |
| Articolul 2 alineatul (11) | — | — | — | Articolul 2 alineatul (12) |
| Articolul 2 alineatele (12) și (13) | — | Articolul 2 alineatele (13) și (14) | Articolul 2 literele (a) și (b) | — |
| Articolul 2 alineatul (14) | — | — | — | Articolul 2 alineatul (10) |
| Articolul 2 alineatele (15) și (16) | Articolul 2 alineatele (9) și (10) | Articolul 2 alineatele (8) și (9) | — | Articolul 2 alineatele (7) și (8) |
| Articolul 2 alineatele (17) și (18) | — | Articolul 2 alineatele (11) și (12) | — | — |
| Articolul 2 alineatele (19), (20) și (21) | — | — | — | — |
| Articolul 2 alineatul (22) | — | Articolul 2 alineatul (10) | — | — |
| Articolul 2 alineatele (23) și (24) | Articolul 6 alineatul (5) | — | — | — |
| Articolul 2 alineatul (25) | — | — | — | Articolul 2 alineatul (13) |
| Articolul 3, cu excepția alineatului (1) litera (f) | Articolul 3 | — | — | — |
| Articolul 3 alineatul (1) litera (f) | — | — | — | — |
| Articolul 4 | Articolul 2 alineatele (9) și (10), Articolul 6 alineatul (1) | — | — | — |
| Articolul 5 | — | Articolul 7 alineatul (1) | Articolul 5 alineatul (1) | — |
| Articolul 6 alineatele (1)-(4) | Articolul 6 alineatele (1)-(4) | — | — | — |
| Articolul 6 alineatul (5) | — | — | — | — |
| Articolul 7 | — | Articolul 7 alineatele (2) și (3) cu modificări | Articolul 5 alineatele (2) și (3) cu modificări | |
| Articolul 8 | — | Articolul 7 alineatul (5) | Articolul 5 alineatul (5) | — |
| Articolul 9 | — | — | — | Articolul 9 alinetaul (1) primul și al doilea paragraf |
| Articolul 10 | — | — | — | Articolul 9 alineatele (1) și (3) cu modificări |
| Articolul 11 alineatul (1) | — | — | — | Articolul 9 alineatul (4) |
| Articolul 11 alineatul (2) | — | — | — | — |
| Articolul 12 | Articolul 9 | — | — | — |
| Articolul 13 alineatul (1) | — | Articolele 3 alineatul (1), 4 alineatul (1), 5 alineatul (1) și 6 | Articolele 3 alineatul (1) și 4 | — |
| Articolul 13 alineatul (2) | — | Articolele 3 alineatul (2) și 4 alineatul (2) | — | — |
| Articolul 13 alineatul (3) | — | Articolul 5 alineatul (5) | — | — |
| Articolul 14 | — | Articolele 3 alineatul (1) și 4 alineatul (1) cu modificări | — | — |
| Articolul 15 | — | — | — | — |
| Articolul 16 | — | — | — | — |
| Articolul 17 alineatul (1) | — | — | — | Articolele 3 alineatul (1) și 4 alineatul (1) |
| Articolul 17 alineatul (2) | — | — | — | Articolul 3 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 17 alineatul (3) | — | — | — | Articolul 4 alineatul (2) |
| Articolul 18 | — | — | — | Articolul 5 |
| Articolul 19 | Articolul 10 cu modificări | Articolul 8 alineatul (3) | — | Articolul 6 cu modificări |
| Articolul 20 | — | Articolele 3 alineatul (4) și 5 alineatul (4) cu modificări | — | — |
| Articolul 21 | — | — | — | — |
| Articolul 22 | — | — | — | — |
| Articolul 23 | Articolul 8 alineatele (1)-(4) cu modificări | — | — | — |
| Articolul 24 | Articolul 7 alineatul (3) cu modificări | — | — | Articolul 7 cu modificări |
| Articolul 25 | Articolul 8 alineatul (5) cu modificări | — | — | Articolul 8 cu modificări |
| Articolul 26 | — | Articolul 8 cu modificări | Articolul 7 cu modificări | Articolul 6 cu modificări |
| Articolul 27 | Articolul 11 cu modificări | Articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf | — | Articolul 10 cu modificări |
| Articolul 28 alineatul (1) | Articolul 12 alineatul (1) cu modificări | — | — | — |
| Articolul 28 alineatul (2) | Articolul 11 cu modificări | — | — | — |
| Articolul 28 alineatul (3) | — | — | — | — |
| Articolul 28 alineatul (4) | — | Anexa IX cu modificări | — | — |
| Articolul 29 | Articolul 12 alineatul (2) | — | — | — |
| Articolul 30 | — | Articolul 11 | Articolul 9 | Articolul 14 |
| Articolul 31 | — | — | — | — |
| Articolul 32 | — | — | — | — |
| Articolul 33 | Articolul 13 | Articolul 12 | Articolul 10 | Articolul 15 |
| Articolul 34 | Articolul 14 | Articolul 13 | Articolul 11 | Articolul 17 |
| Articolul 35 | Articolul 15 | Articolul 14 | Articolul 12 | Articolul 18 |
| Anexa I | — | Anexa VIII cu modificări | Anexa VI | Anexa VII |
| Anexa II | — | Anexa V cu modificări | Anexa III | |
| Anexa III | — | Anexa VI | Anexa IV | — |
| Anexa IV | — | — | — | — |
| Anexa V | — | Anexa VII cu modificări | Anexa V | — |
| Anexa VI | — | Anexa IX cu modificări | Anexa VII | Anexa VIII |
| Anexa VII | — | — | — | Anexa I, Anexa III partea II |
| Anexa VIII | — | — | — | Anexa IV |
| Anexa IX | — | — | — | Anexa V |
| Anexa X | — | — | — | Anexa VI |
| Anexa XI | — | Anexa I partea I, Anexa II partea I și Anexa III (cu modificări); Anexa IV (nemodificată) | Anexa I, Anexa II | — |
| Anexa XII | — | Anexa I partea II, Anexa II partea II, | — | Anexa II partea I |
| Anexa XIII | — | Anexa I partea I, Anexa II partea I, | — | — |
| Anexa XIV | — | — | — | — |
| Anexa XV Partea A | Anexa IV | — | — | — |
| Anexa XV Partea B | — | — | — | — |
| Anexa XVI | — | Articolul 8 | Articolul 7 | Articolul 6 cu modificări |

