# Euroopa Liidu C 205/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide4. september 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 205

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide4. september 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 205/01 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 4,08 % 1. september 2007 — Euro vahetuskurss | 1 |
| 2007/C 205/02 | Komisjoni teatis 25 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. septembrist 2007(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklile 10 ja komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3)) | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 205/03 | Prantsusmaa muudab avaliku teenindamise kohustusi Cherbourg'i (Maupertus) ja Pariisi (Orly) vahelistel regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 205/04 | Avaliku teenindamise kohustus | 4 |
| 2007/C 205/05 | Avaliku teenindamise kohustus | 7 |
| 2007/C 205/06 | Avaliku teenindamise kohustus | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 205/01

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 4,08 % 1. september 2007 — Euro vahetuskurss

1

2007/C 205/02

Komisjoni teatis 25 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. septembrist 2007(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklile 10 ja komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3))

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklile 10 ja komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3))

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 205/03

Prantsusmaa muudab avaliku teenindamise kohustusi Cherbourg'i (Maupertus) ja Pariisi (Orly) vahelistel regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

3

2007/C 205/04

Avaliku teenindamise kohustus

4

2007/C 205/05

Avaliku teenindamise kohustus

7

2007/C 205/06

Avaliku teenindamise kohustus

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 205/07 | Media 2007 — Taotlusvoor — EACEA/24/07 — Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks | 13 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 205/08 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 14 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 205/09 | Riigiabi — Tšehhi Vabariik — Riigiabi C 19/07 (ex N 32/07) — VKEde lühiajalise ekspordikrediidi kindlustamine makseriski vastu — Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP) — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 19 |
| 2007/C 205/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 26 |
| 2007/C 205/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4838 — SLP/TPG V/Avaya) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 205/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4885 — INEOS/NOVA/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 205/07

Media 2007 — Taotlusvoor — EACEA/24/07 — Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks

13

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 205/08

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

14

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 205/09

Riigiabi — Tšehhi Vabariik — Riigiabi C 19/07 (ex N 32/07) — VKEde lühiajalise ekspordikrediidi kindlustamine makseriski vastu — Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP) — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

19

2007/C 205/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

26

2007/C 205/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4838 — SLP/TPG V/Avaya) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

2007/C 205/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4885 — INEOS/NOVA/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 205/13 | F-Périgueux: Reguraarlennuliinide teenindamine — Périgueux ja Pariisi vaheliste regulaarlennuliinide avalik teenindamine — Teatis Prantsusmaa välja kuulutatud pakkumiskutse kohta avaliku teenindamise delegeerimiseks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d, parandus (ELT C 176, 28.7.2007) | 29 |

Parandused

2007/C 205/13

F-Périgueux: Reguraarlennuliinide teenindamine — Périgueux ja Pariisi vaheliste regulaarlennuliinide avalik teenindamine — Teatis Prantsusmaa välja kuulutatud pakkumiskutse kohta avaliku teenindamise delegeerimiseks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d, parandus (ELT C 176, 28.7.2007)

(ELT C 176, 28.7.2007)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/1

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: (1)

4,08 % 1. september 2007

Euro vahetuskurss (2)

3. september 2007

(2007/C 205/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3632 |
| JPY | Jaapani jeen | 157,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4485 |
| GBP | Inglise nael | 0,67575 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,382 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6479 |
| ISK | Islandi kroon | 87,27 |
| NOK | Norra kroon | 7,9315 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,67 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 254,97 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6981 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8199 |
| RON | Rumeenia leu | 3,2683 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,727 |
| TRY | Türgi liir | 1,7763 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6592 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4362 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,6254 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9395 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,076 |
| KRW | Korea won | 1 277,8 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,8359 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2844 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3198 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 799,08 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7746 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,484 |
| RUB | Vene rubla | 34,903 |
| THB | Tai baht | 44,065 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3632

JPY

Jaapani jeen

157,86

DKK

Taani kroon

7,4485

GBP

Inglise nael

0,67575

SEK

Rootsi kroon

9,382

CHF

Šveitsi frank

1,6479

ISK

Islandi kroon

87,27

NOK

Norra kroon

7,9315

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

27,67

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

254,97

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6981

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8199

RON

Rumeenia leu

3,2683

SKK

Slovakkia kroon

33,727

TRY

Türgi liir

1,7763

AUD

Austraalia dollar

1,6592

CAD

Kanada dollar

1,4362

HKD

Hong Kongi dollar

10,6254

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9395

SGD

Singapuri dollar

2,076

KRW

Korea won

1 277,8

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,8359

CNY

Hiina jüaan

10,2844

HRK

Horvaatia kuna

7,3198

IDR

Indoneesia ruupia

12 799,08

MYR

Malaisia ringit

4,7746

PHP

Filipiini peeso

63,484

RUB

Vene rubla

34,903

THB

Tai baht

44,065

---

(1)

Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/2

---

Komisjoni teatis 25 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. septembrist 2007

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklile 10 ja komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3))

(2007/C 205/02)

| Alates | Kuni | AT | BE | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2007 | ... | 5,42 | 5,42 | 5,49 | 4,24 | 5,42 | 5,58 | 5,50 | 5,42 | 5,42 | 5,42 | 5,42 | 8,54 | 5,42 | 5,42 | 6,49 | 5,42 | 6,64 | 7,00 | 5,42 | 5,94 | 5,42 | 5,49 | 5,42 | 5,20 | 5,90 |
| 1.1.2007 | 31.8.2007 | 4,62 | 4,62 | 5,49 | 4,24 | 4,62 | 4,76 | 5,50 | 4,62 | 4,62 | 4,62 | 4,62 | 8,54 | 4,62 | 4,62 | 6,49 | 4,62 | 6,64 | 7,00 | 4,62 | 5,94 | 4,62 | 4,68 | 4,62 | 5,20 | 5,90 |
| 1.12.2006 | 31.12.2006 | 4,36 | 4,36 | 5,49 | 4,34 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 8,12 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 5,62 | 5,33 |
| 1.9.2006 | 30.11.2006 | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 4,34 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 8,12 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 5,62 | 5,33 |
| 1.6.2006 | 31.8.2006 | 4,36 | 4,36 | 6,34 | 3,72 | 4,36 | 4,49 | 5,50 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 4,36 | 7,04 | 4,36 | 4,36 | 6,49 | 4,36 | 6,64 | 7,00 | 4,36 | 5,56 | 4,36 | 4,31 | 4,43 | 4,77 | 5,33 |
| 1.3.2006 | 31.5.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 4,43 | 3,98 | 5,33 |
| 1.1.2006 | 28.2.2006 | 3,70 | 3,70 | 6,34 | 3,72 | 3,70 | 3,74 | 5,50 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 3,70 | 7,04 | 3,70 | 3,70 | 6,49 | 3,70 | 6,64 | 7,00 | 3,70 | 5,56 | 3,70 | 3,74 | 5,10 | 3,98 | 5,33 |
| 1.12.2005 | 31.12.2005 | 4,08 | 4,08 | 6,34 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.9.2005 | 30.11.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 3,40 | 4,08 | 3,54 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.7.2005 | 31.8.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 3,96 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.6.2005 | 30.6.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,53 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 6,24 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.4.2005 | 31.5.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,05 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |
| 1.1.2005 | 31.3.2005 | 4,08 | 4,08 | 7,88 | 4,86 | 4,08 | 4,23 | 5,50 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 4,08 | 8,59 | 4,08 | 4,08 | 6,49 | 4,08 | 6,64 | 7,00 | 4,08 | 7,62 | 4,08 | 4,69 | 5,10 | 7,55 | 5,81 |

Alates

Kuni

AT

BE

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

SE

SI

SK

UK

1.9.2007

...

