# Eiropas Savienības C 259/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 259 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 31. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 259

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 31. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 259/01 | Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2007/C 259/01

Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 31.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 259/1

---

Image

Saskaņā ar EK Līguma 248. panta 1. un 4. punktu un 116. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam,

Eiropas Kopienu Revīzijas palāta 2007. gada 27. septembra sēdē pieņēma

2006. finanšu gada pārskatu par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda

Šis pārskats kopā ar Komisijas atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīts iestādēm, kas apstiprina budžeta izpildi, un pārējām iestādēm.

(2007/C 259/01)

---

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF)

SATURS

| 1.–5. | Ievads |
| --- | --- |

1.–5.

| 6.–11. | I nodaļa. Sestā, septītā, astotā un devītā EAF īstenošana |
| --- | --- |

6.–11.

| 6.–8. | Finanšu īstenošana |
| --- | --- |

6.–8.

| 9. | Desmitā EAF apstiprināšana |
| --- | --- |

9.

| 10.–11. | Komisijas gada pārskats par Eiropas attīstības fondu finanšu pārvaldību |
| --- | --- |

10.–11.

| 12.–55. | II nodaļa. Revīzijas palātas Ticamības deklarācija par Eiropas Attīstības fondiem |
| --- | --- |

12.–55.

| I–VI | Revīzijas palātas 2006. finanšu gada Ticamības deklarācija par sesto, septīto, astoto un devīto Eiropas Attīstības fondu |
| --- | --- |

I–VI

| 12.–55. | Informācija Ticamības deklarācijas pamatošanai |
| --- | --- |

12.–55.

| 12.–13. | Revīzijas tvērums un veids |
| --- | --- |

12.–13.

| 14.–18. | Pārskatu ticamība |
| --- | --- |

14.–18.

| 19.–55. | Pakārtoto darījumu likumība un pareizība |
| --- | --- |

19.–55.

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 1. | Eiropas Attīstības fondi (EAF) ir izveidoti pēc starptautisku konvenciju vai nolīgumu noslēgšanas (1) starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un noteiktām Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī ar Padomes lēmumiem par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.

Eiropas Attīstības fondi (EAF) ir izveidoti pēc starptautisku konvenciju vai nolīgumu noslēgšanas (1) starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un noteiktām Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī ar Padomes lēmumiem par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju.

2.

| 2. | Komisija kopā ar ĀKK valstīm atbild par lielākās daļas EAF izdevumu pārvaldību. Kopš 2003. gada 1. aprīļa EAF ieguldījumu instrumentu pilnībā pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB) (2). Uz šo instrumentu neattiecas ne Palātas Ticamības deklarācija, ne Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (3)
   (4). |
| --- | --- |

Komisija kopā ar ĀKK valstīm atbild par lielākās daļas EAF izdevumu pārvaldību. Kopš 2003. gada 1. aprīļa EAF ieguldījumu instrumentu pilnībā pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB) (2). Uz šo instrumentu neattiecas ne Palātas Ticamības deklarācija, ne Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (3)
   (4).

3.

| 3. | Finanses katram no četriem EAF, ko īstenoja 2006. gadā, izņemot instrumentus, kas pašlaik ir tikai EIB pārvaldībā, galvenokārt piešķir: |
| --- | --- |

Finanses katram no četriem EAF, ko īstenoja 2006. gadā, izņemot instrumentus, kas pašlaik ir tikai EIB pārvaldībā, galvenokārt piešķir:

| a) | plānotam atbalstam (5) ar mērķi īstenot attīstības projektus (apmēram puse no kopējiem asignējumiem); |
| --- | --- |

a)

plānotam atbalstam (5) ar mērķi īstenot attīstības projektus (apmēram puse no kopējiem asignējumiem);

| b) | plānotam atbalstam (5) ar mērķi sniegt budžeta atbalstu saņēmējvalstīm (gandrīz ceturtā daļa no kopējiem asignējumiem); |
| --- | --- |

b)

plānotam atbalstam (5) ar mērķi sniegt budžeta atbalstu saņēmējvalstīm (gandrīz ceturtā daļa no kopējiem asignējumiem);

| c) | bezplāna atbalstam atsevišķām sadarbības jomām, kas ir, piemēram, humānā un ārkārtas palīdzība, atbalsts eksporta ieņēmumiem (Stabex un Sysmin vai tagad – FLEX) vai finanšu ieguldījumiem, piemēram, riska kapitāls (6) un atbalsts parādu dzēšanai (vairāk par ceturto daļu no kopējiem asignējumiem). |
| --- | --- |

c)

bezplāna atbalstam atsevišķām sadarbības jomām, kas ir, piemēram, humānā un ārkārtas palīdzība, atbalsts eksporta ieņēmumiem (Stabex un Sysmin vai tagad – FLEX) vai finanšu ieguldījumiem, piemēram, riska kapitāls (6) un atbalsts parādu dzēšanai (vairāk par ceturto daļu no kopējiem asignējumiem).

4.

| 4. | Kad programmu plānošana ir pabeigta, EAF resursus mobilizē divos posmos. Ja prasība tiek saņemta no ĀKK valsts, Komisija kā galvenais kredītrīkotājs pieņem finansēšanas lēmumu (pārskatos minēts kā finanšu saistības) pēc tam, kad saņēmusi labvēlīgu atzinumu no EAF komitejas (kurā ir dalībvalstu pārstāvji) (7). Pēc tam saskaņā ar finansēšanas nolīgumiem Komisija un ĀKK valsts izstrādā noteikumus par šo lēmumu izpildi; lēmumus izpilda attiecīgās valsts kredītrīkotājs (8) vai tieši Komisija. Minētais kredītrīkotājs slēdz līgumus (pārskatos minēti kā individuālas juridiskās saistības) un atļauj veikt maksājumus, ko pārbaudīs un veiks Komisija saskaņā ar EAF īstenošanas procedūrām. |
| --- | --- |

Kad programmu plānošana ir pabeigta, EAF resursus mobilizē divos posmos. Ja prasība tiek saņemta no ĀKK valsts, Komisija kā galvenais kredītrīkotājs pieņem finansēšanas lēmumu (pārskatos minēts kā finanšu saistības) pēc tam, kad saņēmusi labvēlīgu atzinumu no EAF komitejas (kurā ir dalībvalstu pārstāvji) (7). Pēc tam saskaņā ar finansēšanas nolīgumiem Komisija un ĀKK valsts izstrādā noteikumus par šo lēmumu izpildi; lēmumus izpilda attiecīgās valsts kredītrīkotājs (8) vai tieši Komisija. Minētais kredītrīkotājs slēdz līgumus (pārskatos minēti kā individuālas juridiskās saistības) un atļauj veikt maksājumus, ko pārbaudīs un veiks Komisija saskaņā ar EAF īstenošanas procedūrām.

5.

| 5. | Šī pārvaldības sistēma neattiecas uz budžeta atbalstu. Vienīgais kredītrīkotājs paliek Komisija. Finansēšanas nolīgumi veido juridiskās saistības un ir pamats maksājumiem bez individuālu juridisko saistību uzņemšanās. Tiklīdz Komisija ir pārbaudījusi, ka Kotonū nolīguma un finansēšanas nolīguma nosacījumi ir izpildīti, tā veic sākotnēju naudas līdzekļu pārskaitījumu saņēmējvalstu budžetā. Kad šie līdzekļi ir pārskaitīti, tie nonāk ĀKK valstu budžetos, kur tos izmanto un revidē saskaņā ar saņēmējvalstu tiesību aktiem un procedūrām. Komisija un pārējie galvenie starptautiskie donori vērtē gan uzlabojumus, kas veikti valsts finanšu pārvaldībā attiecīgajās valstīs, gan nabadzības samazināšanas rezultātus. Pirms turpmāku finansējuma daļu izmaksas Komisija pārbauda, vai ir ievēroti finansēšanas nolīguma nosacījumi. |
| --- | --- |

Šī pārvaldības sistēma neattiecas uz budžeta atbalstu. Vienīgais kredītrīkotājs paliek Komisija. Finansēšanas nolīgumi veido juridiskās saistības un ir pamats maksājumiem bez individuālu juridisko saistību uzņemšanās. Tiklīdz Komisija ir pārbaudījusi, ka Kotonū nolīguma un finansēšanas nolīguma nosacījumi ir izpildīti, tā veic sākotnēju naudas līdzekļu pārskaitījumu saņēmējvalstu budžetā. Kad šie līdzekļi ir pārskaitīti, tie nonāk ĀKK valstu budžetos, kur tos izmanto un revidē saskaņā ar saņēmējvalstu tiesību aktiem un procedūrām. Komisija un pārējie galvenie starptautiskie donori vērtē gan uzlabojumus, kas veikti valsts finanšu pārvaldībā attiecīgajās valstīs, gan nabadzības samazināšanas rezultātus. Pirms turpmāku finansējuma daļu izmaksas Komisija pārbauda, vai ir ievēroti finansēšanas nolīguma nosacījumi.

I NODAĻA. SESTĀ, SEPTĪTĀ, ASTOTĀ UN DEVĪTĀ EAF ĪSTENOŠANA

Finanšu izpilde

| 6. | 2006. gadā sesto, septīto, astoto un devīto EAF īstenoja vienlaicīgi. Lai gan par Eiropas Attīstības fondiem saistības uzņemtas uz pieciem gadiem, maksājumu termiņi nav noteikti. Divdesmit vienu gadu pēc sestā EAF ieviešanas – 2006. gada 31. jūlijā – EAF kredītrīkotājs nolēma šo fondu slēgt. Slēgšanas laikā bija izmaksāti 7 339 miljoni EUR, t. i., 99,3 % no projektiem piešķirtā 7 391 miljona EUR. Atlikumu – 52 miljonus EUR – pārskaitīja devītajā EAF. |
| --- | --- |

6.

2006. gadā sesto, septīto, astoto un devīto EAF īstenoja vienlaicīgi. Lai gan par Eiropas Attīstības fondiem saistības uzņemtas uz pieciem gadiem, maksājumu termiņi nav noteikti. Divdesmit vienu gadu pēc sestā EAF ieviešanas – 2006. gada 31. jūlijā – EAF kredītrīkotājs nolēma šo fondu slēgt. Slēgšanas laikā bija izmaksāti 7 339 miljoni EUR, t. i., 99,3 % no projektiem piešķirtā 7 391 miljona EUR. Atlikumu – 52 miljonus EUR – pārskaitīja devītajā EAF.

| 7. | 1. un 2. tabulā
  parādīts kopīgais EAF resursu izlietojums un finanšu izpilde.
  I. un II. diagrammā
  attēloti kopīgie resursi un lēmumi pa intervences sektoriem. 2006. gadā individuālās saistības pēc anulēto summu atņemšanas sasniedza 3 073 miljonus EUR, salīdzinot ar 2 652 miljoniem EUR 2005. gadā. Tīrie jeb neto maksājumi (9) bija 2 762 miljoni EUR, salīdzinot ar 2 489 miljoniem EUR iepriekšējā gadā. Izmaksu temps, izteikts tīrajos maksājumos attiecībā uz jaunām finanšu saistībām, bija 102 %, salīdzinot ar iepriekšējā gada 82 %, kas norāda uz lielāku līdzekļu izmaksāšanu 2006. gadā. Neizpildīto saistību apjoms saglabājās stabils – 10 300 miljoni EUR jeb 25 % no kopējiem līdzekļiem, par kuriem saistības uzņemtas. |
| --- | --- |

7.

1. un 2. tabulā
  parādīts kopīgais EAF resursu izlietojums un finanšu izpilde.
  I. un II. diagrammā
  attēloti kopīgie resursi un lēmumi pa intervences sektoriem. 2006. gadā individuālās saistības pēc anulēto summu atņemšanas sasniedza 3 073 miljonus EUR, salīdzinot ar 2 652 miljoniem EUR 2005. gadā. Tīrie jeb neto maksājumi (9) bija 2 762 miljoni EUR, salīdzinot ar 2 489 miljoniem EUR iepriekšējā gadā. Izmaksu temps, izteikts tīrajos maksājumos attiecībā uz jaunām finanšu saistībām, bija 102 %, salīdzinot ar iepriekšējā gada 82 %, kas norāda uz lielāku līdzekļu izmaksāšanu 2006. gadā. Neizpildīto saistību apjoms saglabājās stabils – 10 300 miljoni EUR jeb 25 % no kopējiem līdzekļiem, par kuriem saistības uzņemtas.

| 6.–7. | Saskaņā ar Monterejas un Parīzes darba kartību Komisija pielika ievērojamas pūles, lai palielinātu atbalstu un paaugstinātu efektivitāti. 2006. gads bija ļoti veiksmīgs gads EAF īstenošanai – tika noslēgti līgumi un veikti maksājumi rekordlielā skaitā, ievērojami samazinātas vecās un neaktīvās saistības, slēgts 6. EAF un panākts progress, lai slēgtu 7. EAF. Mērķis ir līdz 2007. gada beigām piešķirt visus 9. EAF līdzekļus, kā rezultātā laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam būtu izlietoti 10,5 miljardi euro, kas ir visaugstākais līmenis EAF vēsturē. |
| --- | --- |

6.–7.

Saskaņā ar Monterejas un Parīzes darba kartību Komisija pielika ievērojamas pūles, lai palielinātu atbalstu un paaugstinātu efektivitāti. 2006. gads bija ļoti veiksmīgs gads EAF īstenošanai – tika noslēgti līgumi un veikti maksājumi rekordlielā skaitā, ievērojami samazinātas vecās un neaktīvās saistības, slēgts 6. EAF un panākts progress, lai slēgtu 7. EAF. Mērķis ir līdz 2007. gada beigām piešķirt visus 9. EAF līdzekļus, kā rezultātā laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam būtu izlietoti 10,5 miljardi euro, kas ir visaugstākais līmenis EAF vēsturē.

Saistībā ar kvalitāti Komisija 2006. gadā ieviesa Kvalitātes atbalsta grupas 100 % segumu visiem EAF finansējuma priekšlikumiem gan identifikācijas, gan vērtēšanas posmā. Uz rezultātu orientēti uzraudzītāji uzraudzīja vairāk nekā 1 000 EAF projektu un kopumā secināja, ka projekti norit, kā plānots, vai labāk. Tika pabeigti 13 vērtējumi par atbalstu ĀKK valstīm, un rezultātus izmantos plānošanas un turpmāko programmu veidošanas procesā.

Komisija turpinās centienus, lai vēl vairāk uzlabotu EAF īstenošanu, un arī turpmāk ņems vērā ieteikumus, ko minētajā procesā sniegs Revīzijas palāta.

| 8. | Maksājumi izglītības, veselības aizsardzības, ūdens un sanitārā nodrošinājuma nozarēs 2006. gadā sasniedza 836 miljonus EUR, t. i., 29 % no kopējiem izdevumiem. Transporta, komunikāciju un enerģijas nozares arī saņem ievērojamus EAF līdzekļus, kas 2006. gadā bija 663 miljoni EUR (23 %). Arī tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa un nozares politikas atbalsta programmas ir finanšu instrumenti, kuru nozīme aizvien pieaug un kuru kopējie izdevumi 2006. gadā bija 638 miljoni EUR (23 %). Komisija ir noteikusi termiņus Stabex instrumenta darbības pakāpeniskai pārtraukšanai, lai gan līgumslēgšana un saistītie maksājumi ir jāpabeidz attiecīgi līdz 2008. un 2010. gada beigām. |
| --- | --- |

8.

Maksājumi izglītības, veselības aizsardzības, ūdens un sanitārā nodrošinājuma nozarēs 2006. gadā sasniedza 836 miljonus EUR, t. i., 29 % no kopējiem izdevumiem. Transporta, komunikāciju un enerģijas nozares arī saņem ievērojamus EAF līdzekļus, kas 2006. gadā bija 663 miljoni EUR (23 %). Arī tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa un nozares politikas atbalsta programmas ir finanšu instrumenti, kuru nozīme aizvien pieaug un kuru kopējie izdevumi 2006. gadā bija 638 miljoni EUR (23 %). Komisija ir noteikusi termiņus Stabex instrumenta darbības pakāpeniskai pārtraukšanai, lai gan līgumslēgšana un saistītie maksājumi ir jāpabeidz attiecīgi līdz 2008. un 2010. gada beigām.

1. tabula – EAF līdzekļu kopējais izlietojums 2006. gada 31. decembrī

| (milj. EUR) |
| --- |
| | Stāvoklis 2005. gada beigās | Budžeta izpilde 2006. finanšu gadā | Stāvoklis 2006. gada beigās |
| Kopsumma | Izpilde (11) | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF | 9. EAF | Kopsumma | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF | 9. EAF | Kopsumma | Izpilde (11) |
| A – | LĪDZEKĻI
   (10) | 44 455,0 | | –76,1 | – 126,7 | – 265,3 | 621,7 | 153,7 | 7 338,7 | 10 654,9 | 11 050,3 | 15 564,6 | 44 608,6 | |
| B – |
| IZLIETOJUMS |
| | 1. Finanšu saistības | 38 727,3 | 87,1 % | –76,1 | – 126,7 | – 265,3 | 3 186,7 | 2 718,7 | 7 338,7 | 10 654,9 | 11 050,3 | 12 402,0 | 41 445,9 | 92,9 % |
| | 2. Individuālās juridiskās saistības | 32 965,3 | 74,2 % | –38,3 | –6,3 | 202,5 | 2 914,8 | 3 072,6 | 7 338,7 | 10 522,7 | 10 449,6 | 7 726,9 | 36 037,9 | 80,8 % |
| | 3. Maksājumi
   (11) | 28 402,7 | 63,9 % | 5,0 | 159,2 | 736,8 | 1 860,9 | 2 761,9 | 7 338,7 | 10 244,1 | 9 122,0 | 4 459,9 | 31 164,7 | 69,9 % |
| C – | NENOKĀRTOTIE MAKSĀJUMI (B1-B3) | 10 324,5 | 23,2 % | | | | | | 0,0 | 410,8 | 1 928,3 | 7 942,1 | 10 281,3 | 23,0 % |
| D – | PIEEJAMAIS ATLIKUMS (A-B1) | 5 727,7 | 12,9 % | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3 162,6 | 3 162,7 | 7,1 % |
| Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2006. gada 31. decembrī. |

(milj. EUR)

Stāvoklis 2005. gada beigās

Budžeta izpilde 2006. finanšu gadā

Stāvoklis 2006. gada beigās

Kopsumma

Izpilde (11)

6. EAF

7. EAF

8. EAF

9. EAF

Kopsumma

6. EAF

7. EAF

8. EAF

9. EAF

Kopsumma

Izpilde (11)

A –

LĪDZEKĻI
   (10)

44 455,0

–76,1

– 126,7

– 265,3

621,7

153,7

7 338,7

10 654,9

11 050,3

15 564,6

44 608,6

B –

IZLIETOJUMS

1. Finanšu saistības

38 727,3

87,1 %

–76,1

– 126,7

– 265,3

3 186,7

2 718,7

7 338,7

10 654,9

11 050,3

12 402,0

41 445,9

92,9 %

2. Individuālās juridiskās saistības

32 965,3

74,2 %

–38,3

–6,3

202,5

2 914,8

3 072,6

7 338,7

10 522,7

10 449,6

7 726,9

36 037,9

80,8 %

3. Maksājumi
   (11)

28 402,7

63,9 %

5,0

159,2

736,8

1 860,9

2 761,9

7 338,7

10 244,1

9 122,0

4 459,9

31 164,7

69,9 %

C –

NENOKĀRTOTIE MAKSĀJUMI (B1-B3)

10 324,5

23,2 %

0,0

410,8

1 928,3

7 942,1

10 281,3

23,0 %

D –

PIEEJAMAIS ATLIKUMS (A-B1)

5 727,7

12,9 %

0,0

0,0

0,0

3 162,6

3 162,7

7,1 %

Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2006. gada 31. decembrī.