Prezenta directivă

Directiva 96/62/CE

Directiva 1999/30/CE

Directiva 2000/69/CE

Directiva 2002/3/CE

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2 alineatele (1)-(5)

Articolul 2 alineatele (1)-(5)

—

—

—

Articolul 2 alineatele (6) și (7)

—

—

—

—

Articolul 2 alineatul (8)

Articolul 2 alineatul (8)

Articolul 2 alineatul (7)

—

—

Articolul 2 alineatul (9)

Articolul 2 alineatul (6)

—

—

Articolul 2 alineatul (9)

Articolul 2 alineatul (10)

Articolul 2 alineatul (7)

Articolul 2 alineatul (6)

—

Articolul 2 alineatul (11)

Articolul 2 alineatul (11)

—

—

—

Articolul 2 alineatul (12)

Articolul 2 alineatele (12) și (13)

—

Articolul 2 alineatele (13) și (14)

Articolul 2 literele (a) și (b)

—

Articolul 2 alineatul (14)

—

—

—

Articolul 2 alineatul (10)

Articolul 2 alineatele (15) și (16)

Articolul 2 alineatele (9) și (10)

Articolul 2 alineatele (8) și (9)

—

Articolul 2 alineatele (7) și (8)

Articolul 2 alineatele (17) și (18)

—

Articolul 2 alineatele (11) și (12)

—

—

Articolul 2 alineatele (19), (20) și (21)

—

—

—

—

Articolul 2 alineatul (22)

—

Articolul 2 alineatul (10)