5,42

5,42

5,49

4,24

5,42

5,58

5,50

5,42

5,42

5,42

5,42

8,54

5,42

5,42

6,49

5,42

6,64

7,00

5,42

5,94

5,42

5,49

5,42

5,20

5,90

1.1.2007

31.8.2007

4,62

4,62

5,49

4,24

4,62

4,76

5,50

4,62

4,62

4,62

4,62

8,54

4,62

4,62

6,49

4,62

6,64

7,00

4,62

5,94

4,62

4,68

4,62

5,20

5,90

1.12.2006

31.12.2006

4,36

4,36

5,49

4,34

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

8,12

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

5,62

5,33

1.9.2006

30.11.2006

4,36

4,36

6,34

4,34

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

8,12

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

5,62

5,33

1.6.2006

31.8.2006

4,36

4,36

6,34

3,72

4,36

4,49

5,50

4,36

4,36

4,36

4,36

7,04

4,36

4,36

6,49

4,36

6,64

7,00

4,36

5,56

4,36

4,31

4,43

4,77

5,33

1.3.2006

31.5.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

4,43

3,98

5,33

1.1.2006

28.2.2006

3,70

3,70

6,34

3,72

3,70

3,74

5,50

3,70

3,70

3,70

3,70

7,04

3,70

3,70

6,49

3,70

6,64

7,00

3,70

5,56

3,70

3,74

5,10

3,98

5,33

1.12.2005

31.12.2005

4,08

4,08

6,34

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.9.2005

30.11.2005

4,08

4,08

7,53

3,40

4,08

3,54

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.7.2005

31.8.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

3,96

5,10

7,55

5,81

1.6.2005

30.6.2005

4,08

4,08

7,53

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

6,24

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.4.2005

31.5.2005

4,08

4,08

7,88

4,05

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

1.1.2005

31.3.2005

4,08

4,08

7,88

4,86

4,08

4,23

5,50

4,08

4,08

4,08

4,08

8,59

4,08

4,08

6,49

4,08

6,64

7,00

4,08

7,62

4,08

4,69

5,10

7,55

5,81

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/3

---

Prantsusmaa muudab avaliku teenindamise kohustusi Cherbourg'i (Maupertus) ja Pariisi (Orly) vahelistel regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 205/03)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (mis käsitleb ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustas Prantsusmaa alates 1. aprillist 2008 muuta avaliku teenindamise kohustusi regulaarlennuliinil Cherbourg'i (Maupertus) ja Pariisi (Orly) lennujaama vahel. Käesolevate avaliku teenindamise kohustustega asendatakse
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 143, 21. mail 1999 avaldatud avaliku teenindamise kohustused. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (mis käsitleb ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustas Prantsusmaa alates 1. aprillist 2008 muuta avaliku teenindamise kohustusi regulaarlennuliinil Cherbourg'i (Maupertus) ja Pariisi (Orly) lennujaama vahel. Käesolevate avaliku teenindamise kohustustega asendatakse
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 143, 21. mail 1999 avaldatud avaliku teenindamise kohustused.

| 2. | Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:
  Lennureiside sagedus arvuliselt
  Toimuma peab vähemalt kaks edasi-tagasi lendu päevas, hommikul ja pärastlõunal, esmaspäevast reedeni, välja arvatud riigipühadel, 220 päeva aastas.
  Lennud peavad toimuma ilma vahemaandumiseta Pariisi (Orly) ja Cherbourg'i (Maupertus) vahel.
  Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht
  Lennuteenust tuleb osutada hermeetilise õhusõidukiga, milles on vähemalt 18 istekohta.
  Lennuplaan
  Lennuplaanid peavad võimaldama nädala sees sõita reisijatel ühe päeva jooksul edasi-tagasi ning nii Cherbourg'is (Maupertus) kui ka Pariisis (Orly) peab lendude vahele jääma vähemalt kaheksa tundi.
  Turustuspoliitika
  Lennupiletite müügil peab kasutama vähemalt üht arvutipõhist ettetellimissüsteemi.
  Avaliku teenindamise järjepidevus
  Lennuettevõtja ei tohi aastas tühistada üle 3 % ettenähtud lendudest, välja arvatud vääramatu jõu korral.
  Lennuettevõtja ei tohi teenuste osutamist katkestada ilma kuue kuu pikkuse etteteatamiseta.
  Ühenduse lennuettevõtjaid on teavitatud, et liini teenindamine avaliku teenindamise kohustusi arvestamata jättes võib tuua kaasa haldus- ja/või kohtuliku karistuse. |
| --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustused on järgmised:

Lennureiside sagedus arvuliselt

Toimuma peab vähemalt kaks edasi-tagasi lendu päevas, hommikul ja pärastlõunal, esmaspäevast reedeni, välja arvatud riigipühadel, 220 päeva aastas.

Lennud peavad toimuma ilma vahemaandumiseta Pariisi (Orly) ja Cherbourg'i (Maupertus) vahel.

Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht

Lennuteenust tuleb osutada hermeetilise õhusõidukiga, milles on vähemalt 18 istekohta.

Lennuplaan

Lennuplaanid peavad võimaldama nädala sees sõita reisijatel ühe päeva jooksul edasi-tagasi ning nii Cherbourg'is (Maupertus) kui ka Pariisis (Orly) peab lendude vahele jääma vähemalt kaheksa tundi.

Turustuspoliitika

Lennupiletite müügil peab kasutama vähemalt üht arvutipõhist ettetellimissüsteemi.

Avaliku teenindamise järjepidevus

Lennuettevõtja ei tohi aastas tühistada üle 3 % ettenähtud lendudest, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Lennuettevõtja ei tohi teenuste osutamist katkestada ilma kuue kuu pikkuse etteteatamiseta.

Ühenduse lennuettevõtjaid on teavitatud, et liini teenindamine avaliku teenindamise kohustusi arvestamata jättes võib tuua kaasa haldus- ja/või kohtuliku karistuse.

| 3. | Seoses Cherbourg'i (Maupertus) regulaarliini teenindamisega reserveeritakse nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (2) artikli 9 kohaselt Pariisi (Orly) lennujaamas teenindusajad. Sellest lennuliinist huvitatud lennuettevõtjad võivad kõnealuste teenindusaegade kohta saada teavet Pariisi lennujaamade koordinaatorilt. |
| --- | --- |

3.

Seoses Cherbourg'i (Maupertus) regulaarliini teenindamisega reserveeritakse nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (2) artikli 9 kohaselt Pariisi (Orly) lennujaamas teenindusajad. Sellest lennuliinist huvitatud lennuettevõtjad võivad kõnealuste teenindusaegade kohta saada teavet Pariisi lennujaamade koordinaatorilt.

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8.

(2)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50).

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/4

---

Avaliku teenindamise kohustus

(2007/C 205/04)

Soome riik (teede- ja sideministeerium) on vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustanud kehtestada avaliku teenindamise kohustuse. Kohustus on seotud regulaarlendudega Mikkelist Helsinkisse ajavahemikul 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2010. Kohustus ei kehti ajavahemikul 20. juuni kuni 15. august 2008, 19. juuni kuni 15. august 2009 ja 18. juuni kuni 15. august 2010. Avaliku teenindamise kohustus jõustub pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Mikkeli-Helsinki liini avaliku teenindamise kohustuse nõuded on järgmised.

Minimaalne lennuühenduste arv

Kohustus on seotud Mikkeli-Helsinki vaheliste lendudega. Tegemist võib olla Mikkelist väljuva lennuga või see võib olla seotud muu liiniga, nii et Mikkelist toimub otselend Helsinkisse. Tagasilend tuleb korraldada vastavalt hilisõhtul.

Sõiduplaan

Mikkelist peab olema võimalik pääseda esmaspäevast kuni reedeni hommikuti Helsinki-Vantaa lennujaama ümberistumisvõimalusega peamistele rahvusvahelistele lendudele ning peamistelt rahvusvahelistelt lendudelt peab olema võimalik pääseda õhtuti tagasi Mikkeli lennujaama.

Kohtade arv

Kasutatavates lennukites peab olema vajalik arv kohti ning lennukikabiin peab olema hermeetiline. Lendude keskmine täituvus kuus ei tohi ületada 80 %.

Lennuk peab mahutama normaalse hulga pagasit.

Piletite hinnad ja piletimüük

Piletihinnad peavad olema konkurentsivõimelised muude Soome-siseste lendude piletihindadega võrreldes.

Lennuettevõtja peab sõlmima avaliku teenindamise kohustusega liini hõlmava lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppe vähemalt ühe sellise lennuettevõtjaga, kes pakub lennuteenuseid Helsinki-Vantaa lennujaamas.