2. tabula – Finanšu izpilde 2002.–2006. finanšu gadā (ieskaitot)

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. Finanšu saistības | 1 768,4 | 3 395,8 | 2 375,2 | 3 035,1 | 2 718,7 |
| 2. Individuālās juridiskās saistības | 2 142,9 | 2 742,7 | 2 746,3 | 2 652,0 | 3 072,6 |
| 3. Maksājumi | 1 852,7 | 2 179,5 | 2 197,8 | 2 489,1 | 2 761,9 |
| Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2006. gada 31. decembrī. |

(milj. EUR)

2002

2003

2004

2005

2006

1. Finanšu saistības

1 768,4

3 395,8

2 375,2

3 035,1

2 718,7

2. Individuālās juridiskās saistības

2 142,9

2 742,7

2 746,3

2 652,0

3 072,6

3. Maksājumi

1 852,7

2 179,5

2 197,8

2 489,1

2 761,9

Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2006. gada 31. decembrī.

Desmitā EAF apstiprināšana

| 9. | Kopienas atbalsts ĀKK valstīm saskaņā ar ĀKK-EK Sadraudzības līgumu 2008.–2013. gadam ir noteikts 21 966 miljonu EUR apmērā. Desmitais EAF paredz 62 % palielinājumu, salīdzinot ar finanšu piešķīrumu devītajam EAF. Kā norādīts Komisijas Gada pārskatā par 6.–9. EAF finanšu pārvaldību 2006. gadā (12), iespējamā desmitā EAF ratificēšanas kavēšanās un piemērojamās finanšu regulas pieņemšana pēc 2008. gada 1. janvāra termiņa rada lielu risku vēlu apstiprināt jaunās darbības ĀKK valstīs, kas var ietekmēt EAF finansēto pasākumu nepārtrauktību (13). |
| --- | --- |

9.

Kopienas atbalsts ĀKK valstīm saskaņā ar ĀKK-EK Sadraudzības līgumu 2008.–2013. gadam ir noteikts 21 966 miljonu EUR apmērā. Desmitais EAF paredz 62 % palielinājumu, salīdzinot ar finanšu piešķīrumu devītajam EAF. Kā norādīts Komisijas Gada pārskatā par 6.–9. EAF finanšu pārvaldību 2006. gadā (12), iespējamā desmitā EAF ratificēšanas kavēšanās un piemērojamās finanšu regulas pieņemšana pēc 2008. gada 1. janvāra termiņa rada lielu risku vēlu apstiprināt jaunās darbības ĀKK valstīs, kas var ietekmēt EAF finansēto pasākumu nepārtrauktību (13).

| 9. | Komisija bija ņēmusi vērā risku, uz kuru norādīja Revīzijas palāta. Piemēram, valstīm, kurām budžeta atbalsta programmu termiņš beidzās 2008. gadā, tas tika pagarināts, izmantojot pieejamos līdzekļus no 9. EAF. |
| --- | --- |

9.

Komisija bija ņēmusi vērā risku, uz kuru norādīja Revīzijas palāta. Piemēram, valstīm, kurām budžeta atbalsta programmu termiņš beidzās 2008. gadā, tas tika pagarināts, izmantojot pieejamos līdzekļus no 9. EAF.

Komisijas gada pārskats par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību

| 10. | Devītajam EAF piemērojamā finanšu regula (14) prasa, lai Komisija katru gadu ziņotu par Eiropas Attīstības fondu pārvaldību. Palāta pārskatīja šo ziņojumu, lai novērtētu, vai tajā objektīvi aprakstīta mērķu sasniegšana, finanšu stāvoklis un notikumi, kas būtiski ietekmējuši gada pasākumus. Galvenokārt Palāta pārskatīja sniegto finanšu datu precizitāti, kā arī to, kā izpildīti Palātas iepriekš formulētie apsvērumi un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes ieteikumi. |
| --- | --- |

10.

Devītajam EAF piemērojamā finanšu regula (14) prasa, lai Komisija katru gadu ziņotu par Eiropas Attīstības fondu pārvaldību. Palāta pārskatīja šo ziņojumu, lai novērtētu, vai tajā objektīvi aprakstīta mērķu sasniegšana, finanšu stāvoklis un notikumi, kas būtiski ietekmējuši gada pasākumus. Galvenokārt Palāta pārskatīja sniegto finanšu datu precizitāti, kā arī to, kā izpildīti Palātas iepriekš formulētie apsvērumi un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes ieteikumi.

11.

| 11. | Ziņojumā par finanšu pārvaldību ir pareizi aprakstīta finanšu gada mērķu sasniegšana, finanšu stāvoklis un notikumi, kas būtiski ietekmējuši 2006. gadā veiktos pasākumus. Tomēr atklātā Stabex informācija nav uzticama galvenokārt pasākuma sarežģītās īstenošanas sistēmas dēļ. EuropeAid Sadarbības birojam (turpmāk EuropeAid) tas ir zināms, un 2007. gadā plānota Stabex līdzekļu revīzija. |
| --- | --- |

Ziņojumā par finanšu pārvaldību ir pareizi aprakstīta finanšu gada mērķu sasniegšana, finanšu stāvoklis un notikumi, kas būtiski ietekmējuši 2006. gadā veiktos pasākumus. Tomēr atklātā Stabex informācija nav uzticama galvenokārt pasākuma sarežģītās īstenošanas sistēmas dēļ. EuropeAid Sadarbības birojam (turpmāk EuropeAid) tas ir zināms, un 2007. gadā plānota Stabex līdzekļu revīzija.

II NODAĻA. REVĪZIJAS PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Revīzijas palātas 2006. finanšu gada Ticamības deklarācija par sesto, septīto, astoto un devīto Eiropas Attīstības fondu (EAF)

I.

| I. | Eiropas Revīzijas palāta (Palāta) ir pārbaudījusi sestā, septītā, astotā un devītā EAF pārskatus un pakārtotos darījumus par 2006. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu. Šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati, finanšu izpildes ziņojumi, kā arī Eiropas Investīciju bankas (EIB) sniegtie finanšu pārskati un informācija (15). Ievērojot finanšu regulas, Palātai ir uzdots iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecībā uz to EAF resursu daļu, par kuras finanšu pārvaldību atbild Komisija (16). Palāta veica revīziju saskaņā ar savu revīzijas politiku un standartiem. Šī politika un standarti ir balstīti uz vispārpieņemtajiem starptautiskiem revīzijas standartiem, kas pielāgoti EAF kontekstam. Palāta guva pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

Eiropas Revīzijas palāta (Palāta) ir pārbaudījusi sestā, septītā, astotā un devītā EAF pārskatus un pakārtotos darījumus par 2006. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu. Šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati, finanšu izpildes ziņojumi, kā arī Eiropas Investīciju bankas (EIB) sniegtie finanšu pārskati un informācija (15). Ievērojot finanšu regulas, Palātai ir uzdots iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecībā uz to EAF resursu daļu, par kuras finanšu pārvaldību atbild Komisija (16). Palāta veica revīziju saskaņā ar savu revīzijas politiku un standartiem. Šī politika un standarti ir balstīti uz vispārpieņemtajiem starptautiskiem revīzijas standartiem, kas pielāgoti EAF kontekstam. Palāta guva pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajiem atzinumiem.

II.

| II. | Palāta atzīst, ka par 2006. finanšu gadu sagatavotie finanšu izpildes ziņojumi un finanšu pārskati 2006. gada 31. decembrī ticami atspoguļo ieņēmumus un izdevumus saistībā ar sesto, septīto, astoto un devīto EAF konkrētajā finanšu gadā, kā arī minēto EAF finanšu stāvokli gada beigās.
  Neierobežojot iepriekš minēto atzinumu, Palāta vērš uzmanību:






  a) | faktam, ka Komisija nav pierādījusi to pieņēmumu derīgumu, kuri izmantoti, aplēšot uzkrājumus saņemamajiem faktūrrēķiniem; |
| --- | --- | --- |

Palāta atzīst, ka par 2006. finanšu gadu sagatavotie finanšu izpildes ziņojumi un finanšu pārskati 2006. gada 31. decembrī ticami atspoguļo ieņēmumus un izdevumus saistībā ar sesto, septīto, astoto un devīto EAF konkrētajā finanšu gadā, kā arī minēto EAF finanšu stāvokli gada beigās.

Neierobežojot iepriekš minēto atzinumu, Palāta vērš uzmanību:

a)

faktam, ka Komisija nav pierādījusi to pieņēmumu derīgumu, kuri izmantoti, aplēšot uzkrājumus saņemamajiem faktūrrēķiniem;

| b) | pārāk lielajām garantiju summām, kas uzrādītas finanšu pārskatu piezīmēs. |
| --- | --- |

b)

pārāk lielajām garantiju summām, kas uzrādītas finanšu pārskatu piezīmēs.

III.

| III. | Ņemot vērā Palātas veiktās revīzijas rezultātus un izņemot IV punktā skatīto jautājumu, Palāta uzskata, ka ieņēmumiem, piešķīrumiem, saistībām un maksājumiem minētajā finanšu gadā pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Ņemot vērā Palātas veiktās revīzijas rezultātus un izņemot IV punktā skatīto jautājumu, Palāta uzskata, ka ieņēmumiem, piešķīrumiem, saistībām un maksājumiem minētajā finanšu gadā pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Palātas revīzijā atklājās, ka delegāciju atļautajos pakārtotajos darījumos ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

IV.

Palātas revīzijā atklājās, ka delegāciju atļautajos pakārtotajos darījumos ir būtisks kļūdu līmenis.

| V. | Attiecībā uz budžeta atbalstu un turpmāk neierobežojot iepriekš minēto revīzijas atzinumu, Palātas revīzijā atklājās, ka Komisijas lēmumi par atbalsta izmaksāšanu pietiekami oficiālā un strukturētā veidā nepierāda atbilstību Kotonū nolīgumam. |
| --- | --- |

V.

Attiecībā uz budžeta atbalstu un turpmāk neierobežojot iepriekš minēto revīzijas atzinumu, Palātas revīzijā atklājās, ka Komisijas lēmumi par atbalsta izmaksāšanu pietiekami oficiālā un strukturētā veidā nepierāda atbilstību Kotonū nolīgumam.

| VI. | Lai gan Komisija ir pilnveidojusi savas pārraudzības un kontroles sistēmas, Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka atsevišķas sistēmas vēl uzlabojamas un ka jāizstrādā vispārēja kontroles stratēģija, lai nodrošinātu pārraudzības un kontroles pasākumu produktīvāku un efektīvāku īstenošanu. Palāta atzīmē, ka Komisija jau risina daudzus no pārskatā izceltajiem jautājumiem, kā arī atzinīgi vērtē Komisijas pozitīvo reakciju uz Palātas sniegtajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

VI.

Lai gan Komisija ir pilnveidojusi savas pārraudzības un kontroles sistēmas, Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka atsevišķas sistēmas vēl uzlabojamas un ka jāizstrādā vispārēja kontroles stratēģija, lai nodrošinātu pārraudzības un kontroles pasākumu produktīvāku un efektīvāku īstenošanu. Palāta atzīmē, ka Komisija jau risina daudzus no pārskatā izceltajiem jautājumiem, kā arī atzinīgi vērtē Komisijas pozitīvo reakciju uz Palātas sniegtajiem ieteikumiem.

2007. gada 27. septembrī

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| Informācija Ticamības deklarācijas pamatošanai |
| --- |
| Revīzijas tvērums un veids |
| 12. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati patiesi atspoguļo finanšu stāvokli gada beigās. Ticamības deklarācijas II punktā paustie apsvērumi par pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (17) un konsolidētos ziņojumus par sestā, septītā, astotā un devītā EAF finanšu izpildi (18). Revīziju veica, piemērojot atbilstoša spektra revīzijas procedūras, kas paredzētas, lai selektīvi pārbaudītu pierādījumus saistībā ar summām un sniegtajiem datiem. Cita starpā tika vērtēti izmantotie uzskaites principi, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu kopējais noformējums. |

Informācija Ticamības deklarācijas pamatošanai

Revīzijas tvērums un veids

12.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati patiesi atspoguļo finanšu stāvokli gada beigās. Ticamības deklarācijas II punktā paustie apsvērumi par pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (17) un konsolidētos ziņojumus par sestā, septītā, astotā un devītā EAF finanšu izpildi (18). Revīziju veica, piemērojot atbilstoša spektra revīzijas procedūras, kas paredzētas, lai selektīvi pārbaudītu pierādījumus saistībā ar summām un sniegtajiem datiem. Cita starpā tika vērtēti izmantotie uzskaites principi, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu kopējais noformējums.

17

18

13.

| 13. | Ticamības deklarācijas III-V punkta apsvērumi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību balstās uz: |
| --- | --- |

Ticamības deklarācijas III-V punkta apsvērumi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību balstās uz:

| a) | pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu EuropeAid centrālajos dienestos un piecās delegācijās (Kamerūnā, Gabonā, Jamaikā, Mozambikā un Sjerraleonē), aptverot astoņas valstis; |
| --- | --- |

a)

pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu EuropeAid centrālajos dienestos un piecās delegācijās (Kamerūnā, Gabonā, Jamaikā, Mozambikā un Sjerraleonē), aptverot astoņas valstis;

EuropeAid

| b) | statistiski atlasīta darījumu parauga pārbaudi katrā apmeklētajā delegācijā, aptverot visas jomas, izņemot budžeta atbalstu. Kopā tika revidēti 78 maksājumi un 18 individuālas juridiskās saistības. Šis process ietvēra pārbaudes uz vietas 21 projektā, kas saistīti ar 57 darījumiem; |
| --- | --- |

b)

statistiski atlasīta darījumu parauga pārbaudi katrā apmeklētajā delegācijā, aptverot visas jomas, izņemot budžeta atbalstu. Kopā tika revidēti 78 maksājumi un 18 individuālas juridiskās saistības. Šis process ietvēra pārbaudes uz vietas 21 projektā, kas saistīti ar 57 darījumiem;

| c) | izmaksātā budžeta atbalsta pārbaudi divās apmeklētajās valstīs (Mozambikā un Sjerraleonē); |
| --- | --- |

c)

izmaksātā budžeta atbalsta pārbaudi divās apmeklētajās valstīs (Mozambikā un Sjerraleonē);

| d) | EuropeAid centrālo dienestu pilnvarotu 12 darījumu un divu individuālu juridisko saistību pārbaudi; |
| --- | --- |

d)

EuropeAid centrālo dienestu pilnvarotu 12 darījumu un divu individuālu juridisko saistību pārbaudi;

EuropeAid

| e) | pārbaudi, ko veica 40 darījumiem, kurus ex post jau bija pārbaudījuši EuropeAid centrālie dienesti; |
| --- | --- |

e)

pārbaudi, ko veica 40 darījumiem, kurus ex post jau bija pārbaudījuši EuropeAid centrālie dienesti;

ex post

EuropeAid

| f) | EuropeAid ģenerāldirektora Gada darbības pārskata un Deklarācijas, kā arī šo abu dokumentu sagatavošanas procesa pārbaudi. |
| --- | --- |

f)

EuropeAid ģenerāldirektora Gada darbības pārskata un Deklarācijas, kā arī šo abu dokumentu sagatavošanas procesa pārbaudi.

EuropeAid

Pārskatu ticamība

| 14. | Otro gadu Komisijai bija jāsagatavo EAF finanšu pārskati, piemērojot uzkrājumu grāmatvedības principus. |
| --- | --- |

14.

Otro gadu Komisijai bija jāsagatavo EAF finanšu pārskati, piemērojot uzkrājumu grāmatvedības principus.

15.

| 15. | Komisijas budžeta izdevumu uzskaitei jau lietotās grāmatvedības sistēmas izmantošana EAF līdzekļu uzskaitei tika atlikta no 2007. gada sākuma uz 2008. gada sākumu, lai ļautu EuropeAid grāmatvedības sistēmu padarīt savietojamu ar ABAC – Komisijas vispārējo grāmatvedības sistēmu. Vēl citi iemesli jaunās sistēmas atlikšanai bija tehniskās grūtības, kā arī organizatoriskās grūtības, kas saistītas ar jaunas sistēmas izstrādi visās ĀKK delegācijās. Pašlaik lietotajai grāmatvedības sistēmai nepiemīt visas īpašības, kas vajadzīgas efektīvai un produktīvai ekonomiskās informācijas sniegšanai pēc uzkrājumu principa, tāpēc gada uzkrājumu korekcijas grāmatvedības datos jāveic manuāli, tādējādi vājinot grāmatvedības kontroles mehānismu efektivitāti. Turklāt valūtas maiņas kursa svārstību finansiālā ietekme grāmatvedības sistemā nav atsevišķi identificējama, un to nevar iegūt arī manuāli (19). |
| --- | --- |

Komisijas budžeta izdevumu uzskaitei jau lietotās grāmatvedības sistēmas izmantošana EAF līdzekļu uzskaitei tika atlikta no 2007. gada sākuma uz 2008. gada sākumu, lai ļautu EuropeAid grāmatvedības sistēmu padarīt savietojamu ar ABAC – Komisijas vispārējo grāmatvedības sistēmu. Vēl citi iemesli jaunās sistēmas atlikšanai bija tehniskās grūtības, kā arī organizatoriskās grūtības, kas saistītas ar jaunas sistēmas izstrādi visās ĀKK delegācijās. Pašlaik lietotajai grāmatvedības sistēmai nepiemīt visas īpašības, kas vajadzīgas efektīvai un produktīvai ekonomiskās informācijas sniegšanai pēc uzkrājumu principa, tāpēc gada uzkrājumu korekcijas grāmatvedības datos jāveic manuāli, tādējādi vājinot grāmatvedības kontroles mehānismu efektivitāti. Turklāt valūtas maiņas kursa svārstību finansiālā ietekme grāmatvedības sistemā nav atsevišķi identificējama, un to nevar iegūt arī manuāli (19).

EuropeAid

ABAC

19

| 15. | Grāmatvedības sistēmas (OLAS) nepilnībām vajadzētu būt novērstām, no 2008. gada ieviešot ABAC FED. |
| --- | --- |

15.

Grāmatvedības sistēmas (OLAS) nepilnībām vajadzētu būt novērstām, no 2008. gada ieviešot ABAC FED.

OLAS

ABAC FED

Uzkrājumu korekcijas skaidras naudas uzskaites datos veic manuāli, izmantojot kopējos skaitļus, ko iegūst no pašreizējās grāmatvedības sistēmas, un tādējādi to šifrējumā ievērojot tādus pašus kontroles principus kā attiecībā uz skaidras naudas informāciju.