—

—

Articolul 2 alineatele (23) și (24)

Articolul 6 alineatul (5)

—

—

—

Articolul 2 alineatul (25)

—

—

—

Articolul 2 alineatul (13)

Articolul 3, cu excepția alineatului (1) litera (f)

Articolul 3

—

—

—

Articolul 3 alineatul (1) litera (f)

—

—

—

—

Articolul 4

Articolul 2 alineatele (9) și (10), Articolul 6 alineatul (1)

—

—

—

Articolul 5

—

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (1)

—

Articolul 6 alineatele (1)-(4)

Articolul 6 alineatele (1)-(4)

—

—

—

Articolul 6 alineatul (5)

—

—

—

—

Articolul 7

—

Articolul 7 alineatele (2) și (3) cu modificări

Articolul 5 alineatele (2) și (3) cu modificări

Articolul 8

—

Articolul 7 alineatul (5)

Articolul 5 alineatul (5)

—

Articolul 9

—

—

—

Articolul 9 alinetaul (1) primul și al doilea paragraf

Articolul 10

—

—

—

Articolul 9 alineatele (1) și (3) cu modificări

Articolul 11 alineatul (1)

—

—

—

Articolul 9 alineatul (4)

Articolul 11 alineatul (2)

—

—

—

—

Articolul 12

Articolul 9

—

—

—

Articolul 13 alineatul (1)

—

Articolele 3 alineatul (1), 4 alineatul (1), 5 alineatul (1) și 6

Articolele 3 alineatul (1) și 4

—

Articolul 13 alineatul (2)

—

Articolele 3 alineatul (2) și 4 alineatul (2)

—

—

Articolul 13 alineatul (3)

—

Articolul 5 alineatul (5)

—

—

Articolul 14

—

Articolele 3 alineatul (1) și 4 alineatul (1) cu modificări

—

—

Articolul 15

—

—

—

—

Articolul 16

—

—

—

—

Articolul 17 alineatul (1)

—

—

—

Articolele 3 alineatul (1) și 4 alineatul (1)

Articolul 17 alineatul (2)

—

—

—

Articolul 3 alineatele (2) și (3)

Articolul 17 alineatul (3)

—

—

—

Articolul 4 alineatul (2)

Articolul 18

—

—

—

Articolul 5

Articolul 19

Articolul 10 cu modificări

Articolul 8 alineatul (3)

—

Articolul 6 cu modificări

Articolul 20

—

Articolele 3 alineatul (4) și 5 alineatul (4) cu modificări

—

—

Articolul 21

—

—

—

—

Articolul 22

—

—

—

—

Articolul 23

Articolul 8 alineatele (1)-(4) cu modificări

—

—

—

Articolul 24

Articolul 7 alineatul (3) cu modificări

—

—

Articolul 7 cu modificări

Articolul 25

Articolul 8 alineatul (5) cu modificări

—

—

Articolul 8 cu modificări

Articolul 26

—

Articolul 8 cu modificări

Articolul 7 cu modificări

Articolul 6 cu modificări

Articolul 27

Articolul 11 cu modificări

Articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf

—

Articolul 10 cu modificări

Articolul 28 alineatul (1)

Articolul 12 alineatul (1) cu modificări

—

—

—

Articolul 28 alineatul (2)

Articolul 11 cu modificări

—

—

—

Articolul 28 alineatul (3)

—

—

—

—

Articolul 28 alineatul (4)

—

Anexa IX cu modificări

—

—

Articolul 29

Articolul 12 alineatul (2)