Lennuettevõtja peab kasutama rahvusvahelist Soomes kehtivat ettetellimise ja piletimüügi süsteemi ning tal peab olema IATA ettevõtjatevahelise teenindamise kokkulepe, sealhulgas ümberistumisega lendude hindade arvestamise ja pagasi edasitoimetamise kohta. Andmed piletihindade ja lendude sõiduplaani kohta peavad olema rahvusvahelises ettetellimise ja piletimüügi süsteemis.

Lennuettevõtjal peab olema vähemalt ühe Helsinki-Vantaa lennujaamast välismaa sihtpunktidesse lendava firmaga koostööleping edasisõiduvõimaluste hindade arvestamise üle.

Lennureiside müümisel tuleb kasutada vähemalt üht arvutipõhist ettetellimissüsteemi.

Teenindamise järjepidevus

Eespool mainitud avaliku teenindamise kohustuste eiramine kõnealusel liinil lennuliiklusega tegelemisel võib kaasa tuua haldus- või kohtuliku karistuse.

Lennuettevõtjad, kes kavatsevad lõpetada regulaarlennuteenuse pakkumise sellel lennuliinil, peavad sellest teatama Soome lennuametile vähemalt kuus kuud enne lennuliikluse lõpetamist.

Tegutsemispuudega isikute võimalused teenust kasutada

Lennuettevõtja peab tagama, et tegutsemispuudega isikute vajadused oleksid vajalikul määral arvesse võetud.

---

(1)  EÜT L 240, 24.9.1992, lk 8.

---

LISA

EDASIKAEBAMISJUHEND

Edasikaebamisõigus

Transpordi- ja sideministeeriumi otsuse võib edasi kaevata see, kellele otsus on suunatud või kelle õigusi, kohustusi või soodustusi otsus otseselt mõjutab. Kaebuse võib esitada põhjendusel, et otsus on seadusevastane.

Edasikaebusega tegelev ametiasutus ja edasikaebamise tähtaeg

Kes ei ole kõnealuse otsusega rahul, võib edasikaebuses taotleda selle muutmist. Kirjalikult esitatav kaebus tuleb adresseerida kõrgeimale halduskohtule.

Edasikaebus tuleb esitada 30 päeva jooksul alates päevast, mil avaliku teenindamise kohustus avaldati Euroopa Liidu Teatajas.

Kaebus peab jõudma kohale hiljemalt edasikaebamise tähtaja viimasel päeval enne ametiasutuse lahtiolekuaja lõppemist.

Edasikaebus

Edasikaebuses tuleb teatada:

| — | otsus, mille peale edasi kaevatakse; |
| --- | --- |

—

otsus, mille peale edasi kaevatakse;

| — | milliste otsuse osade peale edasi kaevatakse ja milliste muutuste tegemist taotletakse; |
| --- | --- |

—

milliste otsuse osade peale edasi kaevatakse ja milliste muutuste tegemist taotletakse;

| — | põhjendused, mille alusel muutuste tegemist taotletakse. |
| --- | --- |

—

põhjendused, mille alusel muutuste tegemist taotletakse.

Edasikaebuses tuleb teatada edasikaebaja nimi ja elukoht. Kui edasikaebuse esitab kaebaja seaduslik esindaja või advokaat või kui edasikaebuse koostaja on mõni muu isik, tuleb edasikaebuses teatada ka tema nimi ja elukoht.

Edasikaebuses tuleb teatada ka postiaadress ja telefoninumber, kuhu edasikaebajale saab saata asjakohased teated.

Edasikaebaja, ametlik esindaja või advokaat peavad edasikaebusele alla kirjutama.

Edasikaebuse lisad

Edasikaebusele tuleb lisada:

| — | transpordi- ja sideministeeriumi otsuse originaal või koopia; |
| --- | --- |

—

transpordi- ja sideministeeriumi otsuse originaal või koopia;

| — | tõend selle kohta, mis päeval on otsus teatavaks tehtud, või muu selgitus edasikaebamisaja algamise kohta; |
| --- | --- |

—

tõend selle kohta, mis päeval on otsus teatavaks tehtud, või muu selgitus edasikaebamisaja algamise kohta;

| — | dokumendid, millele edasikaebaja apelleerib oma kaebuse põhjenduseks, kui need ei ole juba varem ametnikule kätte toimetatud; |
| --- | --- |

—

dokumendid, millele edasikaebaja apelleerib oma kaebuse põhjenduseks, kui need ei ole juba varem ametnikule kätte toimetatud;

| — | kui kasutatakse advokaati, siis volikiri. |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse advokaati, siis volikiri.

Edasikaebuse kohaletoimetamine

Edasikaebus tuleb kohale toimetada edasikaebamise tähtaja jooksul kõrgeima halduskohtu kantseleisse. Kõrgeima halduskohtu asukoht on:

Unioninkatu 16, Helsinki ja postiaadress PL 180, FIN-00131 Helsinki.

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/7

---

Avaliku teenindamise kohustus

(2007/C 205/05)

Soome riik (transpordi- ja sideministeerium) on vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustanud muuta regulaarlennuliine käsitleva avaliku teenindamise kohustusi. Kõnealuse avaliku teenindamise kohustus on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 144, 20. juuni 2006. Muudetud avaliku teenindamise kohustus jõustub pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Kohustus on seotud regulaarlendudega Helsinkist Savonlinna ajavahemikul 1. oktoober 2007 kuni 30. september 2010.

Helsinki-Savonlinna liini avaliku teenindamise kohustuse nõuded on järgmised.

Minimaalne lennuühenduste arv

Minimaalne lendude arv Helsinki ja Savonlinna vahel peab olema kolm edasi-tagasi lendu tööpäevadel esmaspäevast reedeni, välja arvatud argipäevale langevad pühad ja tavalised puhkepäevad.

Sõiduplaani võib muuta vastavalt nõudlusele suvepuhkuste ning jõulude ja muude pühadega seotud puhkepäevade ajal. Kohustus ei kehti ajavahemikul 4. juuli kuni 2. august 2008, 3. juuli kuni 1. august 2009 ja 2. juuli kuni 31. juuli 2010.

Kohtade arv

Lennukis peab olema piisavalt kohti, et vastata reisijate vajadustele. Lendude keskmine täituvus kuus ei tohi ületada 80 %.

Pagasi- ja lastimahutavus täislastiga lennukis ja normaalsete ilmastikuolude korral peab ühe reisija kohta olema 8 kg käsipagasina ja vähemalt 20 kg pagasiruumi paigutatava pagasina.

Piletite hinnad ja piletimüük

Savonlinna ja Helsinki vaheline ühesuunapilet võib koos kõigi lõivude ja maksudega maksta maksimaalselt 190. Vähemalt 40 % pakutavatest piletitest peavad moodustama odavamad piletiliigid.

Lennuettevõtja peab sõlmima avaliku teenindamise kohustusega liini hõlmava lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppe vähemalt ühe sellise lennuettevõtjaga, kes pakub lennuteenuseid Helsinki-Vantaa lennujaamas. Lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppes peavad olema samad või sarnased tingimused ja liini lendude eest võetavate hindade suhtes tuleb kohaldada rahvusvaheliste eeskirjade kohast proportsionaalset süsteemi. Lennuettevõtja peab sõlmima lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppe kõigi lepingut sõlmida soovivate Helsinki-Vantaa lennujaamas lennuteenuseid pakkuvate lennuettevõtjatega samadel või sarnastel tingimustel. Transpordi- ja sideministeeriumil on õigus saada ettevõtjalt kontrollimiseks vajalikud lennuettevõtjate ühistegevuse lepingud ja nende tingimusi käsitlevad andmed.

Lennuettevõtja peab kasutama rahvusvahelist Soomes kehtivat kohtade ettetellimise ja piletimüügisüsteemi ning IATA lennuettevõtjate ühistegevuse lepingut, sealhulgas edasisõiduvõimaluste hindade arvestamise ja pagasi edasise registreerimise puhul. Andmed piletite hindade ja lendude sõiduplaani kohta peavad olema rahvusvahelises kohtade ettetellimise ja piletimüügisüsteemis.