Jaunā ABAC sistēma ļaus konstatēt valūtas maiņas kursa svārstību finansiālo ietekmi.

ABAC

Līgumu skaitu vietējā valūtā neuzskata par būtisku attiecībā pret visu noslēgto līgumu skaitu. Tāpēc Komisija šīs iespējamās maiņas kursa atšķirības neuzskata par būtiskām attiecībā uz grāmatvedību kopumā.

| 16. | 2005. gada darbības pārskatam budžeta ģenerāldirektors pievienoja atrunu par jaunās grāmatvedības sistēmas nepieejamību, jo tas apgrūtina pārbaužu veikšanu un tādējādi var novest pie nepilnīgas EAF pārskatu sagatavošanas. Lai gan jaunā grāmatvedības sistēma joprojām nav ieviesta un pārskatus joprojām sagatavo, veicot manuālas korekcijas, no 2006. gada darbības pārskata budžeta ģenerāldirektors šo atrunu izņēma. |
| --- | --- |

16.

2005. gada darbības pārskatam budžeta ģenerāldirektors pievienoja atrunu par jaunās grāmatvedības sistēmas nepieejamību, jo tas apgrūtina pārbaužu veikšanu un tādējādi var novest pie nepilnīgas EAF pārskatu sagatavošanas. Lai gan jaunā grāmatvedības sistēma joprojām nav ieviesta un pārskatus joprojām sagatavo, veicot manuālas korekcijas, no 2006. gada darbības pārskata budžeta ģenerāldirektors šo atrunu izņēma.

| 16. | Atrunu, kas pirmo reizi tika pievienota 2004. gada darbības pārskatam, saglabāja arī 2005. gadā, jo bija šaubas par to, vai vietējā IT sistēma (OLAS) spēj sagatavot pirmo finanšu pārskatu kopumu, kas pilnībā atbilst uzkrāšanas principam. Turklāt gada beigu slēgšanas periodā tika izveidoti datu kvalitātes kontroles papildu mehānismi, un Revīzijas palāta sniedza pozitīvu Ticamības deklarāciju (DAS) par 2005. gada finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

16.

Atrunu, kas pirmo reizi tika pievienota 2004. gada darbības pārskatam, saglabāja arī 2005. gadā, jo bija šaubas par to, vai vietējā IT sistēma (OLAS) spēj sagatavot pirmo finanšu pārskatu kopumu, kas pilnībā atbilst uzkrāšanas principam. Turklāt gada beigu slēgšanas periodā tika izveidoti datu kvalitātes kontroles papildu mehānismi, un Revīzijas palāta sniedza pozitīvu Ticamības deklarāciju (DAS) par 2005. gada finanšu pārskatu.

OLAS

DAS

| 17. | Finanšu pārskatos paredzēts uzkrājums izmaksām, kuras radušās pārskata periodā, bet par kurām gada beigās nav saņemti faktūrrēķini. Šo uzkrājumu aprēķina statistiski, pamatojoties uz vairākiem pieņēmumiem, un to lēš 1 924 miljonu EUR apmērā, kas atbilst 92 % kopējo pasīvu. Komisija nav pierādījusi šajā aprēķinā izmantoto pieņēmumu pamatotību. |
| --- | --- |

17.

Finanšu pārskatos paredzēts uzkrājums izmaksām, kuras radušās pārskata periodā, bet par kurām gada beigās nav saņemti faktūrrēķini. Šo uzkrājumu aprēķina statistiski, pamatojoties uz vairākiem pieņēmumiem, un to lēš 1 924 miljonu EUR apmērā, kas atbilst 92 % kopējo pasīvu. Komisija nav pierādījusi šajā aprēķinā izmantoto pieņēmumu pamatotību.

| 17. | Statistiskā pieeja, ko izmantoja šā uzkrājuma izveidē, ir balstīta uz pieņēmumu, ka izdevumi, kas izriet no visiem izpildes gaitā esošajiem līgumiem, ir lineāri visus turpmākos gadus. Komisijas pieņēmumu pamatā ir doma, ka līgumu izpildes īpatsvars (83 %) dažādos finanšu gados nemainīsies. Turklāt to pārbaudīs vidējā termiņā. Visbeidzot, to pilnveidoja un uzlaboja, pamatojoties uz starptautisku revidentu ieteikumiem. |
| --- | --- |

17.

Statistiskā pieeja, ko izmantoja šā uzkrājuma izveidē, ir balstīta uz pieņēmumu, ka izdevumi, kas izriet no visiem izpildes gaitā esošajiem līgumiem, ir lineāri visus turpmākos gadus. Komisijas pieņēmumu pamatā ir doma, ka līgumu izpildes īpatsvars (83 %) dažādos finanšu gados nemainīsies. Turklāt to pārbaudīs vidējā termiņā. Visbeidzot, to pilnveidoja un uzlaboja, pamatojoties uz starptautisku revidentu ieteikumiem.

| 18. | Reģistrācijas kļūdas (20) ietekmē dažu gada pārskatu gatavošanai izmantoto datu precizitāti, jo īpaši attiecībā uz garantijām. Finanšu pārskatu 1.12. piezīmē norādītā garantiju summa 2006. gada beigās kopā ir 723 miljoni EUR. Tomēr Palātas veiktajā revīzijā tika atklāts gan tas, ka dažas esošās bankas garantijas nav iegrāmatotas, gan tas, ka dažu iegrāmatoto garantiju termiņš jau ir beidzies vai arī tās jau ir atbrīvotas. Tiek lēsts, ka kļūdu tīrā ietekme ir pārvērtējums par 5,8 %. Palāta atzīst, ka Komisija iegulda ievērojamas pūles, lai uzlabotu garantiju iegrāmatošanu. |
| --- | --- |

18.

Reģistrācijas kļūdas (20) ietekmē dažu gada pārskatu gatavošanai izmantoto datu precizitāti, jo īpaši attiecībā uz garantijām. Finanšu pārskatu 1.12. piezīmē norādītā garantiju summa 2006. gada beigās kopā ir 723 miljoni EUR. Tomēr Palātas veiktajā revīzijā tika atklāts gan tas, ka dažas esošās bankas garantijas nav iegrāmatotas, gan tas, ka dažu iegrāmatoto garantiju termiņš jau ir beidzies vai arī tās jau ir atbrīvotas. Tiek lēsts, ka kļūdu tīrā ietekme ir pārvērtējums par 5,8 %. Palāta atzīst, ka Komisija iegulda ievērojamas pūles, lai uzlabotu garantiju iegrāmatošanu.

20

| 18. | Komisija 2006. gadā pielika lielas pūles, lai uzlabotu grāmatvedības sistēmā reģistrētās informācijas kvalitāti. Veicot ikgadējo kontu slēgšanu, notika papildu pārbaudes, lai sagatavotu gada pārskatus. Tā rezultātā ietekme uz gada pārskatu ir neliela un uzskatāma par nebūtisku. |
| --- | --- |

18.

Komisija 2006. gadā pielika lielas pūles, lai uzlabotu grāmatvedības sistēmā reģistrētās informācijas kvalitāti. Veicot ikgadējo kontu slēgšanu, notika papildu pārbaudes, lai sagatavotu gada pārskatus. Tā rezultātā ietekme uz gada pārskatu ir neliela un uzskatāma par nebūtisku.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Padziļinātas darījumu pārbaudes

Saistības

| 19. | Kotonū nolīgums (21) paredz, ka finansēšanas nolīgumi starp Komisiju un attiecīgo vienu vai vairākām ĀKK valstīm tiek sagatavoti 60 dienās pēc Komisijas lēmuma. Palātas veiktajā revīzijā atklājās, ka ievērojamu skaitu finansēšanas nolīgumu saņēmējvalsts šajā termiņā nebija parakstījusi. |
| --- | --- |

19.

Kotonū nolīgums (21) paredz, ka finansēšanas nolīgumi starp Komisiju un attiecīgo vienu vai vairākām ĀKK valstīm tiek sagatavoti 60 dienās pēc Komisijas lēmuma. Palātas veiktajā revīzijā atklājās, ka ievērojamu skaitu finansēšanas nolīgumu saņēmējvalsts šajā termiņā nebija parakstījusi.

21

| 19. | Komisija un saņēmējvalstis nav pārkāpušas Kotonū nolīgumā paredzēto 60 dienu noteikumu, jo šis noteikums attiecas uz finansēšanas nolīgumu sagatavošanu, nevis noslēgšanu. Finansēšanas nolīgumu parakstīšanas termiņš ir N + 1 gada 31. decembris (54. panta 2. punkts Finanšu regulā, ko piemēro 9. EAF). Īstenojot rūpīgu praksi, Komisija praktiski visos gadījumos ne tikai sagatavo, bet arī paraksta finansēšanas nolīgumus 60 dienās pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

19.

Komisija un saņēmējvalstis nav pārkāpušas Kotonū nolīgumā paredzēto 60 dienu noteikumu, jo šis noteikums attiecas uz finansēšanas nolīgumu sagatavošanu, nevis noslēgšanu. Finansēšanas nolīgumu parakstīšanas termiņš ir N + 1 gada 31. decembris (54. panta 2. punkts Finanšu regulā, ko piemēro 9. EAF). Īstenojot rūpīgu praksi, Komisija praktiski visos gadījumos ne tikai sagatavo, bet arī paraksta finansēšanas nolīgumus 60 dienās pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas.

| 20. | Individuālajās juridiskajās saistībās tika konstatēts, ka viena ANO organizācija ir pieļāvusi kļūdas attiecībā uz konkursa noteikumu ievērošanu par publicitāti un dokumentēšanu, kā arī par likumiski noteiktām bankas garantijām līgumu atbalstam (četras kļūdas četros no 78 pārbaudītajiem darījumiem). |
| --- | --- |

20.

Individuālajās juridiskajās saistībās tika konstatēts, ka viena ANO organizācija ir pieļāvusi kļūdas attiecībā uz konkursa noteikumu ievērošanu par publicitāti un dokumentēšanu, kā arī par likumiski noteiktām bankas garantijām līgumu atbalstam (četras kļūdas četros no 78 pārbaudītajiem darījumiem).

| 20. | Trijos gadījumos tika pagarināts termiņš garantijām, kas attiecas uz līgumiem, kuriem beidzas termiņš, līdz ar to atlikušais risks bija nulle. |
| --- | --- |

20.

Trijos gadījumos tika pagarināts termiņš garantijām, kas attiecas uz līgumiem, kuriem beidzas termiņš, līdz ar to atlikušais risks bija nulle.

Pēdējā gadījumā jānorāda, ka attiecības starp Komisiju un Apvienoto Nāciju Organizāciju reglamentē pamatnolīgums (FAFA), kurā ietverti īpaši noteikumi par procedūrām.

FAFA

Projektu maksājumi

| 21. | Palātas veiktajā revīzijā par EuropeAid centrālo dienestu atļautajiem maksājumiem kļūdas neatklājās. |
| --- | --- |

21.

Palātas veiktajā revīzijā par EuropeAid centrālo dienestu atļautajiem maksājumiem kļūdas neatklājās.

EuropeAid

22.

| 22. | Palātas veiktajā revīzijā par maksājumiem, ko atļāva veikt delegācijas, atklājās [būtisks] kļūdu skaits (12 kļūdas 10 no 78 pārbaudītajiem darījumiem), kas ietekmēja revidēto pakārtoto darījumu summu un kas galvenokārt attiecas uz: |
| --- | --- |

Palātas veiktajā revīzijā par maksājumiem, ko atļāva veikt delegācijas, atklājās [būtisks] kļūdu skaits (12 kļūdas 10 no 78 pārbaudītajiem darījumiem), kas ietekmēja revidēto pakārtoto darījumu summu un kas galvenokārt attiecas uz:

| — | izdevumu atbilstīgumu, piemēram, maksājumi nebija veikti paredzētajā periodā, PVN maksājumi un nepiemērotu iepirkuma procedūru izmantošana (trīs kļūdas trijos no 78 pārbaudītajiem darījumiem), |
| --- | --- |

—

izdevumu atbilstīgumu, piemēram, maksājumi nebija veikti paredzētajā periodā, PVN maksājumi un nepiemērotu iepirkuma procedūru izmantošana (trīs kļūdas trijos no 78 pārbaudītajiem darījumiem),

| — | nepareizu summu izmaksas, galvenokārt aprēķina kļūdu dēļ, tomēr dažos gadījumos paziņotie daudzumi neatbilda realitātei (sešas kļūdas sešos no 78 pārbaudītajiem darījumiem), |
| --- | --- |

—

nepareizu summu izmaksas, galvenokārt aprēķina kļūdu dēļ, tomēr dažos gadījumos paziņotie daudzumi neatbilda realitātei (sešas kļūdas sešos no 78 pārbaudītajiem darījumiem),

| — | izmaksas, kas nebija pamatotas ar visiem vajadzīgajiem dokumentiem (trīs kļūdas trijos no 78 pārbaudītajiem darījumiem). |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas nebija pamatotas ar visiem vajadzīgajiem dokumentiem (trīs kļūdas trijos no 78 pārbaudītajiem darījumiem).

| 22. | Lielākā daļa kļūdu, kuras konstatējusi Revīzijas palāta, attiecas uz maksājumiem, ko veikusi Komisija saskaņā ar līgumiem vai regulējošiem nosacījumiem, vai nu pamatojoties uz revīzijas ziņojumu, vai arī pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes kopsavilkuma ziņojuma projektu sagatavošanai, turklāt ir ievēroti Vispārīgie noteikumi. Turklāt revīzijas ziņojumi liecina par attiecīgo analizēto projektu/līgumu izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

22.

Lielākā daļa kļūdu, kuras konstatējusi Revīzijas palāta, attiecas uz maksājumiem, ko veikusi Komisija saskaņā ar līgumiem vai regulējošiem nosacījumiem, vai nu pamatojoties uz revīzijas ziņojumu, vai arī pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes kopsavilkuma ziņojuma projektu sagatavošanai, turklāt ir ievēroti Vispārīgie noteikumi. Turklāt revīzijas ziņojumi liecina par attiecīgo analizēto projektu/līgumu izdevumu likumību un pareizību.

Revīzijas palāta vienu darījumu klasificēja kā kļūdu, pamatojoties uz to, ka nebija iesniegts revīzijas ziņojums par avansa dzēšanu. Tomēr tas nebija nosacījums, lai varētu dzēst strictu sensu avansa maksājumu. Pārējās kļūdas ir maznozīmīgas kļūdas aprēķinos.

strictu sensu

| 23. | Lielākā daļa kļūdu tika pieļautas pārraudzītāju vai revidentu nepietiekami veiktu pārbaužu dēļ (sk. 32 un 36. punktu). Pārējās kļūdas liecina par trūkumiem pārbaudēs, ko delegācijas veica pirms maksājumu atļaušanas (sk. 34. punktu). Dažas kļūdas avansa maksājumos, iespējams, labos nākamajā vai gala maksājumā. Neatkarīgi no jau minētajām nepilnībām, plānotas revīzijas varēja atklāt un izlabot vēl citas kļūdas. Neatkarīgi no iespējamām turpmākām korekcijām [būtiskas] kļūdas saglabājas. |
| --- | --- |

23.

Lielākā daļa kļūdu tika pieļautas pārraudzītāju vai revidentu nepietiekami veiktu pārbaužu dēļ (sk. 32 un 36. punktu). Pārējās kļūdas liecina par trūkumiem pārbaudēs, ko delegācijas veica pirms maksājumu atļaušanas (sk. 34. punktu). Dažas kļūdas avansa maksājumos, iespējams, labos nākamajā vai gala maksājumā. Neatkarīgi no jau minētajām nepilnībām, plānotas revīzijas varēja atklāt un izlabot vēl citas kļūdas. Neatkarīgi no iespējamām turpmākām korekcijām [būtiskas] kļūdas saglabājas.

| 23. | Lielākā daļa konstatēto gadījumu attiecas uz maksājumiem, kas veikti, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem un līgumslēdzējas iestādes kopsavilkuma ziņojumu, un ko var koriģēt, veicot galīgos maksājumus. |
| --- | --- |

23.

Lielākā daļa konstatēto gadījumu attiecas uz maksājumiem, kas veikti, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem un līgumslēdzējas iestādes kopsavilkuma ziņojumu, un ko var koriģēt, veicot galīgos maksājumus.

Komisija secina, ka atlikušo kļūdu līmenis ir nenozīmīgs.

| 24. | Palātas veiktajā revīzijā atklājās arī citas atkārtotas kļūdas, kas var ietekmēt pakārtoto darījumu summu, galvenokārt saistībā ar atbilstību noteikumiem, kuri reglamentē ārējās revīzijas un apliecinošos dokumentus (sešas kļūdas sešos no 78 pārbaudītajiem darījumiem). Tika konstatētas arī tādas kļūdas, kas neietekmē pakārtoto darījumu summu, piemēram, priekšlaicīga līguma grozījumu piemērošana un nepietiekama EAF finanšu atbalsta redzamība (12 kļūdas 12 no 78 pārbaudītajiem darījumiem). |
| --- | --- |

24.

Palātas veiktajā revīzijā atklājās arī citas atkārtotas kļūdas, kas var ietekmēt pakārtoto darījumu summu, galvenokārt saistībā ar atbilstību noteikumiem, kuri reglamentē ārējās revīzijas un apliecinošos dokumentus (sešas kļūdas sešos no 78 pārbaudītajiem darījumiem). Tika konstatētas arī tādas kļūdas, kas neietekmē pakārtoto darījumu summu, piemēram, priekšlaicīga līguma grozījumu piemērošana un nepietiekama EAF finanšu atbalsta redzamība (12 kļūdas 12 no 78 pārbaudītajiem darījumiem).

| 24. | Komisija cenšas efektīvi īstenot attīstības atbalstu, ievērojot formālus jautājumus un ņemot vērā praktisko pieredzi. |
| --- | --- |

24.

Komisija cenšas efektīvi īstenot attīstības atbalstu, ievērojot formālus jautājumus un ņemot vērā praktisko pieredzi.

Budžeta atbalsts

| 25. | Kotonū nolīgums nosaka, ka budžeta palīdzība piešķirama tikai tad, ja publisko izdevumu pārvaldība ir pietiekami caurskatāma, uzskaitāma un efektīva (22). Komisija šo nosacījumu interpretē dinamiski (23). Tā uzskata, ka publisko finanšu pārvaldības nepilnības finansēšanas lēmuma pieņemšanas laikā neliedz sākt budžeta atbalsta programmu, ja ir vēlme veikt reformu un ja uzskata, ka reformas būs pietiekamas. |
| --- | --- |

25.

Kotonū nolīgums nosaka, ka budžeta palīdzība piešķirama tikai tad, ja publisko izdevumu pārvaldība ir pietiekami caurskatāma, uzskaitāma un efektīva (22). Komisija šo nosacījumu interpretē dinamiski (23). Tā uzskata, ka publisko finanšu pārvaldības nepilnības finansēšanas lēmuma pieņemšanas laikā neliedz sākt budžeta atbalsta programmu, ja ir vēlme veikt reformu un ja uzskata, ka reformas būs pietiekamas.