—

—

—

Articolul 30

—

Articolul 11

Articolul 9

Articolul 14

Articolul 31

—

—

—

—

Articolul 32

—

—

—

—

Articolul 33

Articolul 13

Articolul 12

Articolul 10

Articolul 15

Articolul 34

Articolul 14

Articolul 13

Articolul 11

Articolul 17

Articolul 35

Articolul 15

Articolul 14

Articolul 12

Articolul 18

Anexa I

—

Anexa VIII cu modificări

Anexa VI

Anexa VII

Anexa II

—

Anexa V cu modificări

Anexa III

Anexa III

—

Anexa VI

Anexa IV

—

Anexa IV

—

—

—

—

Anexa V

—

Anexa VII cu modificări

Anexa V

—

Anexa VI

—

Anexa IX cu modificări

Anexa VII

Anexa VIII

Anexa VII

—

—

—

Anexa I, Anexa III partea II

Anexa VIII

—

—

—

Anexa IV

Anexa IX

—

—

—

Anexa V

Anexa X

—

—

—

Anexa VI

Anexa XI

—

Anexa I partea I, Anexa II partea I și Anexa III (cu modificări); Anexa IV (nemodificată)

Anexa I, Anexa II

—

Anexa XII

—

Anexa I partea II, Anexa II partea II,

—

Anexa II partea I

Anexa XIII

—

Anexa I partea I, Anexa II partea I,

—

—

Anexa XIV

—

—

—

—

Anexa XV Partea A

Anexa IV

—

—

—

Anexa XV Partea B

—

—

—

—

Anexa XVI

—

Articolul 8

Articolul 7

Articolul 6 cu modificări

---

EXPUNERE A MOTIVELOR CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 21 septembrie 2005, Comisia (1) a prezentat Consiliului propunerea sa de directivă privind calitatea aerului înconjurător și o atmosferă mai curată pentru Europa. |
| --- | --- |

1.

La 21 septembrie 2005, Comisia (1) a prezentat Consiliului propunerea sa de directivă privind calitatea aerului înconjurător și o atmosferă mai curată pentru Europa.

| 2. | Parlamentul European (2) și-a dat avizul la 26 septembrie 2006.
  Comitetul Economic și Social European (3) și-a adoptat avizul la 17 mai 2006.
  Comitetul Regiunilor (4) și-a prezentat avizul la 26 aprilie 2006. |
| --- | --- |

2.

Parlamentul European (2) și-a dat avizul la 26 septembrie 2006.

Comitetul Economic și Social European (3) și-a adoptat avizul la 17 mai 2006.

Comitetul Regiunilor (4) și-a prezentat avizul la 26 aprilie 2006.

| 3. | La 25 iunie 2007, Consiliul a adoptat poziția comună. |
| --- | --- |

3.

La 25 iunie 2007, Consiliul a adoptat poziția comună.

II.   OBIECTIV

Scopul propunerii este de a consolida legislația existentă privind calitatea aerului înconjurător într-o singură directivă. Mai mult, propunerea prezintă câteva elemente noi:

| — | introducerea de dispoziții privind particulele fine (PM2,5) pentru a încorpora ultimele progrese științifice și în domeniul sănătății, |
| --- | --- |

—

introducerea de dispoziții privind particulele fine (PM2,5) pentru a încorpora ultimele progrese științifice și în domeniul sănătății,

| — | posibilitatea de a acorda derogări limitate în timp de la valorile limită prezente și viitoare care au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2005 și, respectiv, care vor intra în vigoare la 1 ianuarie 2010. Astfel de derogări pot fi acordate numai în condiții stricte, iar statelor membre li se cere să elaboreze planuri speciale privind calitatea aerului și să ia măsurile adecvate pentru a asigura conformarea. |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a acorda derogări limitate în timp de la valorile limită prezente și viitoare care au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2005 și, respectiv, care vor intra în vigoare la 1 ianuarie 2010. Astfel de derogări pot fi acordate numai în condiții stricte, iar statelor membre li se cere să elaboreze planuri speciale privind calitatea aerului și să ia măsurile adecvate pentru a asigura conformarea.

III.   ANALIZA POZIȚIEI COMUNE

1.   Generalități

Aproape jumătate din cele 59 de amendamente ale Parlamentului European la prima lectură au fost încorporate în poziția comună a Consiliului în litera sau în spiritul acestora sau parțial. Consiliul a considerat restul amendamentelor ca nefiind necesare și/sau de dorit.