Lennuettevõtjal peab olema vähemalt ühe Helsinki-Vantaa lennujaamast välismaa sihtpunktidesse lendava firmaga koostööleping edasisõiduvõimaluste hindade arvestamise üle.

Lennureiside müümisel tuleb kasutada vähemalt üht arvutipõhist ettetellimissüsteemi.

Teenindamise järjepidevus

Ülalmainitud avaliku teenindamise kohustuste eiramine kõnealustel lennuliinidel lennuliiklusega tegelemisel võib kaasa tuua haldus- või kohtuliku karistuse.

Lennuettevõtjad, kes kavatsevad lõpetada regulaarlennuteenuse pakkumise sellel lennuliinil, peavad sellest teatama Soome lennuametile vähemalt kuus kuud enne lennuliikluse lõpetamist.

Tegutsemispuudega isikute võimalused teenust kasutada

Lennuettevõtja peab tagama, et tegutsemispuudega isikute vajadused oleksid vajalikul määral arvesse võetud.

---

(1)  EÜT L 240, 24.9.1992, lk 8.

---

LISA

EDASIKAEBAMISJUHEND

Edasikaebamisõigus

Transpordi- ja sideministeeriumi otsuse võib edasi kaevata see, kellele otsus on suunatud või kelle õigusi, kohustusi või soodustusi otsus otseselt mõjutab. Kaebuse võib esitada põhjendusel, et otsus on seadusevastane.

Edasikaebusega tegelev ametiasutus ja edasikaebamise tähtaeg

Kes ei ole kõnealuse otsusega rahul, võib edasikaebuses taotleda selle muutmist. Kirjalikult esitatav kaebus tuleb adresseerida kõrgeimale halduskohtule.

Edasikaebus tuleb esitada 30 päeva jooksul alates päevast, mil avaliku teenindamise kohustus avaldati Euroopa Liidu Teatajas.

Kaebus peab jõudma kohale hiljemalt edasikaebamise tähtaja viimasel päeval enne ametiasutuse lahtiolekuaja lõppemist.

Edasikaebus

Edasikaebuses tuleb teatada:

| — | otsus, mille peale edasi kaevatakse; |
| --- | --- |

—

otsus, mille peale edasi kaevatakse;

| — | milliste otsuse osade peale edasi kaevatakse ja milliste muutuste tegemist taotletakse; |
| --- | --- |

—

milliste otsuse osade peale edasi kaevatakse ja milliste muutuste tegemist taotletakse;

| — | põhjendused, mille alusel muutuste tegemist taotletakse. |
| --- | --- |

—

põhjendused, mille alusel muutuste tegemist taotletakse.

Edasikaebuses tuleb teatada edasikaebaja nimi ja elukoht. Kui edasikaebuse esitab kaebaja seaduslik esindaja või advokaat või kui edasikaebuse koostaja on mõni muu isik, tuleb edasikaebuses teatada ka tema nimi ja elukoht.

Edasikaebuses tuleb teatada ka postiaadress ja telefoninumber, kuhu edasikaebajale saab saata asjakohased teated.

Edasikaebaja, ametlik esindaja või advokaat peavad edasikaebusele alla kirjutama.

Edasikaebuse lisad

Edasikaebusele tuleb lisada:

| — | transpordi- ja sideministeeriumi otsuse originaal või koopia; |
| --- | --- |

—

transpordi- ja sideministeeriumi otsuse originaal või koopia;

| — | tõend selle kohta, mis päeval on otsus teatavaks tehtud, või muu selgitus edasikaebamisaja algamise kohta; |
| --- | --- |

—

tõend selle kohta, mis päeval on otsus teatavaks tehtud, või muu selgitus edasikaebamisaja algamise kohta;

| — | dokumendid, millele edasikaebaja apelleerib oma kaebuse põhjenduseks, kui need ei ole juba varem ametnikule kätte toimetatud; |
| --- | --- |

—

dokumendid, millele edasikaebaja apelleerib oma kaebuse põhjenduseks, kui need ei ole juba varem ametnikule kätte toimetatud;

| — | kui kasutatakse advokaati, siis volikiri. |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse advokaati, siis volikiri.

Edasikaebuse kohaletoimetamine

Edasikaebus tuleb kohale toimetada edasikaebamise tähtaja jooksul kõrgeima halduskohtu kantseleisse. Kõrgeima halduskohtu asukoht on:

Unioninkatu 16, Helsinki ja postiaadress PL 180, FIN-00131 Helsinki.

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/10

---

Avaliku teenindamise kohustus

(2007/C 205/06)

Soome riik (transpordi- ja sideministeerium) on vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) (1) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustanud muuta regulaarlennuliine käsitleva avaliku teenindamise kohustusi. Kõnealuse avaliku teenindamise kohustus on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 144, 20. juuni 2006.

Muudetud avaliku teenindamise kohustus jõustub pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Kohustus on seotud regulaarlendudega liinil Helsinki-Varkaus ajavahemikul 1. oktoober 2007 kuni 30. september 2010.

Helsinki-Varkaus liini avaliku teenindamise kohustuse nõuded on järgmised.

Minimaalne lennuühenduste arv

Minimaalne lendude arv liinil Helsinki-Varkaus peab olema kolm edasi-tagasi lendu tööpäevadel esmaspäevast reedeni, välja arvatud argipäevale langevad pühad ja tavalised puhkepäevad. Kohustus ei kehti juulis.

Sõiduplaani võib muuta vastavalt nõudlusele suvepuhkuste ning jõulude ja muude pühadega seotud puhkepäevade ajal.

Kohtade arv

Lennukites peab olema reisijate nõudluse rahuldamiseks vajalik arv kohti. Lendude keskmine täituvus kuus ei tohi ületada 80 %.

Pagasi- ja lastimahutavus täislastiga lennukis ja normaalsete ilmastikuolude korral peab ühe reisija kohta olema 8 kg käsipagasina ja vähemalt 20 kg pagasiruumi paigutatava pagasina.

Piletite hinnad ja piletimüük

Varkause ja Helsinki vaheline ühesuunapilet võib koos kõigi lõivude ja maksudega maksta maksimaalselt 190 EUR. Vähemalt 40 % pakutavatest piletitest peavad moodustama odavamad piletiliigid.

Lennuettevõtja peab sõlmima avaliku teenindamise kohustusega liini hõlmava lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppe vähemalt ühe sellise lennuettevõtjaga, kes pakub lennuteenuseid Helsinki-Vantaa lennujaamas. Lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppes peavad olema samad või sarnased tingimused ja liini lendude eest võetavate hindade suhtes tuleb kohaldada rahvusvaheliste eeskirjade kohast proportsionaalset süsteemi. Lennuettevõtja peab sõlmima lennuettevõtjate ühistegevuse kokkuleppe kõigi lepingut sõlmida soovivate Helsinki-Vantaa lennujaamas lennuteenuseid pakkuvate lennuettevõtjatega samadel või sarnastel tingimustel. Transpordi- ja sideministeeriumil on õigus saada ettevõtjalt kontrollimiseks vajalikud lennuettevõtjate ühistegevuse lepingud ja nende tingimusi käsitlevad andmed.

Lennuettevõtja peab kasutama rahvusvahelist Soomes kehtivat kohtade ettetellimise ja piletimüügisüsteemi ning IATA lennuettevõtjate ühistegevuse lepingut, sealhulgas edasisõiduvõimaluste hindade arvestamise ja pagasi edasise registreerimise puhul. Andmed piletite hindade ja lendude sõiduplaani kohta peavad olema rahvusvahelises kohtade ettetellimise ja piletimüügisüsteemis.

Lennuettevõtjal peab olema vähemalt ühe Helsinki-Vantaa lennujaamast välismaa sihtpunktidesse lendava firmaga koostööleping edasisõiduvõimaluste hindade arvestamise üle.

Lennureiside müümisel tuleb kasutada vähemalt üht arvutipõhist ettetellimissüsteemi.

Teenindamise järjepidevus

Ülalmainitud avaliku teenindamise kohustuste eiramine kõnealustel lennuliinidel lennuliiklusega tegelemisel võib kaasa tuua haldus- või kohtuliku karistuse.