22

23

26.

| 26. | Palātas veiktajā revīzijā Sjerraleonē atklājās, ka Komisija nespēj pierādīt atbilstību iepriekš minētajiem Kotonū nolīguma noteikumiem, jo īpaši, ņemot vērā tās “dinamisko interpretāciju”. Komisijai, pieņemot lēmumus par izmaksām, ir tendence paļauties uz rādītājiem, kas sliecas paredzēt progresu nākotnē. Šādu paredzējumu pareizība ir apšaubāma. Turklāt rādītāji, kas izstrādāti, lai novērtētu progresu publisko finanšu pārvaldībā, ne vienmēr ļauj iegūt skaidrus progresa pierādījumus; daļa informācijas, kas izmantota progresa salīdzināšanai ar kopējo rīcības plānu, bija nepamatoti optimistiska, un dati, uz kuriem tā balstījās, nebija pietiekami rūpīgi pārbaudīti, jo īpaši attiecībā uz to, ka netiek gatavoti publiskie pārskati. Palātas veiktās revīzijas laikā (24) nesenākie publicētie valdības pārskati attiecās uz 2001. finanšu gadu. Caurskatāmību un atbildību nevar pierādīt, ja savlaicīgi nesagatavo gada pārskatus, jo tie ir būtisks ieguldījums publisko izdevumu pārvaldībā. Tādējādi nav nodrošināta atbilstība Kotonū nolīgumam. |
| --- | --- |

Palātas veiktajā revīzijā Sjerraleonē atklājās, ka Komisija nespēj pierādīt atbilstību iepriekš minētajiem Kotonū nolīguma noteikumiem, jo īpaši, ņemot vērā tās “dinamisko interpretāciju”. Komisijai, pieņemot lēmumus par izmaksām, ir tendence paļauties uz rādītājiem, kas sliecas paredzēt progresu nākotnē. Šādu paredzējumu pareizība ir apšaubāma. Turklāt rādītāji, kas izstrādāti, lai novērtētu progresu publisko finanšu pārvaldībā, ne vienmēr ļauj iegūt skaidrus progresa pierādījumus; daļa informācijas, kas izmantota progresa salīdzināšanai ar kopējo rīcības plānu, bija nepamatoti optimistiska, un dati, uz kuriem tā balstījās, nebija pietiekami rūpīgi pārbaudīti, jo īpaši attiecībā uz to, ka netiek gatavoti publiskie pārskati. Palātas veiktās revīzijas laikā (24) nesenākie publicētie valdības pārskati attiecās uz 2001. finanšu gadu. Caurskatāmību un atbildību nevar pierādīt, ja savlaicīgi nesagatavo gada pārskatus, jo tie ir būtisks ieguldījums publisko izdevumu pārvaldībā. Tādējādi nav nodrošināta atbilstība Kotonū nolīgumam.

24

| 26. | Valsts bilanču sagatavošana ir viena no stabilas PFM [valsts finanšu pārvaldības] sistēmas iezīmēm. Lēmumu par līdzekļu noteiktas daļas izmaksu pieņem visaptverošas uzraudzības ietvaros, kurā ietilpst darbības novērtējums (t.i., pārbaude, salīdzinot ar finansēšanas nolīguma vispārīgajiem nosacījumiem, ko vērtē, pamatojoties uz valdības vai citu valsts struktūru ziņojumiem), kā arī kopējās PFM sistēmas dažādas diagnostikas (25). Valdība iesniedz līdzekļu devējiem progresa ziņojumu, lai informētu tos par PFM reformu īstenošanā gūtajiem panākumiem. Pirms lēmuma par izmaksu pieņemšanas Komisija izmanto jebkuru citu informāciju, kas ļauj tai spriest par attiecīgajiem jaunākajiem notikumiem PFM reformu jomā. |
| --- | --- |

26.

Valsts bilanču sagatavošana ir viena no stabilas PFM [valsts finanšu pārvaldības] sistēmas iezīmēm. Lēmumu par līdzekļu noteiktas daļas izmaksu pieņem visaptverošas uzraudzības ietvaros, kurā ietilpst darbības novērtējums (t.i., pārbaude, salīdzinot ar finansēšanas nolīguma vispārīgajiem nosacījumiem, ko vērtē, pamatojoties uz valdības vai citu valsts struktūru ziņojumiem), kā arī kopējās PFM sistēmas dažādas diagnostikas (25). Valdība iesniedz līdzekļu devējiem progresa ziņojumu, lai informētu tos par PFM reformu īstenošanā gūtajiem panākumiem. Pirms lēmuma par izmaksu pieņemšanas Komisija izmanto jebkuru citu informāciju, kas ļauj tai spriest par attiecīgajiem jaunākajiem notikumiem PFM reformu jomā.

PFM

PFM

25

PFM

Lēmums par noteiktas daļas izmaksu bija balstīts uz i) informāciju par valdības pārskatu sagatavošanu, kura tajā brīdī šķita reāla, un ii) reformu programmas pārējās daļas panākumu novērtējumu.

Noteiktus rezultātus ir devis dialogs un kontroles pasākumi, ko veica MDBS (vairāku līdzekļu piešķīrēju budžeta atbalsta) līdzekļu piešķīrēji attiecībā uz valdību pārskatu sagatavošanu. Līdz 2007. gada jūnijam beidzot tika iesniegti nokavētie valdību galīgie pārskati.

MDBS

Ņemot vēra panākumus, kas tika gūti Sjerraleones PFM sistēmas nostiprināšanā, un visaptverošo analīzi, ko veica delegācija, Komisija uzskata, ka tā ir pietiekami stingri pārbaudījusi pieejamos datus un ir rīkojusies, pilnībā ievērojot Kotonū nolīguma attiecīgos noteikumus.

PFM

| 27. | Palātas veiktajā revīzijā Mozambikā tika pierādīts, ka delegācija labā līmenī uzrauga publisko finanšu pārvaldības reformu īstenošanu. Finansēšanas nolīgums skaidri atklāj saistību starp norādītajiem publisko finanšu pārvaldības trūkumiem, īstenotajiem vai plānotajiem pasākumiem un nosacījumiem, kas reglamentē EAF atbalsta izmaksāšanu. Tomēr tas pietiekami oficiālā un strukturētā veidā neparāda, ka saņēmējvalstij ir atbilstoša ilgtermiņa reformu programma visu būtisko publisko finanšu pārvaldības trūkumu novēršanai. Izmantotie izpildes rādītāji neļauj vispusīgi novērtēt publisko finanšu pārvaldības sistēmas reformu efektivitāti, turklāt nepietiekama uzmanība bija pievērsta korupcijas novēršanas pasākumiem. Nesen ir uzlabojušās attiecības un dialogs starp donoriem, tostarp Komisiju, un augstāko revīzijas iestādi. Saziņa ar Parlamentu, kas arī ir vēlama, tādā pašā mērā nav pilnveidojusies. |
| --- | --- |

27.

Palātas veiktajā revīzijā Mozambikā tika pierādīts, ka delegācija labā līmenī uzrauga publisko finanšu pārvaldības reformu īstenošanu. Finansēšanas nolīgums skaidri atklāj saistību starp norādītajiem publisko finanšu pārvaldības trūkumiem, īstenotajiem vai plānotajiem pasākumiem un nosacījumiem, kas reglamentē EAF atbalsta izmaksāšanu. Tomēr tas pietiekami oficiālā un strukturētā veidā neparāda, ka saņēmējvalstij ir atbilstoša ilgtermiņa reformu programma visu būtisko publisko finanšu pārvaldības trūkumu novēršanai. Izmantotie izpildes rādītāji neļauj vispusīgi novērtēt publisko finanšu pārvaldības sistēmas reformu efektivitāti, turklāt nepietiekama uzmanība bija pievērsta korupcijas novēršanas pasākumiem. Nesen ir uzlabojušās attiecības un dialogs starp donoriem, tostarp Komisiju, un augstāko revīzijas iestādi. Saziņa ar Parlamentu, kas arī ir vēlama, tādā pašā mērā nav pilnveidojusies.

| 27. | PFM rādītāji, ko izmantoja attīstības partneri, tostarp EK, saistībā ar PRBS, pamatā ir paredzēti tam, lai varētu uzraudzīt PFM reformas izmaiņu virzienu un apjomu, un tāpēc tie galvenokārt ir procesa rādītāji. |
| --- | --- |

27.

PFM rādītāji, ko izmantoja attīstības partneri, tostarp EK, saistībā ar PRBS, pamatā ir paredzēti tam, lai varētu uzraudzīt PFM reformas izmaiņu virzienu un apjomu, un tāpēc tie galvenokārt ir procesa rādītāji.

PFM

PRBS

PFM

Komisija uzskata, ka finansēšanas nolīgums pietiekami detalizēti parādīja reformu programmu, lai varētu novērst PFM trūkumus, bet atzīst, ka, plaši izmantojot PEFA vērtēšanas rīku, PFM analīze kļūs labāk formulēta un strukturēta.

PFM

PEFA

PFM

Pēdējā laikā attiecībā uz uzmanības pievēršanu jautājumiem, kas saistīti ar korupciju, darbības novērtējuma sistēmā, ko izmanto visi 19 līdzekļu piešķīrēji, ir ietverti 3 korupcijas rādītāji. Turklāt visi jautājumi, kas saistīti ar korupciju, ir jāskata daudz plašākā kontekstā, un tie ir ne tikai saistīti ar budžeta atbalstu, bet attiecas uz visu attīstības atbalstu, piemēram, EK savā attīstības programmā, kas risina tiesiskuma jautājumus, sīkāk pievēršas korupcijai.

EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskats

ģenerāldirektora darbības pārskats

| 28. | EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskats iepazīstina ar politikas sasniegumiem, dienestu veikto pārvaldību un galvenajiem pārbaužu rezultātiem. Tajā atspoguļota arī Komisijas rīcība, ievērojot Revīzijas palātas, Iekšējās revīzijas dienesta un EuropeAid Iekšējās revīzijas nodaļas sagatavotos ieteikumus. |
| --- | --- |

28.

EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskats iepazīstina ar politikas sasniegumiem, dienestu veikto pārvaldību un galvenajiem pārbaužu rezultātiem. Tajā atspoguļota arī Komisijas rīcība, ievērojot Revīzijas palātas, Iekšējās revīzijas dienesta un EuropeAid Iekšējās revīzijas nodaļas sagatavotos ieteikumus.

EuropeAid

EuropeAid

29.

| 29. | EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tomēr Palātas revīzijā tika konstatēts, ka kļūdu līmenis jāsamazina, ko var panākt, uzlabojot pārraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tomēr Palātas revīzijā tika konstatēts, ka kļūdu līmenis jāsamazina, ko var panākt, uzlabojot pārraudzības un kontroles sistēmas.

EuropeAid

| 29. | Izveidotā uzraudzības un kontroles sistēma ļāva ģenerāldirektoram sniegt pietiekamu pārliecību, ka EuropeAid 2006. gadā veiktie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

29.

Izveidotā uzraudzības un kontroles sistēma ļāva ģenerāldirektoram sniegt pietiekamu pārliecību, ka EuropeAid 2006. gadā veiktie darījumi ir likumīgi un pareizi.

EuropeAid

Komisija pilnībā piekrīt, ka ir vajadzīgi uzlabojumi.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Vispārējā kontroles stratēģija

| 30. | Daudzi procesa dalībnieki veic virkni kontroles darbību, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību. Pirms darījumu atļaušanas, tos pārbauda saņēmēji, pārraudzītāji, ĀKK valstis, delegācijas un EuropeAid centrālie dienesti. Pēc tam delegācijas, EuropeAid centrālie dienesti un iekšējās revīzijas struktūrvienības veic regulāru uzraudzību un apstiprinājuma pārbaudes. Tomēr, lai nodrošinātu šo dažādo kontroles pasākumu efektīvu un produktīvu īstenošanu, EuropeAid vēl ir jāizstrādā vispārēja kontroles stratēģija, kā Palāta to jau ir vairākkārt uzsvērusi (26). EuropeAid vēlas formulēt šo kontroles stratēģiju 2007. gadā. |
| --- | --- |

30.

Daudzi procesa dalībnieki veic virkni kontroles darbību, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību. Pirms darījumu atļaušanas, tos pārbauda saņēmēji, pārraudzītāji, ĀKK valstis, delegācijas un EuropeAid centrālie dienesti. Pēc tam delegācijas, EuropeAid centrālie dienesti un iekšējās revīzijas struktūrvienības veic regulāru uzraudzību un apstiprinājuma pārbaudes. Tomēr, lai nodrošinātu šo dažādo kontroles pasākumu efektīvu un produktīvu īstenošanu, EuropeAid vēl ir jāizstrādā vispārēja kontroles stratēģija, kā Palāta to jau ir vairākkārt uzsvērusi (26). EuropeAid vēlas formulēt šo kontroles stratēģiju 2007. gadā.

EuropeAid

EuropeAid

EuropeAid

26

EuropeAid

| 30. | Komisijas dienesti pilnībā apzinās, ka ir vajadzīga un ir jāpiemēro rentabla kontroles stratēģija. Piemērotā kontroles stratēģija ietver revīzijas, vērtēšanu, uzraudzību un pārraudzības darbības. |
| --- | --- |

30.

Komisijas dienesti pilnībā apzinās, ka ir vajadzīga un ir jāpiemēro rentabla kontroles stratēģija. Piemērotā kontroles stratēģija ietver revīzijas, vērtēšanu, uzraudzību un pārraudzības darbības.

Saskaņā ar Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 un ievērojot tajā noteiktos principus, 2005. gada jūlijā tika veikts trūkumu novērtējums, un pēc tam 2006. gada janvārī Komisija pieņēma vērienīgu “Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai”.

Saņēmēji

| 31. | Mazajām struktūrvienībām, kas pārvalda programmu tāmes (27), un dotēšanas nolīgumos paredzēto līdzekļu saņēmējiem lielākoties ir vienkāršas kontroles sistēmas, un ne vienmēr tām ir piemērota grāmatvedības sistēma projekta izdevumu reģistrēšanai. |
| --- | --- |

31.

Mazajām struktūrvienībām, kas pārvalda programmu tāmes (27), un dotēšanas nolīgumos paredzēto līdzekļu saņēmējiem lielākoties ir vienkāršas kontroles sistēmas, un ne vienmēr tām ir piemērota grāmatvedības sistēma projekta izdevumu reģistrēšanai.

27

| 31. | Praktiskajās vadlīnijās saistībā ar programmu tāmēm noteikts, ka organizācijām, kas tās pārvalda, ir jābūt piemērotām grāmatvedības sistēmām, lai reģistrētu projektu izdevumus, un nodalītiem grāmatveža un kredītrīkotāja pienākumiem. Tiek organizētas regulāras mācības, lai pastiprinātu vadības spējas. |
| --- | --- |

31.

Praktiskajās vadlīnijās saistībā ar programmu tāmēm noteikts, ka organizācijām, kas tās pārvalda, ir jābūt piemērotām grāmatvedības sistēmām, lai reģistrētu projektu izdevumus, un nodalītiem grāmatveža un kredītrīkotāja pienākumiem. Tiek organizētas regulāras mācības, lai pastiprinātu vadības spējas.

Pārraudzītāji

| 32. | Nozīmīgiem darbiem, piegādes vai pakalpojumu līgumiem ir iecelts ārējs pārraudzītājs, kas vada un/vai uzrauga līguma izpildi. Palātas veiktajā revīzijā parādījās, ka pārraudzītāju veiktās kontroles kvalitāte ir diezgan neviendabīga (sk. 23. punktu). |
| --- | --- |

32.

Nozīmīgiem darbiem, piegādes vai pakalpojumu līgumiem ir iecelts ārējs pārraudzītājs, kas vada un/vai uzrauga līguma izpildi. Palātas veiktajā revīzijā parādījās, ka pārraudzītāju veiktās kontroles kvalitāte ir diezgan neviendabīga (sk. 23. punktu).

| 32. | Ieviestā darbu izpildes līgumu uzraudzības sistēma ietilpst kontroles sistēmā un tika definēta Vispārīgo noteikumu līmenī (Lēmums 3/90). Komisija ir ievērojami uzlabojusi šo sistēmu, veicinot tāda principa ieviešanu, saskaņā ar kuru darbu projektēšanu un uzraudzību veic viena un tā pati juridiskā persona. Uzraudzības iestāžu sagatavotos pārskatus kontrolē delegācijas. Turklāt šie pārskati nav galīgi, un tos var koriģēt līdz galīgā pārskata saņemšanai. |
| --- | --- |

32.

Ieviestā darbu izpildes līgumu uzraudzības sistēma ietilpst kontroles sistēmā un tika definēta Vispārīgo noteikumu līmenī (Lēmums 3/90). Komisija ir ievērojami uzlabojusi šo sistēmu, veicinot tāda principa ieviešanu, saskaņā ar kuru darbu projektēšanu un uzraudzību veic viena un tā pati juridiskā persona. Uzraudzības iestāžu sagatavotos pārskatus kontrolē delegācijas. Turklāt šie pārskati nav galīgi, un tos var koriģēt līdz galīgā pārskata saņemšanai.

ĀKK valstis

| 33. | Komisija turpināja centienus palielināt valsts kredītrīkotāja administrāciju spēju, sniedzot tehnisku palīdzību, aprīkojumu un mācības, lai valsts kredītrīkotājam ļautu efektīvi kontrolēt EAF izdevumus. Rezultāti ir dažādi, galvenokārt ĀKK valstu nepietiekamas iesaistīšanās dēļ. Tas nozīmē, ka vairākas delegācijas var tikai daļēji paļauties uz valsts kredītrīkotāja administrāciju veikto kontroli, kā rezultātā palielinās darba slodze. |
| --- | --- |

33.

Komisija turpināja centienus palielināt valsts kredītrīkotāja administrāciju spēju, sniedzot tehnisku palīdzību, aprīkojumu un mācības, lai valsts kredītrīkotājam ļautu efektīvi kontrolēt EAF izdevumus. Rezultāti ir dažādi, galvenokārt ĀKK valstu nepietiekamas iesaistīšanās dēļ. Tas nozīmē, ka vairākas delegācijas var tikai daļēji paļauties uz valsts kredītrīkotāja administrāciju veikto kontroli, kā rezultātā palielinās darba slodze.

| 33. | ĀKK valstīs regulāri organizē mācības, lai pastiprinātu to administratīvās spējas. Par EAF finanšu un nolīgumu procedūrām 2006. gadā tika organizētas 21 mācību kurss. |
| --- | --- |

33.

ĀKK valstīs regulāri organizē mācības, lai pastiprinātu to administratīvās spējas. Par EAF finanšu un nolīgumu procedūrām 2006. gadā tika organizētas 21 mācību kurss.

Delegācijas

| 34. | Katra atsevišķa maksājuma atļaušana notiek saskaņā ar procedūru, kas paredz to, ka piecas personas aizpilda kontrollapas un sniedz apstiprinājumu. Daļa Palātas konstatēto kļūdu bija jāatklāj un jānovērš jau šajā posmā (sk. 24. punktu), kas norāda uz dažu veikto pārbaužu zemo kvalitāti. To pastiprina nepietiekama delegācijas darbinieku klātbūtne uz vietas, lai kontrolētu pārraudzītāju darbu. |
| --- | --- |

34.