Poziția comună prezintă în special următoarele schimbări de fond majore:

| — | o valoare țintă neobligatorie pentru PM2,5 în 2010 care urmează a fi înlocuită de o valoare limită obligatorie în 2015 (25 μg/m3 atât pentru valoarea țintă cât și pentru valoarea limită), |
| --- | --- |

—

o valoare țintă neobligatorie pentru PM2,5 în 2010 care urmează a fi înlocuită de o valoare limită obligatorie în 2015 (25 μg/m3 atât pentru valoarea țintă cât și pentru valoarea limită),

| — | posibilitatea de a amâna atingerea valorii limită pentru PM10 la trei ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a amâna atingerea valorii limită pentru PM10 la trei ani după intrarea în vigoare a prezentei directive,

| — | posibilitatea de a amâna termenele limită pentru dioxidul de azot (NO2) și benzen cu maxim cinci ani (până la 1 ianuarie 2015), |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a amâna termenele limită pentru dioxidul de azot (NO2) și benzen cu maxim cinci ani (până la 1 ianuarie 2015),

| — | principiul conform căruia valorile limită ar trebui aplicat în toate cazurile însă în anumite locații nu ar trebui evaluată conformarea la valorile limită. |
| --- | --- |

—

principiul conform căruia valorile limită ar trebui aplicat în toate cazurile însă în anumite locații nu ar trebui evaluată conformarea la valorile limită.

Următoarele secțiuni descriu schimbările de fond și reacția Consiliului la amendamentele Parlamentului European.

2.   Evaluarea calității aerului (articolele 5-11)

Poziția comună nu este consecventă cu amendamentele 16 și 17. Consiliului este de părere că tehnicile de modelare nu ar trebui să fie obligatorii ci opționale pentru statele membre, având în vedere principiul amendamentelor 2, 3 și 6. Consiliul este de asemenea de părere că măsurătorile zilnice nu ar trebui să fie obligatorii acolo unde nu există valori limită zilnice, astfel cum este propus în amendamentele 18 și 20.

Poziția comună nu este consecventă cu amendamentul 22 deoarece Consiliul este de părere că, în practică, va fi foarte dificil să se garanteze că Comisia și statele membre vor avea capacitatea de a asigura aplicarea uniformă a criteriilor de selectare a punctelor de prelevare.

3.   Gestiunea calității aerului (articolele 12-22, anexele III și XIV)

În articolele 15 și 16 ale poziției comune se instituie o abordare în două etape a reglementării particulelor fine (PM2,5), preluând complet sau parțial amendamentele 13, 27, 31, 40 și 48. Amendamentul 29 a fost acceptat în principiu și s-a introdus în poziția comună o distincție clară din punct de vedere juridic între valoarea țintă și valoarea limită pentru PM2,5. Consiliul nu poate accepta amendamentul 50: Anexa XIV la poziția comună stabilește valoarea de 25 μg/m3 atât pentru valoarea țintă cât și pentru valoarea limită pentru particulele fine.

Articolul 15 a fost modificat și se referă acum la o țintă națională de reducere a expunerii la PM2,5 pentru protecția sănătății umane. Calculul țintei naționale de reducere a expunerii a fost revizuit pentru a asigura diferențierea dintre statele membre, luând în considerare nivelurile lor de concentrare. Amendamentul 49 a fost preluat în principiu.

La articolul 21, poziția comună oferă statelor membre posibilitatea de a scădea depășirile care pot fi atribuite utilizării nisipului și sării pe drumuri în timpul iernii, fiind consecventă cu amendamentul 26. Cu toate acestea, amendamentul 25 este în contradicție cu scopul prezentului articol deoarece ar elimina posibilitatea de a folosi derogarea: nivelurile de PM2,5 sunt afectate de utilizarea nisipului pe drumuri într-o oarecare măsură în toate cazurile. Poziția comună nu este consecventă cu amendamentele 24 și 60 deoarece anexa III secțiunea A a fost reformulată, menținând principiul conform căruia valorile limită se aplică în toate cazurile.