Lennuettevõtjad, kes kavatsevad lõpetada regulaarlennuteenuse pakkumise sellel lennuliinil, peavad sellest teatama Soome lennuametile vähemalt kuus kuud enne lennuliikluse lõpetamist.

Tegutsemispuudega isikute võimalused teenust kasutada

Lennuettevõtja peab tagama, et tegutsemispuudega isikute vajadused oleksid vajalikul määral arvesse võetud.

---

(1)  EÜT L 240, 24.9.1992, lk 8.

---

LISA

EDASIKAEBAMISJUHEND

Edasikaebamisõigus

Transpordi- ja sideministeeriumi otsuse võib edasi kaevata see, kellele otsus on suunatud või kelle õigusi, kohustusi või soodustusi otsus otseselt mõjutab. Kaebuse võib esitada põhjendusel, et otsus on seadusevastane.

Edasikaebusega tegelev ametiasutus ja edasikaebamise tähtaeg

Kes ei ole kõnealuse otsusega rahul, võib edasikaebuses taotleda selle muutmist. Kirjalikult esitatav kaebus tuleb adresseerida kõrgeimale halduskohtule.

Edasikaebus tuleb esitada 30 päeva jooksul alates päevast, mil avaliku teenindamise kohustus avaldati Euroopa Liidu Teatajas.

Kaebus peab jõudma kohale hiljemalt edasikaebamise tähtaja viimasel päeval enne ametiasutuse lahtiolekuaja lõppemist.

Edasikaebus

Edasikaebuses tuleb teatada:

| — | otsus, mille peale edasi kaevatakse; |
| --- | --- |

—

otsus, mille peale edasi kaevatakse;

| — | milliste otsuse osade peale edasi kaevatakse ja milliste muutuste tegemist taotletakse; |
| --- | --- |

—

milliste otsuse osade peale edasi kaevatakse ja milliste muutuste tegemist taotletakse;

| — | põhjendused, mille alusel muutuste tegemist taotletakse. |
| --- | --- |

—

põhjendused, mille alusel muutuste tegemist taotletakse.

Edasikaebuses tuleb teatada edasikaebaja nimi ja elukoht. Kui edasikaebuse esitab kaebaja seaduslik esindaja või advokaat või kui edasikaebuse koostaja on mõni muu isik, tuleb edasikaebuses teatada ka tema nimi ja elukoht.

Edasikaebuses tuleb teatada ka postiaadress ja telefoninumber, kuhu edasikaebajale saab saata asjakohased teated.

Edasikaebaja, ametlik esindaja või advokaat peavad edasikaebusele alla kirjutama.

Edasikaebuse lisad

Edasikaebusele tuleb lisada:

| — | transpordi- ja sideministeeriumi otsuse originaal või koopia; |
| --- | --- |

—

transpordi- ja sideministeeriumi otsuse originaal või koopia;

| — | tõend selle kohta, mis päeval on otsus teatavaks tehtud, või muu selgitus edasikaebamisaja algamise kohta; |
| --- | --- |

—

tõend selle kohta, mis päeval on otsus teatavaks tehtud, või muu selgitus edasikaebamisaja algamise kohta;

| — | dokumendid, millele edasikaebaja apelleerib oma kaebuse põhjenduseks, kui need ei ole juba varem ametnikule kätte toimetatud; |
| --- | --- |

—

dokumendid, millele edasikaebaja apelleerib oma kaebuse põhjenduseks, kui need ei ole juba varem ametnikule kätte toimetatud;

| — | kui kasutatakse advokaati, siis volikiri. |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse advokaati, siis volikiri.

Edasikaebuse kohaletoimetamine

Edasikaebus tuleb kohale toimetada edasikaebamise tähtaja jooksul kõrgeima halduskohtu kantseleisse. Kõrgeima halduskohtu asukoht on:

Unioninkatu 16, Helsinki ja postiaadress PL 180, FIN-00131 Helsinki.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/13

---

MEDIA 2007

Taotlusvoor — EACEA/24/07

Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks

(2007/C 205/07)

Toetus euroopa kinofilmide rahvusvahelistele müügiagentidele

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Selle konkursikutse alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse ühtse mitmeaastase programmi kohta audiovisuaalvaldkonnas aastateks 2007–2013.

2.   Tingimustele vastavad kandidaadid

Käesolev teade on suunatud Euroopa organisatsioonidele — neile, kes on registreeritud ning kontrollitud Euroopa Liidu või programmiga MEDIA 2007 liitunud Euroopa Majandusühenduse liikmesmaade (Island, Liechtenstein, Norra) ja Šveits.

See teatis on suunatud Euroopa firmadele, kes on spetsialiseerunud Euroopa kinofilmide rahvusvahelises müügis.

3.   Projektide eelarve ja kestus

Käesoleva pakkumise maksimaalne eelarve on 1 000 000 EUR, kui 2008. eelarveaastal on rahalisi vahendeid.

Komisjoni rahaline toetus ei tohi ületada 50 % arvesseminevate kulude kogusummast.

Projektide maksimumpikkus on 16 kuud.

4.   Tähtaeg

Taotlused tuleb saata (EACEA) hiljemalt 15. novembriks 2007.

5.   Lisateave

Projektikonkursi täielik tekst ja kandideerimisvormid on kättesaadavad järgmisel internetileheküljel: www.ec.europa.eu/media

Taotlused peavad vastama projektikonkursi täistekstis sätestatud tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vorme.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/14

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2007/C 205/08)

Komisjon on saanud vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) (1) artiklile 5 kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit sidrunhapet imporditakse dumpinguhinnaga ja see tekitab olulist kahju ühenduse tootmisharule.

1.   Kaebus

Taotluse esitas 23. juulil 2007 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu („kaebuse esitaja”) tootja nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse sidrunhappe kogutoodangust.

2.   Toode

Väidetavad dumpingtooted on sidrunhape ja trinaatriumtsitraatdihüdraat (edaspidi „sidrunhape”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 all (edaspidi „vaatlusalune toode”). CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

3.   Väidetav dumping

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras kaebuse esitaja Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse käesoleva teadaande punkti 5 alapunkti 1 alapunktis d nimetatud turumajandusriigis kehtiva arvestusliku normaalväärtuse alusel. Dumpingu väide põhineb selliselt arvutatud normaalväärtuse võrdlusel vaatlusaluse toote ekspordihindadega, mis kehtivad ühendusse eksportimisel.

Selle põhjal on arvutatud dumpingumarginaal märkimisväärne.

4.   Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et vaatlusaluse toote import Hiina Rahvavabariigist on üldjuhul suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Väidetakse, et lisaks muudele tagajärgedele on vaatlusaluse importtoote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju ühenduse tööstusharu hinnatasemele ning selle tulemusena oluliselt halvendanud ühenduse vastava tootmisharu finantsolukorda.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud ühenduse tootmisharu poolt või selle nimel ning menetluse algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendeid, ning seega algatab komisjon käesolevaga uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

5.1.   Dumpingu ja kahju kindlaksmääramise menetlus

Uurimise käigus määratakse kindlaks, kas Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusalune toode on dumpingtoode ning kas dumping on tekitanud kahju.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse käesolevaga kõigil eksportijatel/tootjatel või nende esindajatel endast komisjonile teatada ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | käive kohalikus vääringus ning ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote maht tonnides; |
| --- | --- |

—

käive kohalikus vääringus ning ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote maht tonnides;

| — | ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides; |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning maht tonnides;

| — | kas äriühing kavatseb taotleda individuaalset dumpingumarginaali (2) (individuaalseid marginaale saavad taotleda ainult tootjad); |
| --- | --- |

—

kas äriühing kavatseb taotleda individuaalset dumpingumarginaali (2) (individuaalseid marginaale saavad taotleda ainult tootjad);

| — | äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel;

| — | eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste uurimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8. |
| --- | --- |

—

eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste uurimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks eksportijate/tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust ekspordiriigi ametiasutustega ja mis tahes teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse käesolevaga kõikidel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ettevõtte kogukäive eurodes ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007; |
| --- | --- |

—

ettevõtte kogukäive eurodes ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007;

| — | töötajate koguarv, äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega; |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv, äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega;

| — | Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ning väärtus eurodes ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007; |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ning väärtus eurodes ajavahemikus 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (4) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (4) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel;

| — | eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste uurimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8. |
| --- | --- |

—

eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste uurimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks importijate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust mis tahes teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Lõplik valimite moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõpliku valimi pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud oma valmisolekut kuuluda valimisse.