Katra atsevišķa maksājuma atļaušana notiek saskaņā ar procedūru, kas paredz to, ka piecas personas aizpilda kontrollapas un sniedz apstiprinājumu. Daļa Palātas konstatēto kļūdu bija jāatklāj un jānovērš jau šajā posmā (sk. 24. punktu), kas norāda uz dažu veikto pārbaužu zemo kvalitāti. To pastiprina nepietiekama delegācijas darbinieku klātbūtne uz vietas, lai kontrolētu pārraudzītāju darbu.

| 34. | Kā norāda Revīzijas palāta, Komisija ir ieviesusi finanšu shēmas un katram darījumam izmanto standarta kontrolsarakstus. Tas veicina delegāciju veikto pārbaužu saskaņošanu un to kvalitātes uzlabošanu, apstiprinot maksājumu darījumus. |
| --- | --- |

34.

Kā norāda Revīzijas palāta, Komisija ir ieviesusi finanšu shēmas un katram darījumam izmanto standarta kontrolsarakstus. Tas veicina delegāciju veikto pārbaužu saskaņošanu un to kvalitātes uzlabošanu, apstiprinot maksājumu darījumus.

Decentralizējot atbalstu pārvaldīšanu, delegācijām būs lielāka iespēja nodrošināt iesaistīšanos uz vietas.

| 35. | Izdevumu revīzijas, kas visbiežāk tiek uzticētas privātiem revīzijas birojiem, ir viens no Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu pamatelementiem. Galvenokārt šīs revīzijas veic saistību izpildes perioda beigās, lai noskaidrotu izdevumus un slēgtu projektus. Tās nav paredzētas sistēmu vērtēšanai un nepalīdz novērst sistēmu kļūdas. Sākotnējā gada revīzijas plānā 2006. gadam delegācijas paredzēja, ka tiks veiktas 649 revīzijas (28). Delegāciju faktiski pasūtīto revīziju skaits bija daudz mazāks nekā plānotais (29), daļēji tāpēc, ka delegāciju spēja organizēt revīzijas un veikt pēcpārbaudes bija ierobežota. |
| --- | --- |

35.

Izdevumu revīzijas, kas visbiežāk tiek uzticētas privātiem revīzijas birojiem, ir viens no Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu pamatelementiem. Galvenokārt šīs revīzijas veic saistību izpildes perioda beigās, lai noskaidrotu izdevumus un slēgtu projektus. Tās nav paredzētas sistēmu vērtēšanai un nepalīdz novērst sistēmu kļūdas. Sākotnējā gada revīzijas plānā 2006. gadam delegācijas paredzēja, ka tiks veiktas 649 revīzijas (28). Delegāciju faktiski pasūtīto revīziju skaits bija daudz mazāks nekā plānotais (29), daļēji tāpēc, ka delegāciju spēja organizēt revīzijas un veikt pēcpārbaudes bija ierobežota.

28

29

| 35. | Ārējās revīzijas ir viens no EuropeAid iekšējās kontroles sistēmas elementiem, kas ietilpst darbību likumības un pareizības pārbaudēs. |
| --- | --- |

35.

Ārējās revīzijas ir viens no EuropeAid iekšējās kontroles sistēmas elementiem, kas ietilpst darbību likumības un pareizības pārbaudēs.

EuropeAid

Vajadzības gadījumā revīzijas uzsāk projekta īstenošanas agrīnā posmā, lai sniegtu informāciju par līgumisko partneru vadības un kontroles sistēmu darbību.

No veiktajiem pasākumiem jaunajiem darba uzdevumiem un attiecīgajiem norādījumiem vajadzētu pozitīvi ietekmēt gada revīzijas plāna savlaicīgu īstenošanu.

| 36. | Uz delegāciju ierosinātajām revīzijām neattiecas standartizētie revīzijas uzdevumi, kuri skaidri nosaka revīzijas mērķus un piemērojamo būtiskuma robežu. Tādēļ ārējo revīziju kvalitāte ir dažāda, kā arī ievērojami atšķiras atzinumu un revīzijas ziņojumos sniegtās papildu informācijas forma. Tā tiek samazināts ieguldījums, ko šis potenciāli bagātīgais ticamības avots varētu sniegt vispārējā kontroles sistēmā. |
| --- | --- |

36.

Uz delegāciju ierosinātajām revīzijām neattiecas standartizētie revīzijas uzdevumi, kuri skaidri nosaka revīzijas mērķus un piemērojamo būtiskuma robežu. Tādēļ ārējo revīziju kvalitāte ir dažāda, kā arī ievērojami atšķiras atzinumu un revīzijas ziņojumos sniegtās papildu informācijas forma. Tā tiek samazināts ieguldījums, ko šis potenciāli bagātīgais ticamības avots varētu sniegt vispārējā kontroles sistēmā.

| 36. | Revīzijas palātas minētie elementi jau ir iekļauti revīzijas standarta tehnikā un metodikā, ko izmanto revīzijas uzņēmumi, kuri veic ārējā atbalsta darbību revīzijas. |
| --- | --- |

36.

Revīzijas palātas minētie elementi jau ir iekļauti revīzijas standarta tehnikā un metodikā, ko izmanto revīzijas uzņēmumi, kuri veic ārējā atbalsta darbību revīzijas.

EuropeAid pieņēma standarta darba uzdevumus ar skaidri noteiktiem mērķiem un būtiskuma kritērijiem. Vērtējuma veidi būs saskaņotāki, ļaujot optimizēt šo kontroles instrumentu.

EuropeAid

EuropeAid centrālo dienestu veiktā uzraudzība

centrālo dienestu veiktā uzraudzība

| 37. | Eiropas Attīstības fondu īstenošanas uzraudzībā, ko veic EuropeAid centrālie dienesti, ietilpst plašs darbību spektrs, tostarp riska analīze, vadības ziņojumu pārskatīšana, ārējās revīzijas ziņojumu parauga pārbaude un grāmatvedības sistēmā pieejamās vadības informācijas analīze. |
| --- | --- |

37.

Eiropas Attīstības fondu īstenošanas uzraudzībā, ko veic EuropeAid centrālie dienesti, ietilpst plašs darbību spektrs, tostarp riska analīze, vadības ziņojumu pārskatīšana, ārējās revīzijas ziņojumu parauga pārbaude un grāmatvedības sistēmā pieejamās vadības informācijas analīze.

EuropeAid

38.

| 38. | EuropeAid ir iekļāvusi riska pārvaldību gada pārvaldības plānā, lai apzinātu risku tad, kad vēl var veikt profilaktiskus pasākumus. Ir izveidots riska faktoru uzskaitījums, kas ietver rīcības plānu apzināto risku mazināšanai. Uzskaitījumu regulāri pārskata un atjaunina, tomēr riska pārvaldība delegācijas līmenī bieži vien ir formāla, kas mazina tās ieguldījumu EuropeAid riska analīzē. Tas ir pašvērtējums, kas balstās uz iepriekš noteiktiem riska faktoriem un kas netiek veikts sadarbības veidā, tam arī neseko rīcības plāns. |
| --- | --- |

EuropeAid ir iekļāvusi riska pārvaldību gada pārvaldības plānā, lai apzinātu risku tad, kad vēl var veikt profilaktiskus pasākumus. Ir izveidots riska faktoru uzskaitījums, kas ietver rīcības plānu apzināto risku mazināšanai. Uzskaitījumu regulāri pārskata un atjaunina, tomēr riska pārvaldība delegācijas līmenī bieži vien ir formāla, kas mazina tās ieguldījumu EuropeAid riska analīzē. Tas ir pašvērtējums, kas balstās uz iepriekš noteiktiem riska faktoriem un kas netiek veikts sadarbības veidā, tam arī neseko rīcības plāns.

EuropeAid

EuropeAid

| 38. | Delegācijas veic ikgadēju riska pašnovērtējumu, izmantojot saskaņotu un īpašu metodiku, kura ļauj tam konstatēt lielākos riskus un atbilstošas preventīvas darbības saistībā ar mērķiem, kas izklāstīti gada vadības plānā, kā arī saskaņot rezultātus centrālā līmenī. Visi ģeogrāfiskie direktorāti saņem finanšu gada rezultātus. |
| --- | --- |

38.

Delegācijas veic ikgadēju riska pašnovērtējumu, izmantojot saskaņotu un īpašu metodiku, kura ļauj tam konstatēt lielākos riskus un atbilstošas preventīvas darbības saistībā ar mērķiem, kas izklāstīti gada vadības plānā, kā arī saskaņot rezultātus centrālā līmenī. Visi ģeogrāfiskie direktorāti saņem finanšu gada rezultātus.

Norādījumos par EuropeAid 2007. gada vadības plāna sagatavošanu ir skaidri norādīts, ka tiek ņemti vērā jaunākie riska novērtējuma rezultāti delegācijās (pievienoti norādījumiem).

EuropeAid

Delegācijas mudinās turpināt risku pārvaldīšanu, tām pilnībā piedaloties.

| 39. | Pastāv būtisks neatbilstīgu projekta izdevumu risks. Šo riska faktoru novēršanai noteiktā rīcība ir vērsta uz pasākumiem, kas paredzēti neatbilstīgu izdevumu atklāšanai, piemēram, ārējās revīzijas. Šī rīcība neparedz pasākumus, kas varētu samazināt vai novērst neatbilstīgus izdevumus jau pašā sākumā. Tomēr Palāta atzīmē, ka šis rīcības plāns paredz formalizēt EuropeAid vispārējās kontroles stratēģiju. |
| --- | --- |

39.

Pastāv būtisks neatbilstīgu projekta izdevumu risks. Šo riska faktoru novēršanai noteiktā rīcība ir vērsta uz pasākumiem, kas paredzēti neatbilstīgu izdevumu atklāšanai, piemēram, ārējās revīzijas. Šī rīcība neparedz pasākumus, kas varētu samazināt vai novērst neatbilstīgus izdevumus jau pašā sākumā. Tomēr Palāta atzīmē, ka šis rīcības plāns paredz formalizēt EuropeAid vispārējās kontroles stratēģiju.

EuropeAid

| 39. | Ikgadējais riska novērtējums ir augsta līmeņa riska novērtējums, kas papildina citu veidu un sīkāku riska analīzi, ko veic, piemēram, saistībā ar ikgadējā revīzijas plāna izveidi. Tas pievēršas atlikušajam riskam, ņemot vērā kontroles un citus, jau esošus, atvieglojošus mehānismus. |
| --- | --- |

39.

Ikgadējais riska novērtējums ir augsta līmeņa riska novērtējums, kas papildina citu veidu un sīkāku riska analīzi, ko veic, piemēram, saistībā ar ikgadējā revīzijas plāna izveidi. Tas pievēršas atlikušajam riskam, ņemot vērā kontroles un citus, jau esošus, atvieglojošus mehānismus.

Darbības galvenokārt pievēršas tādiem jautājumiem kā ārējā atbalsta ietekme uz vispārējo pārvaldību, tostarp delegācijām. EuropeAid piešķir, lai līdz 2007. gada beigām formalizētu vispārīgo kontroles stratēģiju.

EuropeAid

| 40. | Galvenais līdzeklis delegāciju darba kontrolei ir ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumi (ĀPPZ) – delegāciju sagatavoti pārvaldības ziņojumi par sešiem mēnešiem. Tas ir periodiskas informācijas avots, kas ļauj decentralizētajām delegācijām nosūtīt EuropeAid centrālajiem dienestiem svarīgāko informāciju par iekšējo organizāciju, projektu īstenošanu un ārējām revīzijām. Lai gan 2006. gadā ĀPPZ veidlapas ir uzlabotas, Palātas veiktajā revīzijā tika atklāts, ka delegāciju ziņošanas prakse ir neviendabīga, jo sniedz nepilnīgu informāciju par ārējo revīziju rezultātiem un to iznākumā veiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

40.

Galvenais līdzeklis delegāciju darba kontrolei ir ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumi (ĀPPZ) – delegāciju sagatavoti pārvaldības ziņojumi par sešiem mēnešiem. Tas ir periodiskas informācijas avots, kas ļauj decentralizētajām delegācijām nosūtīt EuropeAid centrālajiem dienestiem svarīgāko informāciju par iekšējo organizāciju, projektu īstenošanu un ārējām revīzijām. Lai gan 2006. gadā ĀPPZ veidlapas ir uzlabotas, Palātas veiktajā revīzijā tika atklāts, ka delegāciju ziņošanas prakse ir neviendabīga, jo sniedz nepilnīgu informāciju par ārējo revīziju rezultātiem un to iznākumā veiktiem pasākumiem.

EuropeAid

| 40. | Delegāciju decentralizētas vadības uzraudzība ietver pasākumu un instrumentu plašu klāstu, tostarp Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, kuros delegācijas atskaitās vadībai par ikgadējā revīzijas plāna izpildi. Delegācijām tiek pieprasīts arī uzsvērt svarīgākos elementus attiecībā uz darījumu likumību un pareizību, īpaši, ja tie attiecas uz jautājumiem, kas pārsniedz atsevišķa projekta robežas un ir vadības vispārējās interesēs. Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi tomēr nav instruments pilnīgas analīzes veikšanai par visiem konstatējumiem visos pārskata perioda revīzijas ziņojumos. |
| --- | --- |

40.

Delegāciju decentralizētas vadības uzraudzība ietver pasākumu un instrumentu plašu klāstu, tostarp Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, kuros delegācijas atskaitās vadībai par ikgadējā revīzijas plāna izpildi. Delegācijām tiek pieprasīts arī uzsvērt svarīgākos elementus attiecībā uz darījumu likumību un pareizību, īpaši, ja tie attiecas uz jautājumiem, kas pārsniedz atsevišķa projekta robežas un ir vadības vispārējās interesēs. Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi tomēr nav instruments pilnīgas analīzes veikšanai par visiem konstatējumiem visos pārskata perioda revīzijas ziņojumos.

| 41. | Kā Palāta jau atzīmēja iepriekšējos divos gada pārskatos, nav centralizētas vadības informācijas par delegāciju ierosināto revīziju tvērumu un rezultātiem. Tādēļ no šīm revīzijām iegūstamais ticamības līmenis ir daudz zemāks nekā ticamības līmenis, ko varētu iegūt, ja būtu ieviesta spēcīga vadības informācijas sistēma. Lai gan datorizētā informācijas sistēma CRIS Audit ir izstrādāta, lai uzraudzītu revīzijas un analizētu to konstatējumus, tā vēl joprojām nesniedz gaidītos rezultātus, jo sistēma vēl nav pilnīga un tajā neievada vajadzīgos datus. Tiek plānots modificēt CRIS audit sistēmu, bet pagaidām tā nav prioritāte. |
| --- | --- |

41.

Kā Palāta jau atzīmēja iepriekšējos divos gada pārskatos, nav centralizētas vadības informācijas par delegāciju ierosināto revīziju tvērumu un rezultātiem. Tādēļ no šīm revīzijām iegūstamais ticamības līmenis ir daudz zemāks nekā ticamības līmenis, ko varētu iegūt, ja būtu ieviesta spēcīga vadības informācijas sistēma. Lai gan datorizētā informācijas sistēma CRIS Audit ir izstrādāta, lai uzraudzītu revīzijas un analizētu to konstatējumus, tā vēl joprojām nesniedz gaidītos rezultātus, jo sistēma vēl nav pilnīga un tajā neievada vajadzīgos datus. Tiek plānots modificēt CRIS audit sistēmu, bet pagaidām tā nav prioritāte.

CRIS Audit

CRIS audit

| 41. | EuropeAid ir izstrādājis piemērotus instrumentus revīziju veikšanai, un ir vairāki mehānismi, kas atvieglo to kvalitātes kontroli, kā arī sistemātisku revīzijas konstatējumu saskaņošanu un izmantošanu. |
| --- | --- |

41.

EuropeAid ir izstrādājis piemērotus instrumentus revīziju veikšanai, un ir vairāki mehānismi, kas atvieglo to kvalitātes kontroli, kā arī sistemātisku revīzijas konstatējumu saskaņošanu un izmantošanu.

EuropeAid

Gan revīzijas rezultātu plānošanu, gan pārbaudi nodrošina delegāciju vai vadības attiecīgie kredītrīkotāju dienesti.

Pamatojoties uz gūto pieredzi, EuropeAid paredz turpmāk uzlabot CRIS-Audit darbību kā pašreizējās sistēmas papildu instrumentu.

EuropeAid

CRIS-Audit

| 42. | Revīzijas ziņojumu parauga pirmā pārbaude tika sākta 2006. gadā, bet paraugs nav reprezentatīvs un pārskatīšana notika ilgu laiku pēc ziņojumu sagatavošanas. Delegāciju ierosināto revīziju kvalitātes kontrole vēl nav adekvāta. Tādējādi eventuālā atbildes ziņojuma secinājumi varētu nebūt būtiski un maz ticams, ka tie atklās plašākas nozīmes tēmas. |
| --- | --- |

42.

Revīzijas ziņojumu parauga pirmā pārbaude tika sākta 2006. gadā, bet paraugs nav reprezentatīvs un pārskatīšana notika ilgu laiku pēc ziņojumu sagatavošanas. Delegāciju ierosināto revīziju kvalitātes kontrole vēl nav adekvāta. Tādējādi eventuālā atbildes ziņojuma secinājumi varētu nebūt būtiski un maz ticams, ka tie atklās plašākas nozīmes tēmas.

| 42. | Pēc eksperimentāla projekta, ko īstenoja 2006. gadā, izmantojot sistemātiskāku pieeju, 2007. gadā tiks nostiprināta revīzijas kontroles sistēma. |
| --- | --- |

42.

Pēc eksperimentāla projekta, ko īstenoja 2006. gadā, izmantojot sistemātiskāku pieeju, 2007. gadā tiks nostiprināta revīzijas kontroles sistēma.

EuropeAid centrālo dienestu veiktā apstiprinājuma pārbaude

EuropeAid

| 43. | EuropeAid centrālo dienestu veiktās apstiprinājuma pārbaudes ietver apmeklējumus ar nolūku pārbaudīt, kā darbojas delegāciju iekšējās kontroles sistēmas, ex post pārbaudes un EuropeAid centrālo dienestu ierosinātās ārējās revīzijas. |
| --- | --- |

43.

EuropeAid centrālo dienestu veiktās apstiprinājuma pārbaudes ietver apmeklējumus ar nolūku pārbaudīt, kā darbojas delegāciju iekšējās kontroles sistēmas, ex post pārbaudes un EuropeAid centrālo dienestu ierosinātās ārējās revīzijas.

EuropeAid

ex post

EuropeAid

44.

| 44. | 2006. gadā EuropeAid centrālie dienesti veica divus delegāciju apmeklējumus, kuru laikā pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmu struktūru un darbību. Šie apmeklējumi bija labi izplānoti un sniedza praktiskus ieteikumus kontroles sistēmu uzlabošanai. EuropeAid pašlaik izstrādā standartizētu metodoloģiju šādiem apmeklējumiem. Lai gan Palāta jau 2005. finanšu gada pārskatā ieteica palielināt apmeklējumu skaitu (30), to bija vēl mazāk nekā 2005. gadā (31), un ievērojami mazāk, nekā sākotnēji bija plānots (32). |
| --- | --- |

2006. gadā EuropeAid centrālie dienesti veica divus delegāciju apmeklējumus, kuru laikā pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmu struktūru un darbību. Šie apmeklējumi bija labi izplānoti un sniedza praktiskus ieteikumus kontroles sistēmu uzlabošanai. EuropeAid pašlaik izstrādā standartizētu metodoloģiju šādiem apmeklējumiem. Lai gan Palāta jau 2005. finanšu gada pārskatā ieteica palielināt apmeklējumu skaitu (30), to bija vēl mazāk nekā 2005. gadā (31), un ievērojami mazāk, nekā sākotnēji bija plānots (32).