Amendamentul 81 nu este acceptabil pentru Consiliu, care prevede, în poziția comună, posibilitatea de a amâna atingerea valorii limită pentru PM10 până la trei ani după intrarea în vigoare a directivei privind calitatea aerului. Pentru dioxidul de azot și pentru benzen, termenele limită pot fi amânate cu cel mult cinci ani. Mai mult, Parlamentul European propune în prezentul amendament că pentru a evalua necesitatea amânării termenelor limită, condițiile relevante iau în considerare adoptarea măsurilor comunitare suplimentare menite a ajuta statele membre să atingă valorile țintă și valorile limită relevante. Consiliul este de părere că este foarte dificil să se demonstreze legătura dintre absența intrării în vigoare a măsurilor comunitare de reducere a emisiilor și neatingerea valorilor țintă și a valorilor limită. Pentru același motiv, amendamentele 83 și 84 nu sunt acceptabile.

Nu este potrivit ca amendamentul 66 să reprezinte un considerent.

4.   Evaluarea calității aerului (articolele 23-25)

Amendamentul 32 nu a fost preluat. Măsurile ce derivă din articolul 24 pot fi deja incluse în planurile privind calitatea aerului. Propunerile privind instalațiile industriale și aplicarea celor mai bune tehnici disponibile nu au putut fi acceptate. Consiliul a concluzionat că aplicarea celor mai bune tehnici disponibile instalațiilor IPPC ar putea să nu fie suficientă în toate cazurile. În consecință, amendamentele 10 și 33 ar necesita modificarea anumitor dispoziții (și anume a articolului 10) din Directiva IPPC.

În ceea ce privește amendamentele 35 și 36, Consiliul a decis că statele membre ar trebui să elaboreze planuri de acțiune pe termen scurt atunci când există riscul depășirii unuia sau mai multor praguri de alertă. În cazul ozonului, obligația este legată de potențialul actual de reducere a riscului, duratei sau gravității unei astfel de depășiri. Statele membre pot, în mod voluntar, să elaboreze planuri de acțiune pe termen scurt dacă valorile limită sau valorile țintă sunt depășite.

5.   Informații și raportare (articolele 26-28)

Consiliul este de părere că dacă informațiile relevante sunt puse la dispoziția publicului, nu este necesar să se specifice federațiile industriale, astfel cum a fost propus de către Parlamentul European în amendamentele 37 și 39.

La articolul 24 alineatul (4) din poziția comună este inclusă obligația Comisiei de a publica exemple de bune practici pentru elaborarea planurilor de acțiune pe termen lung, la doi ani după intrarea în vigoare a directivei. Amendamentul 38 a fost preluat în parte și în principiu.

6.   Dispoziții finale (articolele 29-35)

Poziția comună este consecventă cu amendamentul 41. Consiliul este de asemenea de părere că nu ar trebui notificată Comisia cu privire la sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor interne.

Articolul 32 este consecvent cu amendamentul 42. Clauza de revizuire a fost extinsă și modificată pentru a include posibilitatea de a introduce condiția obligatorie din punct de vedere juridic de reducere a expunerii pentru PM2,5 și de a revizui dispozițiile privitoare la alți poluanți, după caz. La articolul 33 din poziția comună, Consiliul propune ca statele membre să adopte toate dispozițiile necesare în vederea conformării la directiva privind calitatea aerului în termen de 24 de luni — și nu în termen de 12 luni, astfel cum a fost sugerat de către Parlamentul European în amendamentul 44 — de la intrarea acesteia în vigoare. Amendamentul 64 nu este acceptabil.