Valimisse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ning tegema uurimise raames koostööd.

Kui ei toimu piisavat koostööd, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Nagu selgitatud käesoleva teate punktis 8, võib kättesaadavatel andmetel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule ja ühenduse tootjate ühendustele, valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kaebuses nimetatud importijate ühendustele ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

Pidades silmas algmääruse artikli 17 lõike 3 ja artikli 9 lõike 6 kohaldamist, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad Hiina Rahvavabariigi eksportijad/tootjad esitama täidetud küsimustiku käesoleva teate lõike 6 punkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul. Seepärast tuleb neil taotleda küsimustikku punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul. Samas peaksid asjaomased isikud teadma, et kui väljavõttelist uuringut kohaldatakse eksportijate/tootjate suhtes, võib komisjon siiski otsustada neile individuaalset dumpingumarginaali mitte arvutada, kui eksportijate/tootjate arv on nii suur, et individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

c)   Teabe kogumine ja isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada tõendusmaterjali ja teavet, mida küsimustik ei hõlma. Komisjon peab saama sellise teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a on kavandatud valida Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramisel asjakohaseks turumajandusriigiks Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikutel palutakse kommenteerida kõnealuse valiku sobivust punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

e)   Turumajanduslik staatus

Nende Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate puhul, kes väidavad, et nad töötavad turumajanduslikes tingimustes, s.t et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele, ja esitavad selle kohta piisavalt tõendeid, määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Nõuetekohaselt põhjendatud taotlusi esitada kavatsevad eksportijad/tootjad peavad seda tegema punkti 6 alapunktis d sätestatud konkreetse tähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormid kõigile kaebuses nimetatud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele.

5.2.   Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui väidetav dumping ja selle tekitatud kahju on põhjendatud, tehakse otsus, kas dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Seepärast võivad ühenduse tootmisharu, importijad, neid esindavad ühendused, kasutajate esindajad ning tarbijaid esindavad organisatsioonid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud üldtähtaja jooksul endast teatada ja komisjonile teavet esitada, tingimusel et nad tõendavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et igasugust artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Isikutele, kes taotlevad küsimustikku või muud taotluse vormi

Kõik huvitatud isikud peavad taotlema küsimustikku või muud taotluse vormi niipea kui võimalik, ent hiljemalt 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   Isikutele, kes teatavad endast, esitavad küsimustikule vastuseid ja mis tahes muud teavet

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

Valimisse kuuluvad äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

iii)   Ärakuulamised

Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

| i) | Punkti 5,1 alapunkti a alapunktis i nimetatud teave peab jõudma komisjoni 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

i)

Punkti 5,1 alapunkti a alapunktis i nimetatud teave peab jõudma komisjoni 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| ii) | Kogu muu valimi kindlaksmääramiseks oluline teave, millele on osutatud punkti 5,1 alapunkti a alapunktis ii, peab laekuma komisjonile 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

ii)

Kogu muu valimi kindlaksmääramiseks oluline teave, millele on osutatud punkti 5,1 alapunkti a alapunktis ii, peab laekuma komisjonile 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| iii) | Komisjon peab saama valimisse kuuluvate isikute küsimustike vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, millal neile teatati valimisse kuulumisest. |
| --- | --- |

iii)

Komisjon peab saama valimisse kuuluvate isikute küsimustike vastused 37 päeva jooksul alates kuupäevast, millal neile teatati valimisse kuulumisest.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimise osalised võivad esitada märkusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv. Need märkused peab komisjon saama 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

d)   Eritähtaeg turumajandusliku staatuse ja/või individuaalse kohtlemise taotluse esitamiseks

Nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku staatuse (nagu on nimetatud käesoleva teate punkti 5 alapunkti 1 alapunktis e ja/või individuaalse kohtlemise taotlused algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel peavad jõudma komisjonini 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud ettepanekud, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit). Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutav teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (5) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/22 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/22

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat infot, jäetakse selline info arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Juhime tähelepanu sellele, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (6)

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  Individuaalset dumpingumarginaali võib taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel äriühingute puhul, kes ei kuulu valimisse, algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel, kui käsitletakse individuaalset kohtlemist mitteturumajanduslike riikide/üleminekumajandusega riikide puhul, ning algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel äriühingute puhul, kes taotlevad turumajanduslikku staatust. Tuleb arvesse võtta, et individuaalse kohtlemise taotlemisel tuleb esitada taotlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ja turumajandusliku staatuse taotlemisel tuleb esitada taotlus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b.

(3)  Seotud äriühingu mõistet on selgitatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(4)  Seotud äriühingu mõistet on selgitatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 143.

(5)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 artikli VI rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/19

---

RIIGIABI — TŠEHHI VABARIIK

Riigiabi C 19/07 (ex N 32/07) — VKEde lühiajalise ekspordikrediidi kindlustamine makseriski vastu — Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 205/09)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 27. juuni 2007. aasta kirjas teatas komisjon Tšehhi Vabariigile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus seoses eespool mainitud meetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Tšehhi Vabariigile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

Komisjoni menetluse algatamise põhjuseks oleva meetme kirjeldus

Tšehhi Vabariik kavatseb pakkuda lühiajalist ekspordikrediidikindlustust Tšehhi VKEdele ametliku riikliku ekspordikrediidi agentuuri EGAP (Export Guarantee and Insurance Corporation) kaudu.

EGAP on oma nimel ja vastutusel tegutsev Tšehhi Vabariigi ekspordikrediidi agentuur. Kooskõlas asjaomaste õigusaktidega (1) tagab tema kohustusi riik. Kõigi kindlustatud krediitide märkimisväärset riski aitab maandada erifond, mis tagab äriühingu maksejõulisuse tema tegevusest tulenevate kohustuste täitmisel. Fond koosneb kindlustusmaksetest saadavast tulust, kasumist ja riigieelarvest eraldatud vahenditest.

EGAP hakkab tegutsema kindlustusandjana, kes kannab kõiki krediidiriske ja maksab kindlustusvõtjatele välja nende nõudeid. EGAP hakkab kindlustustooteid pakkuma Tšehhi VKEdele eraõiguslike turul tegutsevate vahendajate kaudu. Vahendaja, kelleks võib olla ükskõik milline kommertskindlustusselts, turustab ja haldab kindlustuslepinguid vahendustasu eest, mis kajastab seonduvaid kulusid, millele on liidetud [...] (2) % kasumlikkuse alusel arvutatud mõistliku kasumimarginaali summa.

Krediidiriskituru selle segmendi toetamisel on Tšehhi Vabariigi eesmärk luua alus autonoomsele eraõiguslikule VKEde krediidikindlustusturule.

Lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kava on suunatud Tšehhi VKEdele, kelle aastane ekspordi kogukäive ei ületa 2 miljonit EUR. Nõutav ei ole minimaalne käive ega minimaalne klientide arv. Kavaga toetatakse hinnanguliselt 501 kuni 1 000 abisaajat. Kindlustusega kaetakse makseriskid, mis seonduvad krediiditingimuste kohaselt kaupade ja/või teenuste tarne eest laekuvate summadega.

Tšehhi ametivõimude teatel iseloomustab Tšehhi VKEde lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse turgu tõsine alapakkumine, mis tuleneb VKEde kliendiportfelli madalast diversifitseerituse tasemest väikese ostjate (riskide) hulga, kindlustatud mahtude väikeste summade ja sellest tulenevate madalate kogutud kindlustusmaksete kogusumma tõttu. Lisaks sellele suurendab omanike ja juhtide finantsalaste ekspertteadmiste puudumine ja vähene teadlikkus riskikindlustamise meetoditest haldus- ja turustamiskulusid, mida kantakse lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse eeliste realiseerimiseks ja selgitamiseks arvukatele ja väga hajutatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Seetõttu peavad ärikrediidi kindlustajad kuni 2 miljoni EUR suuruse aastase ekspordi kogukäibega VKEde turgu mittekasumlikuks.