EuropeAid

EuropeAid

30

31

32

| 44. | Komisija ir pārliecināta par delegāciju labu darbību un to spēju decentralizēti pārvaldīt projektus. 2006./2007. gads jāuzskata par pārejas periodu, kad notika novērtēšanas apmeklējumi, kuru kvalitāti uzsvēra Revīzijas palāta. Tagad, kad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums. |
| --- | --- |

44.

Komisija ir pārliecināta par delegāciju labu darbību un to spēju decentralizēti pārvaldīt projektus. 2006./2007. gads jāuzskata par pārejas periodu, kad notika novērtēšanas apmeklējumi, kuru kvalitāti uzsvēra Revīzijas palāta. Tagad, kad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums.

| 45. | EuropeAid ir pārskatījis dažus aspektus savā darījumu ex post pārbaužu sistēmā. Kontrole aptver šaurāku jomu, bet pārbaužu konkrētais tvērums nedaudz paplašināts. Tomēr aspekti, kas attiecas uz juridiskajām saistībām, kā arī detalizēti darba programmas izdevumu apliecinošie dokumenti paliek ārpus šo pārbaužu tvēruma. Pārbaudes par 2006. gadu notika savlaicīgi un tika reģistrētas jaunievestajā sistēmā, kas ir būtisks uzlabojums, salīdzinot ar 2005. gadu. Kā minēts 2005. finanšu gada pārskatā (30), darījumu ex post pārbaudes var dot tikai ierobežotu ieguldījumu kopējā ticamībā sistēmām un procedūrām, kā arī pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai. Kad Palāta pārskatīja darījumu paraugu, kas jau bija pārbaudīts ex post, tā atklāja, ka dažos gadījumos pārbaudes nav pienācīgi dokumentētas un dažas kļūdas nav atklātas. |
| --- | --- |

45.

EuropeAid ir pārskatījis dažus aspektus savā darījumu ex post pārbaužu sistēmā. Kontrole aptver šaurāku jomu, bet pārbaužu konkrētais tvērums nedaudz paplašināts. Tomēr aspekti, kas attiecas uz juridiskajām saistībām, kā arī detalizēti darba programmas izdevumu apliecinošie dokumenti paliek ārpus šo pārbaužu tvēruma. Pārbaudes par 2006. gadu notika savlaicīgi un tika reģistrētas jaunievestajā sistēmā, kas ir būtisks uzlabojums, salīdzinot ar 2005. gadu. Kā minēts 2005. finanšu gada pārskatā (30), darījumu ex post pārbaudes var dot tikai ierobežotu ieguldījumu kopējā ticamībā sistēmām un procedūrām, kā arī pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai. Kad Palāta pārskatīja darījumu paraugu, kas jau bija pārbaudīts ex post, tā atklāja, ka dažos gadījumos pārbaudes nav pienācīgi dokumentētas un dažas kļūdas nav atklātas.

EuropeAid

ex post

30

ex post

ex post

| 45. | Darījumu ex post kontroles sistēmas izveidošana un tās iezīmju definēšana ir balstīta uz atlikušā riska novērtējumu un uz kontroles sistēmas pārējo elementu mijiedarbību. Darījumu ex post kontrole nodrošina papildu pārliecību to elementu novērtēšanai, uz kuriem attiecas minētā kontrole. |
| --- | --- |

45.

Darījumu ex post kontroles sistēmas izveidošana un tās iezīmju definēšana ir balstīta uz atlikušā riska novērtējumu un uz kontroles sistēmas pārējo elementu mijiedarbību. Darījumu ex post kontrole nodrošina papildu pārliecību to elementu novērtēšanai, uz kuriem attiecas minētā kontrole.

ex post

ex post

Tā attiecas uz maksājumiem, darījumu iepriekšēja finansējuma, ko veikusi Komisija, atmaksu un noskaidrošanu. Tomēr juridiskās saistības netiek atstātas bez ievērības, jo visi darījumi notiek saistībā ar abu pušu parakstīto nolīgumu. Katra darījuma izpēte ietver piemērojamo līgumisko noteikumu sistemātisku pārbaudi.

Katram izvēlētajam darījumam pieprasītā dokumentācija ir skaidri izklāstīta darījumu ex post kontroles rokasgrāmatā.

ex post

| 46. | EuropeAid centrālo dienestu ierosinātās revīzijas notiek saskaņā ar stingru kvalitātes kontroles procedūru, un ziņojumu rezultātus pārbauda un salīdzina nolūkā veikt metodoloģiskus uzlabojumus un identificēt jautājumus, kuri noderētu ne tikai revidētajiem, bet arī citiem projektiem. Šīs revīzijas atklāja kļūdas, kas atbilst Palātas konstatējumiem. Tā kā nebija dokumentēta riska analīze, kas veikta revidējamo projektu atlasīšanai, tad EuropeAid nespēj pierādīt, ka revīzijai atlasīti visi piemērotie objekti. |
| --- | --- |

46.

EuropeAid centrālo dienestu ierosinātās revīzijas notiek saskaņā ar stingru kvalitātes kontroles procedūru, un ziņojumu rezultātus pārbauda un salīdzina nolūkā veikt metodoloģiskus uzlabojumus un identificēt jautājumus, kuri noderētu ne tikai revidētajiem, bet arī citiem projektiem. Šīs revīzijas atklāja kļūdas, kas atbilst Palātas konstatējumiem. Tā kā nebija dokumentēta riska analīze, kas veikta revidējamo projektu atlasīšanai, tad EuropeAid nespēj pierādīt, ka revīzijai atlasīti visi piemērotie objekti.

EuropeAid

EuropeAid

| 46. | Ikgadējam revīzijas plānam pievieno katra direktorāta piezīmi, kurā aprakstīti kritēriji, kas piemēroti revīzijas objektu izvēlei, kā arī analīzes rezultāti. |
| --- | --- |

46.

Ikgadējam revīzijas plānam pievieno katra direktorāta piezīmi, kurā aprakstīti kritēriji, kas piemēroti revīzijas objektu izvēlei, kā arī analīzes rezultāti.

Pat ja Komisija censtos labāk dokumentēt riska analīzi, ārējo revīziju rezultāti, jo īpaši uz risku balstītie rezultāti, liecina, ka šis kontroles instruments efektīvi konstatē kļūdas un ikgadējā revīzijas plāna sagatavošanā iekļauj izmantoto riska kritēriju spēkā esamību.

| 47. | Pašreizējie darba uzdevumi, pēc kuriem veic EuropeAid centrālo dienestu ierosinātās revīzijas, neiekļauj norādījumus par būtiskuma robežu un par paraugu atlasi. Tādēļ var iznākt, ka pret līdzīgām kļūdām attiecas dažādi un ka revidentiem un revīzijas rezultātu lietotājiem par šiem rezultātiem ir atšķirīgi viedokļi. Lielam skaitam 2006. gadā pabeigto revīziju bija ierobežots tvērums. Nesen pieņemti jauni standartizēti revīzijas uzdevumi šīm revīzijām. |
| --- | --- |

47.

Pašreizējie darba uzdevumi, pēc kuriem veic EuropeAid centrālo dienestu ierosinātās revīzijas, neiekļauj norādījumus par būtiskuma robežu un par paraugu atlasi. Tādēļ var iznākt, ka pret līdzīgām kļūdām attiecas dažādi un ka revidentiem un revīzijas rezultātu lietotājiem par šiem rezultātiem ir atšķirīgi viedokļi. Lielam skaitam 2006. gadā pabeigto revīziju bija ierobežots tvērums. Nesen pieņemti jauni standartizēti revīzijas uzdevumi šīm revīzijām.

EuropeAid

| 47. | Revīzijas uzņēmumi, ar kuriem EuropeAid ir noslēdzis nolīgumus, piemēro starptautiskus revīzijas standartus. Jaunajos darba uzdevumos ir skaidri definēti būtiskuma kritēriji. |
| --- | --- |

47.

Revīzijas uzņēmumi, ar kuriem EuropeAid ir noslēdzis nolīgumus, piemēro starptautiskus revīzijas standartus. Jaunajos darba uzdevumos ir skaidri definēti būtiskuma kritēriji.

EuropeAid

Darbības jomas ierobežojumi, ko konstatēja Revīzijas palāta, bija tie projekti, par kuriem veica riska analīzi, un tie bieži vien ir ietverti iepriekšējā ikgadējā revīzijas plānā. Vienas no iespējamām tādas programmas sekām, kuras risks ir novērtēts, ir tāds, ka rezultāti var norādīt uz darbības jomas ierobežojumu. Turklāt uzdevumu pārvaldīšanu bieži vien uzņēmās vadība, gaidot revīzijas funkcijas pilnīgu ieviešanu delegācijas līmenī.

Iekšējā revīzija

| 48. | EuropeAid Iekšējās revīzijas nodaļas (IRN) uzdevums ir novērtēt iekšējās kontroles sistēmu. IRN efektīvi pilda savas funkcijas. 2006. gadā IRN revidēja EuropeAid riska pārvaldības sistēmu un preču un pakalpojumu iepirkumu. Turklāt trijās delegācijās (33) notika kontroles sistēmas revīziju pēcpārbaudes. IRN secinājumi kopumā sakrīt ar Palātas konstatējumiem. |
| --- | --- |

48.

EuropeAid Iekšējās revīzijas nodaļas (IRN) uzdevums ir novērtēt iekšējās kontroles sistēmu. IRN efektīvi pilda savas funkcijas. 2006. gadā IRN revidēja EuropeAid riska pārvaldības sistēmu un preču un pakalpojumu iepirkumu. Turklāt trijās delegācijās (33) notika kontroles sistēmas revīziju pēcpārbaudes. IRN secinājumi kopumā sakrīt ar Palātas konstatējumiem.

EuropeAid

EuropeAid

33

49.

| 49. | Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) apstiprināja EuropeAid Iekšējās revīzijas nodaļas pašvērtējumu. Vispārējais secinājums bija pozitīvs, lai gan bija virkne ieteikumu attiecībā uz darbinieku prasmēm un mācībām, kvalitātes nodrošināšanu, plānošanas un revīzijas darba dokumentāciju un IRN uzdevumu atbalstīt efektīvu ētikas programmu. |
| --- | --- |

Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) apstiprināja EuropeAid Iekšējās revīzijas nodaļas pašvērtējumu. Vispārējais secinājums bija pozitīvs, lai gan bija virkne ieteikumu attiecībā uz darbinieku prasmēm un mācībām, kvalitātes nodrošināšanu, plānošanas un revīzijas darba dokumentāciju un IRN uzdevumu atbalstīt efektīvu ētikas programmu.

EuropeAid

50.

| 50. | IRD veiktajā pēcpārbaudē par EuropeAid panākumiem saistībā ar to ieteikumu izpildi, kas bija sagatavoti pēc 2003. gadā veiktās padziļinātās revīzijas, secināja, ka lielākā daļa ieteikumu ir izpildīta, bet pārējo izpilde notiek. |
| --- | --- |

IRD veiktajā pēcpārbaudē par EuropeAid panākumiem saistībā ar to ieteikumu izpildi, kas bija sagatavoti pēc 2003. gadā veiktās padziļinātās revīzijas, secināja, ka lielākā daļa ieteikumu ir izpildīta, bet pārējo izpilde notiek.

EuropeAid

51.

| 51. | IRD veica arī revīziju par to, kā EuropeAid un ĢD ECHO izpildījuši finanšu un administratīvo pamatnolīgumu ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. ANO organizācijām 2006. gadā veiktie maksājumi atbilst 4,8 % kopējo izdevumu. Revīzijas vispārējais secinājums ir tāds, ka kontroles mehānismi joprojām efektīvi īstenojami gan projekta, gan ANO organizāciju līmenī, tomēr atzīstot, ka attīstība ir notikusi un ka lielākā daļa izvirzīto jautājumu tiek risināta. ANO struktūru institucionālais pārskats, ko EuropeAid ierosināja un kas bija paredzēts ar mērķi novērtēt, vai ieviestā politika un procedūras ir pietiekamas, lai ļautu šīm struktūrām rīkoties kā EAF līdzekļu pārraugiem, secināja, ka kopumā apmierinošu iekšējās kontroles sistēmu vērtējumu varēja sniegt trijos gadījumos no desmit. Attiecībā uz pārējām organizācijām atsevišķi aspekti vēl jāizpēta, jo ne visi būtiskie dati bija pieejami laikā, kad notika vērtēšana. Komisija pašlaik strādā pie tā, lai ar ANO vienotos par apstiprinājuma pārbaudes darba uzdevumu. |
| --- | --- |

IRD veica arī revīziju par to, kā EuropeAid un ĢD ECHO izpildījuši finanšu un administratīvo pamatnolīgumu ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. ANO organizācijām 2006. gadā veiktie maksājumi atbilst 4,8 % kopējo izdevumu. Revīzijas vispārējais secinājums ir tāds, ka kontroles mehānismi joprojām efektīvi īstenojami gan projekta, gan ANO organizāciju līmenī, tomēr atzīstot, ka attīstība ir notikusi un ka lielākā daļa izvirzīto jautājumu tiek risināta. ANO struktūru institucionālais pārskats, ko EuropeAid ierosināja un kas bija paredzēts ar mērķi novērtēt, vai ieviestā politika un procedūras ir pietiekamas, lai ļautu šīm struktūrām rīkoties kā EAF līdzekļu pārraugiem, secināja, ka kopumā apmierinošu iekšējās kontroles sistēmu vērtējumu varēja sniegt trijos gadījumos no desmit. Attiecībā uz pārējām organizācijām atsevišķi aspekti vēl jāizpēta, jo ne visi būtiskie dati bija pieejami laikā, kad notika vērtēšana. Komisija pašlaik strādā pie tā, lai ar ANO vienotos par apstiprinājuma pārbaudes darba uzdevumu.

EuropeAid

ECHO

EuropeAid

| 51. | EuropeAid sagatavoja darba uzdevumu projektu (“Kopējas pamatnostādnes”) pēc ANO-EK apvienotās FAFA darba grupas 3. ikgadējās sanāksmes (sal. ar šīs sanāksmes praktiskajiem secinājumiem, 2006. gada aprīlis). Tos pirmo reizi iesniedza ANO 2006. gada septembrī. Turpinās sarunas ar ANO par četriem jautājumiem, kuri izriet no ierosinātajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

51.

EuropeAid sagatavoja darba uzdevumu projektu (“Kopējas pamatnostādnes”) pēc ANO-EK apvienotās FAFA darba grupas 3. ikgadējās sanāksmes (sal. ar šīs sanāksmes praktiskajiem secinājumiem, 2006. gada aprīlis). Tos pirmo reizi iesniedza ANO 2006. gada septembrī. Turpinās sarunas ar ANO par četriem jautājumiem, kuri izriet no ierosinātajām pamatnostādnēm.

EuropeAid

FAFA

Secinājumi un ieteikumi

| 52. | Palātas veiktajā revīzijā atklājās būtisks kļūdu līmenis delegāciju atļauto pakārtoto darījumu summās, ko nebija atklājušas ĀKK valstu pārraudzības un kontroles sistēmas, delegācijas un EuropeAid centrālie dienesti. Neatkarīgi no iespējamām korekcijām nākotnē joprojām palikušas būtiskas kļūdas. Tas norāda, ka jāpieliek vēl lielākas pūles, lai uzlabotu dažu sistēmu modeli un/vai ieviešanu.
  3. tabulā
  sniegts pārskats par Palātas veikto EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu. |
| --- | --- |

52.

Palātas veiktajā revīzijā atklājās būtisks kļūdu līmenis delegāciju atļauto pakārtoto darījumu summās, ko nebija atklājušas ĀKK valstu pārraudzības un kontroles sistēmas, delegācijas un EuropeAid centrālie dienesti. Neatkarīgi no iespējamām korekcijām nākotnē joprojām palikušas būtiskas kļūdas. Tas norāda, ka jāpieliek vēl lielākas pūles, lai uzlabotu dažu sistēmu modeli un/vai ieviešanu.
  3. tabulā
  sniegts pārskats par Palātas veikto EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu.

EuropeAid

3. tabulā

EuropeAid

| 52. | Komisija uzskata, ka atklāto kļūdu veids lielākoties skar maksājumus, kas veikti, pamatojoties uz revīzijas vai kopsavilkuma ziņojumiem, kurus uzraudzības instances sagatavojušas atbilstoši līgumu noteikumiem un Vispārīgajiem noteikumiem. Komisija arī norāda, ka atlikušais kļūdu līmenis nav būtisks. |
| --- | --- |

52.

Komisija uzskata, ka atklāto kļūdu veids lielākoties skar maksājumus, kas veikti, pamatojoties uz revīzijas vai kopsavilkuma ziņojumiem, kurus uzraudzības instances sagatavojušas atbilstoši līgumu noteikumiem un Vispārīgajiem noteikumiem. Komisija arī norāda, ka atlikušais kļūdu līmenis nav būtisks.

Kā uzsvērusi Revīzijas palāta, īpaši 3. tabulā, Komisija šogad ir uzlabojusi delegāciju ziņojumu sniegšanu, ex post kontroli, revīziju uzraudzību un iekasēšanas rīkojumu procedūras.

ex post

Komisija vēlas turpināt šos uzlabojumus, jo īpaši, saskaņojot kontroles stratēģijas izklāstu.

3. tabula – Pārraudzības un kontroles sistēmu vērtējums

| Attiecīgā sistēma | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Procedūras un rokasgrāmatas | Riska analīze un pārvaldība | Vadības ziņojumi | Pārbaudes, kas veiktas pirms darījumu atļaušanas | Uzraudzības apmeklējumi | Ex post pārbaudes | Ārējā revīzija | Iekšējā revīzija |
| Kvalitāte | Kvantitāte | Kvalitāte | Kvantitāte/revīzijas plāna izpilde | Atsevišķu revīzijas konstatējumu pēcpārbaudes/efektīvas piedziņas procedūras | Delegāciju ierosināto revīziju kopējā uzraudzība, ko veic centrālie dienesti |
| Centrālie dienesti EuropeAid | | | | | | | | | | | | | |
| Delegācijas | | | | | N/A | N/A | N/A | | | | N/A | | |

Attiecīgā sistēma

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi

Kopvērtējums

Procedūras un rokasgrāmatas

Riska analīze un pārvaldība

Vadības ziņojumi

Pārbaudes, kas veiktas pirms darījumu atļaušanas

Uzraudzības apmeklējumi

Ex post pārbaudes

Ex post

Ārējā revīzija

Iekšējā revīzija

Kvalitāte

Kvantitāte

Kvalitāte

Kvantitāte/revīzijas plāna izpilde

Atsevišķu revīzijas konstatējumu pēcpārbaudes/efektīvas piedziņas procedūras

Delegāciju ierosināto revīziju kopējā uzraudzība, ko veic centrālie dienesti

Centrālie dienesti EuropeAid

EuropeAid

Delegācijas

N/A

N/A

N/A

N/A

Apzīmējumi:

| | Apmierinoši |
| --- | --- |
| | Daļēji apmierinoši |
| | Neapmierinoši |
| N/A | Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē |

Apmierinoši

Daļēji apmierinoši

Neapmierinoši

N/A

Nav attiecināms: neattiecina vai nevērtē

| 53. | EuropeAid ir sācis novērst trūkumus, kas minēti Palātas 2005. finanšu gada pārskatā. Daži darījumu ex post pārbaužu sistēmas aspekti ir pārskatīti un ir uzlabots atbalsts pamatdarbiniekiem un finanšu darbiniekiem delegācijās un centrālajos dienestos. EuropeAid ir izstrādājis jaunus darba uzdevumus ārējai revīzijai, tomēr delegāciju ierosināto ārējo revīziju uzraudzība ir jāuzlabo. Turklāt uzraudzības apmeklējumu skaits joprojām ir ierobežots, un EuropeAid riska analīze nepietiekami iesaista delegācijas un nespēj arī atbilstoši skatīt raksturīgos un kontroles riskus, kas attiecas uz darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

53.