7.   Diverse

| — | La considerentul 2, poziția comună preia partea din amendamentul 1 care se referă la emisia de poluanți la sursă. În ceea ce privește cea de-a doua parte referitoare la stabilirea regulilor de emisie, Consiliul consideră că nu este direct legată de condițiile de punere în aplicare a prezentei directive. Din același motiv, poziția comună nu este consecventă cu partea a doua a amendamentului 7. |
| --- | --- |

—

La considerentul 2, poziția comună preia partea din amendamentul 1 care se referă la emisia de poluanți la sursă. În ceea ce privește cea de-a doua parte referitoare la stabilirea regulilor de emisie, Consiliul consideră că nu este direct legată de condițiile de punere în aplicare a prezentei directive. Din același motiv, poziția comună nu este consecventă cu partea a doua a amendamentului 7.

| — | Poziția comună include, la articolul 2, o definiție privind contribuțiile din surse naturale, consecventă cu amendamentul 14. |
| --- | --- |

—

Poziția comună include, la articolul 2, o definiție privind contribuțiile din surse naturale, consecventă cu amendamentul 14.

| — | Articolele 12 și 18 din poziția comună preiau deja ideea compatibilității cu dezvoltarea durabilă, consecventă cu amendamentele 4, 9 și 65. |
| --- | --- |

—

Articolele 12 și 18 din poziția comună preiau deja ideea compatibilității cu dezvoltarea durabilă, consecventă cu amendamentele 4, 9 și 65.

| — | Amendamentul 82 nu este acceptabil pentru Consiliu deoarece statele membre au decis să nu redeschidă valorile limită existente. |
| --- | --- |

—

Amendamentul 82 nu este acceptabil pentru Consiliu deoarece statele membre au decis să nu redeschidă valorile limită existente.

| — | Consiliul a redus cerințele de monitorizare optimizând evaluarea totală PM (PM10 și PM2,5) din anexa V la poziția comună. Amendamentul 45 a fost preluat în parte și în principiu. |
| --- | --- |

—

Consiliul a redus cerințele de monitorizare optimizând evaluarea totală PM (PM10 și PM2,5) din anexa V la poziția comună. Amendamentul 45 a fost preluat în parte și în principiu.

| — | Amendamentul 51 nu a fost preluat deoarece includerea anumitor resurse financiare în scopul atingerii standardelor de calitate a aerului î informațiile care urmează să fie puse la dispoziție în cadrul planurilor privind calitatea aerului reprezintă o măsură dificil de pus în aplicare. |
| --- | --- |

—

Amendamentul 51 nu a fost preluat deoarece includerea anumitor resurse financiare în scopul atingerii standardelor de calitate a aerului î informațiile care urmează să fie puse la dispoziție în cadrul planurilor privind calitatea aerului reprezintă o măsură dificil de pus în aplicare.

| — | Amendamentul 52 nu a fost preluat. Consiliul a ales un sistem mai ușor de raportare, punând accentul pe nivelurile locale, regionale și naționale corespunzătoare. |
| --- | --- |

—

Amendamentul 52 nu a fost preluat. Consiliul a ales un sistem mai ușor de raportare, punând accentul pe nivelurile locale, regionale și naționale corespunzătoare.

| — | Amendamentele 61, 62 și 63 au fost preluate în principiu, deoarece poziția comună este deja armonizată cu dispozițiile noii proceduri de comitologie cu control. |
| --- | --- |

—

Amendamentele 61, 62 și 63 au fost preluate în principiu, deoarece poziția comună este deja armonizată cu dispozițiile noii proceduri de comitologie cu control.

IV.   CONCLUZIE

Consiliul este de părere că poziția comună reprezintă un pachet echilibrat care ar contribui la ameliorarea puternică a calității aerului în Europa și ar oferi o flexibilitate suficientă statelor membre care, în ciuda eforturilor depuse, nu pot să atingă standardele de calitate a aerului. Consiliul așteaptă cu interes discuțiile constructive cu Parlamentul European în vederea adoptării prezentei directive, cât mai curând cu putință.

---

(1)  Doc. 14335/05 — COM(2005) 447 final.

(2)  Nepublicat încă în JO.

(3)  JO C 195, 18.8.2006, p. 84-87.

(4)  JO C 206, 29.8.2006, p. 1-4.

---