Kindlustuskava tugineb õigusaktile nr 23/2006 Coll., mis kajastab eeskirju, mis on kehtestatud komisjoni teatisega liikmesriikidele, millega muudetakse EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohast teatist asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (edaspidi „teatis”).

Meetme kestus on piiratud kahe aastaga pärast komisjoni poolset heakskiitmist.

Tšehhi ametivõimud kinnitasid, et kava on isefinantseeriv, kuna finantseerimine toimub kindlustusvõtjatest äriühingute poolt makstavatest kindlustusmaksetest. Nende kinnitusel ei kaasne sellega riigi vahendite eraldamist.

Meetme hindamine

On kaks võimalikku liiki abisaajaid, kes võivad saada riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses — ühelt poolt kindlustusvõtjatest VKEd ja teiselt poolt vahendajad, kellele kava haldamise kulud kompenseeritakse. Tšehhi Vabariik teatas meetmest kui abist. Selleks, et meede kuuluks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, peab samaaegselt olema täidetud viis kumulatiivset kriteeriumi.

Vahendajate tasandil ei näi kava andvat asjaomastele vahendajatele eeliseid riigi vahendite näol, sest vahendamisega seotud kulud kannavad kliendid, kes maksavad kõrgemaid, turuhinnaga vastavuses olevaid kindlustusmakseid. Seetõttu näib, et kõnealuse meetmega ei anta riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses vahendajate tasandil.

Mis puutub VKEde tasandil antavasse abisse, siis kuigi EGAP tegutseb majanduslikult tasuvatel alustel, ei saa EGAPi kaudu riigi vahendite kaasamist a priori välistada. EGAPi õiguslikus aluses on sätestatud, et EGAPi finantsriskide tagamiseks saab kasutada riigi vahendeid. Lisaks sellele on EGAP oma õigusliku aluse kohaselt kohustatud järgima riigi majanduspoliitikat, et arendada välja krediidikindlustuse turg. Meetmed, kaasa arvatud praegune, mille EGAP seab sisse oma majandusstrateegia järgimisel, võib seega panna riigi arvele.

Kõnealuse meetmega võimaldatakse kuni 2 miljoni euro suuruse aastase ekspordi kogukäibega VKEdele lühiajalist ekspordikrediidikindlustust tingimustel, mis ei ole praegu turul kättesaadavad. Kuigi oodatakse, et meede on isefinantseeriv, ei saa välistada, et halvema stsenaariumi korral tuleneb kavast kahjum. Sel juhul peab riiklik agentuur EGAP selle kahjumi katma. Seetõttu ei saa praeguses etapis välistada eelise olemasolu abisaaja VKE jaoks.

Antav eelis on selektiivne, sest see on suunatud VKEdele, kelle aastane ekspordi kogukäive ei ületa 2 miljonit EUR.

Kuna see on seotud ekspordikrediidikindlustusega, võib see kahjustada liikmesriikide vahelist kaubandust.

Et teha kindlaks, kas meede kahjustab konkurentsi olemasoleval eraõiguslikul kindlustusturul, vaatas komisjon teavitatud meetme teatise kohaselt läbi.

Tšehhi Vabariik soovib teatise punkti 2.5 kohaselt kohaldada turukõlbmatute riskide kohaldamise suhtes vabastamisklauslit; samas on teatise punktis 4.4 osutatud asjaolule, et teatavates riikides võib ajutiselt valitseda olukord, kus ekspordikrediidi turukõlblikele riskidele ei saada katet eraõiguslikelt ekspordikrediidikindlustuse andjatelt ega oma vastutusel tegutsevatelt avalik-õiguslikelt või riigi toetust saavatelt ekspordikrediidikindlustuse andjatelt. Seetõttu saab kõnealuseid riske ajutiselt käsitleda turukõlbmatute riskidena.

Liikmesriigid, kes soovivad teatise punkti 2.5 kohaselt kohaldada vabastamisklauslit, peavad tõestama, et riskikate pole eraõiguslikul kindlustusturul kättesaadav, turuaruande abil ja esitades sellekohased tõendid kahelt tuntud rahvusvaheliselt ekspordikrediidikindlustuse andjalt ja ühelt riiklikult krediidikindlustuse andjalt. Lisaks sellele peavad nad esitama turukõlbmatute riskide suhtes kohaldatavate tingimuste kirjelduse ning sellele vastavalt ühtlustama selliste riskide kindlustusmaksete määrad nendega, mille ekspordikrediidikindlustuse andjad on mujal kehtestanud.

Teatise kohaselt ühtlustatakse kavas VKEdele suunatud toodete jaoks kehtestatud kindlustusmaksete määrad mujal kehtestatud määradega. Selle teostamiseks võetakse määra arvutamisel arvesse: 1) kahjuminormi, mis Tšehhi ametiasutuste kättesaadava teabe kohaselt ei erine kõigi ettevõtjate kahjuminormist; 2) kõrgemat kulunormi, milles võetakse arvesse kõrgemaid turustus- ja halduskulusid; ja 3) kasumimarginaali. Tulemuseks saadud määrad katavad kindlustuskava oodatavad kulud täielikult.

Ometi oli teavitamine ebatäielik kahe tuntud rahvusvahelise ekspordikrediidikindlustuse andja poolt esitatud tõendite osas. Rahvusvahelised kindlustusseltsid ei esitanud nõudmisel Tšehhi ametivõimudele selliseid aruandeid. Seetõttu algatab komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, sest tal on eraõigusliku kindlustusturu riskikatte ebapiisavuse ja mittekättesaadavuse suhtes kahtlusi.

Seepärast kutsub komisjon kõiki huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kirja kokkuvõtte avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealune teave peab eelkõige sisaldama järgnevat:

| — | tõendeid, mis tõestavad, millises ulatuses lühiajalist ekspordikrediidikindlustust kuni 2 miljoni EUR suuruse aastase ekspordi kogukäibega VKEdele pakutakse ja millises ulatuses see on neile kättesaadav, sealhulgas sellise kindlustuse pakkumise tingimused, ja |
| --- | --- |

—

tõendeid, mis tõestavad, millises ulatuses lühiajalist ekspordikrediidikindlustust kuni 2 miljoni EUR suuruse aastase ekspordi kogukäibega VKEdele pakutakse ja millises ulatuses see on neile kättesaadav, sealhulgas sellise kindlustuse pakkumise tingimused, ja

| — | millises ulatuses saab nimetatud kättesaadavuse taset lugeda piisavaks VKEde jaoks, kes tüüpiliselt kannatavad klientide ebapiisava diversifitseerituse all ja kelle puhul selleks, et pääseda ligi lühiajalisele ekspordikrediidikindlustusele, on nõutav oluliste turustuse lisakulude kandmine. |
| --- | --- |

—

millises ulatuses saab nimetatud kättesaadavuse taset lugeda piisavaks VKEde jaoks, kes tüüpiliselt kannatavad klientide ebapiisava diversifitseerituse all ja kelle puhul selleks, et pääseda ligi lühiajalisele ekspordikrediidikindlustusele, on nõutav oluliste turustuse lisakulude kandmine.