EuropeAid ir sācis novērst trūkumus, kas minēti Palātas 2005. finanšu gada pārskatā. Daži darījumu ex post pārbaužu sistēmas aspekti ir pārskatīti un ir uzlabots atbalsts pamatdarbiniekiem un finanšu darbiniekiem delegācijās un centrālajos dienestos. EuropeAid ir izstrādājis jaunus darba uzdevumus ārējai revīzijai, tomēr delegāciju ierosināto ārējo revīziju uzraudzība ir jāuzlabo. Turklāt uzraudzības apmeklējumu skaits joprojām ir ierobežots, un EuropeAid riska analīze nepietiekami iesaista delegācijas un nespēj arī atbilstoši skatīt raksturīgos un kontroles riskus, kas attiecas uz darījumu likumību un pareizību.

EuropeAid

ex post

EuropeAid

EuropeAid

54.

| 54. | Palāta atzinīgi vērtē EuropeAid centienus izveidot kontroles stratēģiju, kas nodrošinātu to, ka efektīvi un produktīvi tiek īstenoti dažādo iesaistīto personu daudzie pārraudzības un kontroles pasākumi. Šajā kontekstā skatāmi turpmāk minētie ieteikumi: |
| --- | --- |

Palāta atzinīgi vērtē EuropeAid centienus izveidot kontroles stratēģiju, kas nodrošinātu to, ka efektīvi un produktīvi tiek īstenoti dažādo iesaistīto personu daudzie pārraudzības un kontroles pasākumi. Šajā kontekstā skatāmi turpmāk minētie ieteikumi:

EuropeAid

| 54. | Komisijas dienesti pilnībā apzinās, ka ir vajadzīga un ir jāpiemēro rentabla kontroles stratēģija. Piemērotā kontroles stratēģija ietver revīzijas, vērtēšanu, uzraudzību un pārraudzības darbības. |
| --- | --- |

54.

Komisijas dienesti pilnībā apzinās, ka ir vajadzīga un ir jāpiemēro rentabla kontroles stratēģija. Piemērotā kontroles stratēģija ietver revīzijas, vērtēšanu, uzraudzību un pārraudzības darbības.

| a) | līdz 2007. gada beigām jāizveido un jāievieš kontroles stratēģija. Kā jau Palāta ir norādījusi (34), šajā stratēģijā jābūt skaidriem un konsekventiem mērķiem, tai jānodrošina koordinācija un jānosaka pārbaužu veids un biežums. Tajā noteikti jāparedz līdzsvars starp dažādo pārbaužu izmaksām un izrietošajiem ieguvumiem, vienlaikus ņemot vērā pakārtotajos darījumos pieļaujamo kļūdu risku. Kontroles stratēģijā jāietver labi strukturēta un dokumentēta riska analīze, ar pilnu līdzdalību oficiāli iesaistot delegācijas; |
| --- | --- |

a)

līdz 2007. gada beigām jāizveido un jāievieš kontroles stratēģija. Kā jau Palāta ir norādījusi (34), šajā stratēģijā jābūt skaidriem un konsekventiem mērķiem, tai jānodrošina koordinācija un jānosaka pārbaužu veids un biežums. Tajā noteikti jāparedz līdzsvars starp dažādo pārbaužu izmaksām un izrietošajiem ieguvumiem, vienlaikus ņemot vērā pakārtotajos darījumos pieļaujamo kļūdu risku. Kontroles stratēģijā jāietver labi strukturēta un dokumentēta riska analīze, ar pilnu līdzdalību oficiāli iesaistot delegācijas;

34

| a) | Komisija piekrīt Revīzijas palātas viedoklim. Tā ir sagatavojusi Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, kura mērķis ir pilnveidot kopēju, saskaņotu pieeju un instrumentus visiem Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

a)

Komisija piekrīt Revīzijas palātas viedoklim. Tā ir sagatavojusi Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, kura mērķis ir pilnveidot kopēju, saskaņotu pieeju un instrumentus visiem Komisijas dienestiem.

| b) | vairāk jāatbalsta no darba programmām finansēto projektu pārvaldība. Cita starpā jāparedz lielāka vietējo delegācijas darbinieku klātbūtne, lai nodrošinātu grāmatvedības sistēmas un mācības. Lielāks skaits revīziju agrākā projektu īstenošanas posmā arī palīdzētu uzraudzīt un vajadzības gadījumā uzlabot saņēmēju ieviesto kontroles sistēmu kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

vairāk jāatbalsta no darba programmām finansēto projektu pārvaldība. Cita starpā jāparedz lielāka vietējo delegācijas darbinieku klātbūtne, lai nodrošinātu grāmatvedības sistēmas un mācības. Lielāks skaits revīziju agrākā projektu īstenošanas posmā arī palīdzētu uzraudzīt un vajadzības gadījumā uzlabot saņēmēju ieviesto kontroles sistēmu kvalitāti;

| b) | Komisija turpinās uzlabot to projektu kvalitāti, kas tiek pārvaldīti kā projektu tāmes. Tādēļ Komisija ir izstrādājusi jaunas praktiskās vadlīnijas, un ĀKK valstīs regulāri notiek īpašas mācības šajā jomā. Tiks pārbaudīts, kā delegācijās tiek saskaņoti uzskaites aspekti. |
| --- | --- |

b)

Komisija turpinās uzlabot to projektu kvalitāti, kas tiek pārvaldīti kā projektu tāmes. Tādēļ Komisija ir izstrādājusi jaunas praktiskās vadlīnijas, un ĀKK valstīs regulāri notiek īpašas mācības šajā jomā. Tiks pārbaudīts, kā delegācijās tiek saskaņoti uzskaites aspekti.

| c) | pārbaudēs, ko delegācijas veic pirms maksājumu atļaušanas, rūpīgāk jāpārbauda maksājumu pieprasījumi un vairāk jāpievēršas izdevumu reālai pastāvēšanai, atbilstīgumam un precizitātei. Labāk jākontrolē pārraudzītāju darba kvalitāte; |
| --- | --- |

c)

pārbaudēs, ko delegācijas veic pirms maksājumu atļaušanas, rūpīgāk jāpārbauda maksājumu pieprasījumi un vairāk jāpievēršas izdevumu reālai pastāvēšanai, atbilstīgumam un precizitātei. Labāk jākontrolē pārraudzītāju darba kvalitāte;

| c) | Kontrole, ko veic delegācijas, atbilst Finanšu regulas noteikumiem par to, ka atbildīgajam kredītrīkotājam jāapstiprina izdevumi, pamatojoties uz apstiprinošiem dokumentiem, kas apliecina kreditora prasījumu, kas balstīts uz pārskatu par faktiski veiktajām piegādēm vai faktiski izpildītajiem darbiem, vai pamatojoties uz citiem dokumentiem.
  Komisija turpinās darbu, lai pastiprinātu delegāciju un valstu kredītrīkotāju veiktās kvalitātes kontroles, ņemot vērā papildu kontroļu izmaksas un priekšrocības. |
| --- | --- |

c)

Kontrole, ko veic delegācijas, atbilst Finanšu regulas noteikumiem par to, ka atbildīgajam kredītrīkotājam jāapstiprina izdevumi, pamatojoties uz apstiprinošiem dokumentiem, kas apliecina kreditora prasījumu, kas balstīts uz pārskatu par faktiski veiktajām piegādēm vai faktiski izpildītajiem darbiem, vai pamatojoties uz citiem dokumentiem.

Komisija turpinās darbu, lai pastiprinātu delegāciju un valstu kredītrīkotāju veiktās kvalitātes kontroles, ņemot vērā papildu kontroļu izmaksas un priekšrocības.

| d) | jāuzlabo ārējo revidentu veikto pārbaužu kvalitāte, jaunajos darba uzdevumos iekļaujot skaidri aprakstītu revīzijas mērķi, piemērojamo būtiskuma slieksni, paraugu atlasi, revīzijas procedūru veidu, norādījumus kļūdu apstrādei un secinājumu paziņošanai. Turklāt šie standarta darba uzdevumi jāizmanto visās delegāciju ierosinātajās ārējās revīzijās; |
| --- | --- |

d)

jāuzlabo ārējo revidentu veikto pārbaužu kvalitāte, jaunajos darba uzdevumos iekļaujot skaidri aprakstītu revīzijas mērķi, piemērojamo būtiskuma slieksni, paraugu atlasi, revīzijas procedūru veidu, norādījumus kļūdu apstrādei un secinājumu paziņošanai. Turklāt šie standarta darba uzdevumi jāizmanto visās delegāciju ierosinātajās ārējās revīzijās;

| d) | Jaunie darba uzdevumi ir pieņemti, un tie vēl vairāk pastiprina Revīzijas palātas minētā revīzijas darba elementus. |
| --- | --- |

d)

Jaunie darba uzdevumi ir pieņemti, un tie vēl vairāk pastiprina Revīzijas palātas minētā revīzijas darba elementus.

| e) | delegāciju organizēto ārējo revīziju centralizēta uzraudzība jāuzlabo tā, lai tās rezultātus varētu efektīvi paziņot visos attiecīgajos pārvaldības līmeņos. Tas panākams, līdz 2007. gada beigām ieviešot pārvaldības sistēmu, kas sniedz informāciju par revīzijas procesu un atvieglo piekļuvi attiecīgajiem revīzijas rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

delegāciju organizēto ārējo revīziju centralizēta uzraudzība jāuzlabo tā, lai tās rezultātus varētu efektīvi paziņot visos attiecīgajos pārvaldības līmeņos. Tas panākams, līdz 2007. gada beigām ieviešot pārvaldības sistēmu, kas sniedz informāciju par revīzijas procesu un atvieglo piekļuvi attiecīgajiem revīzijas rezultātiem;

| e) | Ārējo revīziju centralizēto uzraudzību uzlabos 2007. gadā. EuropeAid pašlaik veic informācijas vajadzību novērtējumu, lai apzinātu informācijas sistēmas attīstības galvenās prioritātes. Tomēr tūlītējai prioritātei joprojām ir jābūt pārejai uz ABAC-FED. |
| --- | --- |

e)

Ārējo revīziju centralizēto uzraudzību uzlabos 2007. gadā. EuropeAid pašlaik veic informācijas vajadzību novērtējumu, lai apzinātu informācijas sistēmas attīstības galvenās prioritātes. Tomēr tūlītējai prioritātei joprojām ir jābūt pārejai uz ABAC-FED.

EuropeAid

ABAC-FED

| f) | palielinot apmeklējumu skaitu, jāuzlabo EuropeAid centrālo dienestu veiktās delegāciju apstiprinājuma pārbaudes. |
| --- | --- |

f)

palielinot apmeklējumu skaitu, jāuzlabo EuropeAid centrālo dienestu veiktās delegāciju apstiprinājuma pārbaudes.

EuropeAid

| f) | Tagad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, un tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums par novērtēšanas apmeklējumiem. |
| --- | --- |

f)

Tagad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, un tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums par novērtēšanas apmeklējumiem.

| 55. | Saistībā ar budžeta atbalstu Palāta jau agrāk ieteica Komisijai oficiālākā un labāk strukturētā veidā, kā arī norādot iesmeslus secinājumam par to, ka saņēmējvalsts virzība ir apmierinoša, apliecināt, ka tiek ievērots Kotonū nolīguma 61. panta 2. punkts, ņemot vērā iepriekšējā novērtējumā atklātos publisko finanšu pārvaldības trūkumus (35). Tā kā Komisija braši piemēroja “dinamisku interpretāciju” Sjerraleonē, nav nodrošināta atbilstība Kotonū nolīgumam. Tādējādi Palāta atkārto savu iepriekš formulēto apsvērumu un iesaka turpmāk minēto: |
| --- | --- |

55.

Saistībā ar budžeta atbalstu Palāta jau agrāk ieteica Komisijai oficiālākā un labāk strukturētā veidā, kā arī norādot iesmeslus secinājumam par to, ka saņēmējvalsts virzība ir apmierinoša, apliecināt, ka tiek ievērots Kotonū nolīguma 61. panta 2. punkts, ņemot vērā iepriekšējā novērtējumā atklātos publisko finanšu pārvaldības trūkumus (35). Tā kā Komisija braši piemēroja “dinamisku interpretāciju” Sjerraleonē, nav nodrošināta atbilstība Kotonū nolīgumam. Tādējādi Palāta atkārto savu iepriekš formulēto apsvērumu un iesaka turpmāk minēto:

35

| 55. | |
| --- | --- |

55.

| a) | atbilstība Kotonū nolīgumam jāvērtē pret pamatprasībām, piemēram, savlaicīgi publicētu un revidētu pārskatu pieejamība. Lai iegūtu skaidri un oficiāli formulētus secinājumus, jāpaskaidro “dinamiskās interpretācijas” rādītāji, kas ļautu novērtēt maksāšanas lēmumu atbilstīgumu; |
| --- | --- |

a)

atbilstība Kotonū nolīgumam jāvērtē pret pamatprasībām, piemēram, savlaicīgi publicētu un revidētu pārskatu pieejamība. Lai iegūtu skaidri un oficiāli formulētus secinājumus, jāpaskaidro “dinamiskās interpretācijas” rādītāji, kas ļautu novērtēt maksāšanas lēmumu atbilstīgumu;

| a) | Apzinoties, ka tā ir iepriekšēja ieteikuma (Īpašais ziņojums Nr. 2/2005, 85. punkts) pārveidošana, Komisija atkārtoti atgādina, ka tā kopumā piekrīt, un norāda uz pārskatīto vispārējā budžeta atbalsta pamatnostādņu gaidāmo pozitīvo ietekmi. Atzīmējot, ka īstermiņa risks, ko var izraisīt 61. panta 2. punkta dinamiska interpretācija, vienmēr ir jāskata saistībā ar galīgajiem mērķiem, Komisija vēlas uzsvērt nestabilo valstu īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

a)

Apzinoties, ka tā ir iepriekšēja ieteikuma (Īpašais ziņojums Nr. 2/2005, 85. punkts) pārveidošana, Komisija atkārtoti atgādina, ka tā kopumā piekrīt, un norāda uz pārskatīto vispārējā budžeta atbalsta pamatnostādņu gaidāmo pozitīvo ietekmi. Atzīmējot, ka īstermiņa risks, ko var izraisīt 61. panta 2. punkta dinamiska interpretācija, vienmēr ir jāskata saistībā ar galīgajiem mērķiem, Komisija vēlas uzsvērt nestabilo valstu īpašos apstākļus.

| b) | lai sniegtu strukturētus secinājumus, Komisijai jānodrošina, ka maksāšanas lēmumus pamatojošie dati vairāk balstās uz jau notikušā novērtējumu nekā uz pieņēmumiem par iespējamību nākotnē; |
| --- | --- |

b)

lai sniegtu strukturētus secinājumus, Komisijai jānodrošina, ka maksāšanas lēmumus pamatojošie dati vairāk balstās uz jau notikušā novērtējumu nekā uz pieņēmumiem par iespējamību nākotnē;

| b) | Komisija tam piekrīt. |
| --- | --- |

b)

Komisija tam piekrīt.

| c) | izmantotajiem rādītājiem jābūt tādiem, kas vajadzības gadījumā skaidri liecina par publisko finanšu pārvaldības attīstību. Tas panākams ar rādītājiem, kurus var mērīt laika gaitā un salīdzināt vienu periodu ar nākamo, pretstatā rādītājiem, kas balstās uz kādu atsevišķu notikumu. |
| --- | --- |

c)

izmantotajiem rādītājiem jābūt tādiem, kas vajadzības gadījumā skaidri liecina par publisko finanšu pārvaldības attīstību. Tas panākams ar rādītājiem, kurus var mērīt laika gaitā un salīdzināt vienu periodu ar nākamo, pretstatā rādītājiem, kas balstās uz kādu atsevišķu notikumu.

| c) | Komisija tam piekrīt, bet uzsver, ka dažas reformas var sagatavot un īstenot salīdzinoši ātri, bet citām ir vajadzīgi vairāki gadi. |
| --- | --- |

c)

Komisija tam piekrīt, bet uzsver, ka dažas reformas var sagatavot un īstenot salīdzinoši ātri, bet citām ir vajadzīgi vairāki gadi.

4. tabula – Galveno Ticamības deklarācijas apsvērumu pēcpārbaude

| | Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas veiktā analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rīcības plānā par integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu Komisijai jāiestrādā kopējā kontroles stratēģija.
  (Pārskats par 2005. finanšu gadu, 40. punkts) | Komisijai vēl jāsasniedz mērķis izstrādāt un ieviest kopēju kontroles stratēģiju, kas nodrošinātu efektīvu un produktīvu dažādo kontroles pasākumu īstenošanu. EuropeAid plāno 2007. gadā šo stratēģiju formulēt. | Kontroles stratēģija jāizstrādā un jāievieš līdz 2007. gada beigām. | Skatīt Komisijas atbildi uz 30. punktu. |
| 2. | Lai atklātu un novērstu kļūdas, jāpastiprina delegāciju veiktā finanšu kontrole. Izdevumu kontrolē vairāk jāpievēršas faktiski piegādātajām precēm un veiktajiem darbiem. Šāda kontrole prasa pastiprināt projektu uzraudzību, veicot vairāk apmeklējumu un pārbaužu uz vietas visā projekta īstenošanas gaitā.
  (Pārskats par 2005. finanšu gadu, 41. punkts) | EuropeAid nav veicis īpašus pasākumus. Daudzās kļūdas, kas atklājās pēc Palātas veiktās individuālo maksājumu revīzijas, sasaucas ar apsvērumu par to, ka jāpastiprina delegāciju veiktā finanšu kontrole. | Delegāciju veiktajās pārbaudēs pirms maksājumu atļaušanas rūpīgāk jāpievēršas maksājumu pieprasījumiem un vairāk jākoncentrējas uz izdevumu reālu pastāvēšanu, to atbilstīgumu un precizitāti. Labāk jāuzrauga pārraudzītāju veiktā darba kvalitāte. | Iespēju robežās ir notikušas pārbaudes uz vietas, bet nebija iespējams nodrošināt to sistemātiskumu, ņemot vērā projektu skaitu un ierobežotos līdzekļus. Tāpēc daļu pārbaužu uzticēja veikt ārējām organizācijām. Komisija cenšas regulāri pārbaudīt pārraudzības iestāžu darbu un uzskata, ka ieviestās kontroles sistēmas darbojas apmierinoši. |
| 3. | Jāuzlabo pārvaldības efektivitāte, par kuru ziņo delegācijas formalizētu ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumu (ĀPPZ) veidā, jo sekojošo atbalstu un norādījumus delegācijām ne vienmēr sniedz savlaicīgi.
  (Pārskats par 2005. finanšu gadu, 31. punkts) | EuropeAid centrālie dienesti labāk reaģēja uz ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumiem, sniedzot detalizētākus un savlaicīgākus komentārus. | Veikta apmierinoša darbība. | |
| 4. | Delegāciju apmeklējumi, kuru laikā pārbauda pārraudzības un kontroles sistēmu izveidi un darbību, notiek ierobežotā skaitā.
  (Pārskats par 2005. finanšu gadu, 32. un 42. punkts) | Apmeklējumi ir labi izplānoti un sniedz praktiskus ieteikumus kontroles sistēmu uzlabošanai. Tomēr, lai gan 2006. gadā bija plānots veikt vairāk apmeklējumu, to bija vēl mazāk nekā 2005. gadā. | Palielinot apmeklējumu skaitu, jāpastiprina delegāciju apstiprinājuma pārbaudes, ko veic EuropeAid centrālie dienesti. | Komisija ir pārliecinājusies, ka delegācijās darbs tiek veikts labi un tās spēj labi pārvaldīt decentralizētus projektus. 2006./2007. gads jāuzskata par pārejas periodu, kad notika novērtēšanas apmeklējumi, kuru kvalitāti uzsvēra Revīzijas palāta. Tagad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, un tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums. |
| 5. | Tā kā darījumu pārbaužu apjoms ir ierobežots, tās var dot tikai ierobežotu ieguldījumu kopējā pārliecībā par sistēmām un procedūrām un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Turklāt tās veic ar lielu kavēšanos.
  (Pārskats par 2005. finanšu gadu, 33. un 42. punkts) | EuropeAid ir ticis galā ar iekavētajiem darbiem un ir pārskatījis dažus aspektus. Kontrole aptver šaurāku jomu, bet pārbaužu konkrētais tvērums ir nedaudz paplašināts. Tomēr darījumu ex post pārbaudes joprojām neietver juridisko saistību aspektus, kā arī detalizētus apliecinošos dokumentus par darba programmu izdevumiem. | EuropeAid jāizskata iespēja paplašināt darījumu ex post pārbaužu tvērumu, tajā ietverot juridisko saistību aspektus, kā arī detalizētus apliecinošos dokumentus par darba programmu izdevumiem. | Darījumu ex post kontroles raksturīgās iezīmes ir balstītas uz atlikušā riska novērtējumu un mijiedarbības ar citām kontroles sistēmas sastāvdaļām. Darījumu ex post kontrole nodrošina papildu pārliecību to elementu novērtēšanai, uz kuriem attiecas minētā kontrole (skatīt arī Komisijas atbildi uz 45. punktu). |
| 6. | Jāuzlabo centralizētā pārraudzība pār delegāciju un EuropeAid centrālo dienestu ierosināto revīziju īstenošanu un pēcpārbaudēm.
  (Pārskats par 2005. finanšu gadu, 37. punkts) | Nekas nav mainīts datorizētajā līdzeklī – CRIS audit. Joprojām nav centralizētas pārvaldības informācijas par delegāciju ierosināto revīziju jomu un rezultātiem. | Jāuzlabo delegāciju organizēto ārējo revīziju uzraudzība tā, lai rezultātus varētu efektīvi paziņot visos attiecīgajos pārvaldības līmeņos. Tas jāpanāk, līdz 2007. gada beigām ieviešot pārvaldības sistēmu, kas sniedz informāciju par revīzijas procesu un atvieglo piekļuvi attiecīgiem revīzijas rezultātiem. | Pašreizējā sistēma, kas nodrošina ārējo revīziju plānošanu un centralizētu pārraudzību, nodrošina informāciju, kas vajadzīga EuropeAid riska analīzei un revīziju stratēģijai. Pamatojoties uz gūto pieredzi, EuropeAid paredz turpmāk uzlabot CRIS-Audit darbību kā instrumentu, kas papildina pašreizējo sistēmu. Tikmēr Komisija ir padarījusi detalizētāku 2007. gada revīzijas plāna ziņojuma formātu. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas veiktā analīze

Komisijas atbilde

1.

Rīcības plānā par integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu Komisijai jāiestrādā kopējā kontroles stratēģija.

(Pārskats par 2005. finanšu gadu, 40. punkts)

Komisijai vēl jāsasniedz mērķis izstrādāt un ieviest kopēju kontroles stratēģiju, kas nodrošinātu efektīvu un produktīvu dažādo kontroles pasākumu īstenošanu. EuropeAid plāno 2007. gadā šo stratēģiju formulēt.

EuropeAid

Kontroles stratēģija jāizstrādā un jāievieš līdz 2007. gada beigām.

Skatīt Komisijas atbildi uz 30. punktu.

Skatīt Komisijas atbildi uz 30. punktu.

2.

Lai atklātu un novērstu kļūdas, jāpastiprina delegāciju veiktā finanšu kontrole. Izdevumu kontrolē vairāk jāpievēršas faktiski piegādātajām precēm un veiktajiem darbiem. Šāda kontrole prasa pastiprināt projektu uzraudzību, veicot vairāk apmeklējumu un pārbaužu uz vietas visā projekta īstenošanas gaitā.

(Pārskats par 2005. finanšu gadu, 41. punkts)

EuropeAid nav veicis īpašus pasākumus. Daudzās kļūdas, kas atklājās pēc Palātas veiktās individuālo maksājumu revīzijas, sasaucas ar apsvērumu par to, ka jāpastiprina delegāciju veiktā finanšu kontrole.

EuropeAid

Delegāciju veiktajās pārbaudēs pirms maksājumu atļaušanas rūpīgāk jāpievēršas maksājumu pieprasījumiem un vairāk jākoncentrējas uz izdevumu reālu pastāvēšanu, to atbilstīgumu un precizitāti. Labāk jāuzrauga pārraudzītāju veiktā darba kvalitāte.

Iespēju robežās ir notikušas pārbaudes uz vietas, bet nebija iespējams nodrošināt to sistemātiskumu, ņemot vērā projektu skaitu un ierobežotos līdzekļus. Tāpēc daļu pārbaužu uzticēja veikt ārējām organizācijām. Komisija cenšas regulāri pārbaudīt pārraudzības iestāžu darbu un uzskata, ka ieviestās kontroles sistēmas darbojas apmierinoši.

Iespēju robežās ir notikušas pārbaudes uz vietas, bet nebija iespējams nodrošināt to sistemātiskumu, ņemot vērā projektu skaitu un ierobežotos līdzekļus. Tāpēc daļu pārbaužu uzticēja veikt ārējām organizācijām. Komisija cenšas regulāri pārbaudīt pārraudzības iestāžu darbu un uzskata, ka ieviestās kontroles sistēmas darbojas apmierinoši.

3.

Jāuzlabo pārvaldības efektivitāte, par kuru ziņo delegācijas formalizētu ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumu (ĀPPZ) veidā, jo sekojošo atbalstu un norādījumus delegācijām ne vienmēr sniedz savlaicīgi.

(Pārskats par 2005. finanšu gadu, 31. punkts)

EuropeAid centrālie dienesti labāk reaģēja uz ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumiem, sniedzot detalizētākus un savlaicīgākus komentārus.

EuropeAid

Veikta apmierinoša darbība.

4.

Delegāciju apmeklējumi, kuru laikā pārbauda pārraudzības un kontroles sistēmu izveidi un darbību, notiek ierobežotā skaitā.

(Pārskats par 2005. finanšu gadu, 32. un 42. punkts)

Apmeklējumi ir labi izplānoti un sniedz praktiskus ieteikumus kontroles sistēmu uzlabošanai. Tomēr, lai gan 2006. gadā bija plānots veikt vairāk apmeklējumu, to bija vēl mazāk nekā 2005. gadā.

Palielinot apmeklējumu skaitu, jāpastiprina delegāciju apstiprinājuma pārbaudes, ko veic EuropeAid centrālie dienesti.

EuropeAid

Komisija ir pārliecinājusies, ka delegācijās darbs tiek veikts labi un tās spēj labi pārvaldīt decentralizētus projektus. 2006./2007. gads jāuzskata par pārejas periodu, kad notika novērtēšanas apmeklējumi, kuru kvalitāti uzsvēra Revīzijas palāta. Tagad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, un tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums.

Komisija ir pārliecinājusies, ka delegācijās darbs tiek veikts labi un tās spēj labi pārvaldīt decentralizētus projektus. 2006./2007. gads jāuzskata par pārejas periodu, kad notika novērtēšanas apmeklējumi, kuru kvalitāti uzsvēra Revīzijas palāta. Tagad decentralizācija ir sasniegusi stabilu līmeni, un tiks izstrādāts jauns, vispārējs regulējums.

5.

Tā kā darījumu pārbaužu apjoms ir ierobežots, tās var dot tikai ierobežotu ieguldījumu kopējā pārliecībā par sistēmām un procedūrām un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Turklāt tās veic ar lielu kavēšanos.

(Pārskats par 2005. finanšu gadu, 33. un 42. punkts)

EuropeAid ir ticis galā ar iekavētajiem darbiem un ir pārskatījis dažus aspektus. Kontrole aptver šaurāku jomu, bet pārbaužu konkrētais tvērums ir nedaudz paplašināts. Tomēr darījumu ex post pārbaudes joprojām neietver juridisko saistību aspektus, kā arī detalizētus apliecinošos dokumentus par darba programmu izdevumiem.

EuropeAid

ex post

EuropeAid jāizskata iespēja paplašināt darījumu ex post pārbaužu tvērumu, tajā ietverot juridisko saistību aspektus, kā arī detalizētus apliecinošos dokumentus par darba programmu izdevumiem.

EuropeAid

ex post

Darījumu ex post kontroles raksturīgās iezīmes ir balstītas uz atlikušā riska novērtējumu un mijiedarbības ar citām kontroles sistēmas sastāvdaļām. Darījumu ex post kontrole nodrošina papildu pārliecību to elementu novērtēšanai, uz kuriem attiecas minētā kontrole (skatīt arī Komisijas atbildi uz 45. punktu).

Darījumu

kontroles raksturīgās iezīmes ir balstītas uz atlikušā riska novērtējumu un mijiedarbības ar citām kontroles sistēmas sastāvdaļām. Darījumu

kontrole nodrošina papildu pārliecību to elementu novērtēšanai, uz kuriem attiecas minētā kontrole (skatīt arī Komisijas atbildi uz 45. punktu)

6.

Jāuzlabo centralizētā pārraudzība pār delegāciju un EuropeAid centrālo dienestu ierosināto revīziju īstenošanu un pēcpārbaudēm.

EuropeAid

(Pārskats par 2005. finanšu gadu, 37. punkts)

Nekas nav mainīts datorizētajā līdzeklī – CRIS audit. Joprojām nav centralizētas pārvaldības informācijas par delegāciju ierosināto revīziju jomu un rezultātiem.

CRIS audit

Jāuzlabo delegāciju organizēto ārējo revīziju uzraudzība tā, lai rezultātus varētu efektīvi paziņot visos attiecīgajos pārvaldības līmeņos. Tas jāpanāk, līdz 2007. gada beigām ieviešot pārvaldības sistēmu, kas sniedz informāciju par revīzijas procesu un atvieglo piekļuvi attiecīgiem revīzijas rezultātiem.

Pašreizējā sistēma, kas nodrošina ārējo revīziju plānošanu un centralizētu pārraudzību, nodrošina informāciju, kas vajadzīga EuropeAid riska analīzei un revīziju stratēģijai. Pamatojoties uz gūto pieredzi, EuropeAid paredz turpmāk uzlabot CRIS-Audit darbību kā instrumentu, kas papildina pašreizējo sistēmu. Tikmēr Komisija ir padarījusi detalizētāku 2007. gada revīzijas plāna ziņojuma formātu.

Pašreizējā sistēma, kas nodrošina ārējo revīziju plānošanu un centralizētu pārraudzību, nodrošina informāciju, kas vajadzīga

riska analīzei un revīziju stratēģijai. Pamatojoties uz gūto pieredzi

paredz turpmāk uzlabot

darbību kā instrumentu, kas papildina pašreizējo sistēmu. Tikmēr Komisija ir padarījusi detalizētāku 2007. gada revīzijas plāna ziņojuma formātu

---

(1)  Jaundes I konvencija tika noslēgta 1964. gadā. Jaunākais nolīgums (Kotonū) ir spēkā kopš 2000. gada 23. jūnija, un tas ir pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā.

1

(2)  Devītajā EAF no sākotnējā asignējuma, kas sasniedza 13 800 miljonus EUR, EIB atbild par 2 200 miljoniem EUR.

2

(3)  Sk. 96., 103. un 112. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam (OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.). Atzinumā Nr. 12/2002 par šīs regulas priekšlikumu (OV C 12, 17.1.2003.) Palāta atzīmēja, ka šie noteikumi sašaurina Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras.

3

(4)  Trīspusējā nolīgumā starp EIB, Komisiju un Palātu (112. pants iepriekš minētajā 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam) izklāstīti noteikumi šo darbību revīzijai, ko veic Palāta.

4

(5)  Šo atbalstu plāno saskaņā ar nacionālajām un reģionālajām indikatīvajām programmām un ĀKK iekšienē finansētiem projektiem un programmām.

5

(6)  Saistībā ar sesto, septīto un astoto EAF šīs darbības Komisijas pārraudzībā turpina īstenot EIB.

6

(7)  EAF Komitejas piekrišana ir vajadzīga projektiem vai programmām, kuru vērtība pārsniedz 8 miljonus EUR jeb ir vairāk nekā 25 % no indikatīvās programmas vērtības. Par projektiem, kuru vērtība nepārsniedz 8 miljonus EUR, informāciju ex ante sniedz EAF komitejai.

7

ex ante

(8)  Parasti valsts kredītrīkotāja pilnvaras ir piešķirtas ĀKK valstu finanšu ministriem.

8

(9)  Tīros maksājumus iegūst, no kopējiem maksājumiem atņemot atgūtās summas.

9

(10)  Sākotnējie piešķīrumi 6., 7., 8. un 9. EAF, procenti, dažādi resursi un pārskaitījumi no iepriekšējiem Eiropas Attīstības fondiem.

10

(11)  Kā līdzekļu procentuālā daļa.

11

Avots: Revīzijas palāta, pamatojoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2006. gada 31. decembrī.

Avots:

(12)  COM(2007) 240, galīgā redakcija, 27.4.2007., 3. lpp.

12

(13)  Saskaņā ar 1. panta 3. un 4. punktu Iekšējā nolīgumā par Kopienas atbalsta finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam (OV L 247, 9.9.2006.) par atlikumiem no 9. EAF vai no iepriekšējiem fondiem, vai no līdzekļiem, par kuriem saistības atceltas projektos, kas finansēti no 9. EAF vai no iepriekšējiem fondiem, pēc 2007. gada 31. decembra vairs saistības nevar uzņemt.

13

(14)  96. un 102. pants.

14

(15)  Saskaņā ar 96. panta 1. punktu, 100. pantu, 101. pantu un 125. panta 2. punktu Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam; konkrēti tas attiecas, pirmkārt, uz grāmatveža sagatavotām bilancēm un saistītajiem pārskatiem un, otrkārt, uz pārvaldības pārskatiem, kuros ietvertas tabulas, ko, apspriežoties ar grāmatvedi, sagatavo galvenais kredītrīkotājs. Šos finanšu pārskatus sagatavo gan par katru no četriem EAF, gan arī visaptverošā, konsolidētā formā. Šī deklarācija neattiecas uz EIB iesniegtajiem finanšu pārskatiem un informāciju (sk. 14. zemsvītras piezīmi).

15

(16)  Saskaņā ar iepriekš minētās Finanšu regulas 103. panta 3. punktu; kopā ar tās pašas regulas 1. pantu tas nozīmē, ka šī deklarācija neattiecas uz to devītā EAF resursu daļu, ko pārvalda un par ko atbild EIB.

16

(17)  Sk. 100. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas attīstības fondam. Finanšu pārskatos ietver bilanci, pārskatu par saimniecisko rezultātu, pārskatu par naudas plūsmu un tabulu ar posteņiem, kas maksājami EAF.

17

(18)  Sk. 101. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam. Finanšu izpildes ziņojumos ietver tabulas, kurās aprakstītas apropriācijas, saistības un maksājumi.

18

(19)  Kā prasīts IPSAS 4. standartā – Ārzemju valūtas maiņas kursa svārstību ietekme.

19

IPSAS

(20)  Piem., līguma veids, līguma datumi, maksājumi, kas ir nepareizi iegrāmatoti kā avansi, informācija par garantijām.

20

(21)  4. pielikuma 17. panta 2. punkts.

21

(22)  61. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

22

(23)  Sk. 28. un 29. punktu Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2005 par EAF budžeta atbalstu ĀKK valstīm (OV C 249, 7.10.2005.).

23

(24)  2006. gada novembris.

24

(25)  PEFA novērtējums, valsts izdevumu pārskati, valstu finansiālās atbildības novērtējumi u.c.

25

PEFA

(26)  Sk. Eiropas Kopienu Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu par Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidi) (OV C 107, 30.4.2004.) un 2005. finanšu gada pārskatu par darbībam, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā EAF (OV C 263, 31.10.2006., 224. lpp., 40. punkts).

26

(27)  Attiecīgās vienas vai vairāku valstu departamenti vai daļēji valsts aģentūras, vai juridiskā persona, kas atbild par pasākuma izpildi.

27

(28)  Skaitļi attiecas uz EuropeAid gada revīzijas plānu ĀKK valstīs un ietver gan EAF, gan vispārējā budžeta izdevumu revīziju.

28

EuropeAid

(29)  Tas, ka par delegāciju pilnvarotajām revīzijām nav centralizētu datu, neļauj precīzi aprēķināt šā fenomena apjomu, lai gan, pārskatot 49 ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (ĀPPZ), kas saņemti no delegācijām, atklājās, ka tikai sešas ziņojumus sagatavojušās delegācijas bija pilnībā izpildījušas savu gada revīziju plānu. Vismaz sešas delegācijas nebija spējušas veikt nevienu no 2006. gada plānotajām revīzijām, bet daudzas delegācijas paziņoja par nelielu veikto revīziju skaitu.

29

(30)  OV C 263, 31.10.2006.

30

(31)  2005. gadā tika veikti 10 apmeklējumi.

31

(32)  Sk. Komisijas atbildi uz 42. punkta c) apakšpunktu Palātas Gada pārskatā par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā EAF (OV 263, 31.10.2006.).

32

(33)  Madagaskara, Dominikānas Republika un Kenija.

33

(34)  Sk. Atzinumu Nr. 2/2004.

34

(35)  Īpašā ziņojuma Nr. 2/2005 85. punkts.

35

---

Image

---