KIRJA TEKST

„1.   POSTUP

| (1) | Česká republika oznámila prostřednictvím registrovaného e-mailu ze dne 12. ledna 2007, který Komise evidovala ten samý den, výše uvedené opatření podpory z důvodu právní jistoty. Oznámení bylo doplněno zprávou zahrnující odůvodnění týkající se existence tržního selhání na trhu pojištění krátkodobých exportních úvěrů pro malé a střední podniky [MSP (3)] v České republice. |
| --- | --- |

(1)

Česká republika oznámila prostřednictvím registrovaného e-mailu ze dne 12. ledna 2007, který Komise evidovala ten samý den, výše uvedené opatření podpory z důvodu právní jistoty. Oznámení bylo doplněno zprávou zahrnující odůvodnění týkající se existence tržního selhání na trhu pojištění krátkodobých exportních úvěrů pro malé a střední podniky [MSP (3)] v České republice.

| (2) | Dopisy ze dne 20. února 2007 a 11. května 2007 požádala Komise o dodatečné informace o tomto opatření. České orgány odpověděly dopisy ze dne 16. března 2007 a 24. května 2007, jež byly evidovány ve stejné dny. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 20. února 2007 a 11. května 2007 požádala Komise o dodatečné informace o tomto opatření. České orgány odpověděly dopisy ze dne 16. března 2007 a 24. května 2007, jež byly evidovány ve stejné dny.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1   Předmět

| (3) | Pomocí oznámeného opatření zamýšlí Česká republika poskytovat pojištění krátkodobých vývozních úvěrů českým MSP prostřednictvím oficiální národní agentury pro vývozní úvěry, jež se nazývá EGAP (Exportní garanční a pojišťovací společnost), jež bude českým MSP poskytovat pojišťovací produkty prostřednictvím soukromých zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

(3)

Pomocí oznámeného opatření zamýšlí Česká republika poskytovat pojištění krátkodobých vývozních úvěrů českým MSP prostřednictvím oficiální národní agentury pro vývozní úvěry, jež se nazývá EGAP (Exportní garanční a pojišťovací společnost), jež bude českým MSP poskytovat pojišťovací produkty prostřednictvím soukromých zprostředkovatelů.

| (4) | V důsledku skutečnosti, že EGAP je oficiální agenturou České republiky pro vývozní úvěry, je její činnost upravena zvláštním právním předpisem, a to sice zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, ve znění pozdějších předpisů. Za její závazky a přetrvávající rizika ručí stát v souladu s výše uvedeným zákonem. Aby byla zajištěna platební schopnost, opírá se společnost o zvláštní fond, jenž se skládá z příjmu z pojistného, rozděleného zisku a příspěvků ze státního rozpočtu. |
| --- | --- |

(4)

V důsledku skutečnosti, že EGAP je oficiální agenturou České republiky pro vývozní úvěry, je její činnost upravena zvláštním právním předpisem, a to sice zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, ve znění pozdějších předpisů. Za její závazky a přetrvávající rizika ručí stát v souladu s výše uvedeným zákonem. Aby byla zajištěna platební schopnost, opírá se společnost o zvláštní fond, jenž se skládá z příjmu z pojistného, rozděleného zisku a příspěvků ze státního rozpočtu.

| (5) | Od roku 2001 však EGAP nezískala žádné příspěvky ze státního rozpočtu. Kromě toho EGAP od svého založení v roce 1992 nemusela použít prostředky vyčleněné ze státního rozpočtu. Vždy pracovala v souladu se zásadou rentability, tedy všechny její náklady, výdaje a pojistná plnění byly hrazeny z příjmů z pojistného a ze zisků. |
| --- | --- |

(5)

Od roku 2001 však EGAP nezískala žádné příspěvky ze státního rozpočtu. Kromě toho EGAP od svého založení v roce 1992 nemusela použít prostředky vyčleněné ze státního rozpočtu. Vždy pracovala v souladu se zásadou rentability, tedy všechny její náklady, výdaje a pojistná plnění byly hrazeny z příjmů z pojistného a ze zisků.

| (6) | Co se týče uvedeného opatření, je pojistná činnost EGAP prováděna v spolupráci s komerčními pojišťovacími společnostmi. Závazky uzavírá EGAP, jež jedná jako pojistitel, přičemž nese veškerá úvěrová rizika a výplaty pojistných událostí vůči pojistníkům, zatímco komerční pojišťovny budou za zprostředkovatelskou provizi, jež odráží související náklady, zprostředkovávat a spravovat pojistné smlouvy. |
| --- | --- |

(6)

Co se týče uvedeného opatření, je pojistná činnost EGAP prováděna v spolupráci s komerčními pojišťovacími společnostmi. Závazky uzavírá EGAP, jež jedná jako pojistitel, přičemž nese veškerá úvěrová rizika a výplaty pojistných událostí vůči pojistníkům, zatímco komerční pojišťovny budou za zprostředkovatelskou provizi, jež odráží související náklady, zprostředkovávat a spravovat pojistné smlouvy.

| (7) | Podporou tohoto segmentu trhu s pojištěním úvěrů zamýšlí Česká republika zapojit soukromé pojišťovny jakožto zprostředkovatele, aby byl položen základ pro samostatný soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP. |
| --- | --- |

(7)

Podporou tohoto segmentu trhu s pojištěním úvěrů zamýšlí Česká republika zapojit soukromé pojišťovny jakožto zprostředkovatele, aby byl položen základ pro samostatný soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP.

2.2   Cílové společnosti

| (8) | Adresáty opatření jsou české MSP, jejichž celkový roční vývozní obrat nepřesahuje 2 miliony EUR (dále jen ‚MSP < 2m‘). Tímto opatřením bude podpořeno zhruba 501 až 1 000 příjemců. |
| --- | --- |

(8)

Adresáty opatření jsou české MSP, jejichž celkový roční vývozní obrat nepřesahuje 2 miliony EUR (dále jen ‚MSP < 2m‘). Tímto opatřením bude podpořeno zhruba 501 až 1 000 příjemců.

2.3   Obchodní podmínky pojišťovacího produktu

| (9) | Česká republika zamýšlí poskytnout pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP < 2m proti riziku nezaplacení prostřednictvím své oficiální agentury pro vývozní úvěry EGAP. Pojištění pokrývá rizika nezaplacení pohledávek za dodávky zboží a/nebo služby na úvěr. |
| --- | --- |

(9)

Česká republika zamýšlí poskytnout pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP < 2m proti riziku nezaplacení prostřednictvím své oficiální agentury pro vývozní úvěry EGAP. Pojištění pokrývá rizika nezaplacení pohledávek za dodávky zboží a/nebo služby na úvěr.

| (10) | Pojišťovací produkt nabízený EGAP MSP < 2m, takzvaným ‚B-MSP‘, přebírá zjednodušeným způsobem prvky techniky a postupů používaných při správě komerčního pojištění úvěrů. |
| --- | --- |

(10)

Pojišťovací produkt nabízený EGAP MSP < 2m, takzvaným ‚B-MSP‘, přebírá zjednodušeným způsobem prvky techniky a postupů používaných při správě komerčního pojištění úvěrů.

| (11) | Pojistná sazba pro tyto produkty se vypočítává připočtením nákladů specifických pro MSP k průměrné komerční pojistné sazbě, což vede k vyšším ‚výdajům na pojistné‘. |
| --- | --- |

(11)

Pojistná sazba pro tyto produkty se vypočítává připočtením nákladů specifických pro MSP k průměrné komerční pojistné sazbě, což vede k vyšším ‚výdajům na pojistné‘.

2.4   Prodej přes soukromé zprostředkovatele

| (12) | EGAP zamýšlí prodávat tento produkt skrze komerční pojistitele úvěrů, kteří budou vystupovat v úloze zprostředkovatelů. Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh s pojištěním úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

(12)

EGAP zamýšlí prodávat tento produkt skrze komerční pojistitele úvěrů, kteří budou vystupovat v úloze zprostředkovatelů. Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh s pojištěním úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů.

| (13) | EGAP bude likvidovat pojistné události a vyplácet pojistníkům pojistné plnění. Kromě toho bude EGAP iniciativně provádět další marketingové činnosti, jež se týkají tohoto segmentu. |
| --- | --- |

(13)

EGAP bude likvidovat pojistné události a vyplácet pojistníkům pojistné plnění. Kromě toho bude EGAP iniciativně provádět další marketingové činnosti, jež se týkají tohoto segmentu.

| (14) | Zprostředkovatelé budou zodpovědní za marketing a prodej produktů a výběr pojistného, přičemž při těchto činnostech budou používat vlastní infrastrukturu a vybavení. Pojištění budou prodávat ve jménu a na účet EGAP. |
| --- | --- |

(14)

Zprostředkovatelé budou zodpovědní za marketing a prodej produktů a výběr pojistného, přičemž při těchto činnostech budou používat vlastní infrastrukturu a vybavení. Pojištění budou prodávat ve jménu a na účet EGAP.

| (15) | Zprostředkovatelé budou zodpovědní za činnosti obvyklé pro přímé pojistitele úvěrů. Toto bude kromě jiného zahrnovat skutečnost, že MSP < 2m budou pojišťováni jen na základě analýzy jejich ekonomické a finanční situace. |
| --- | --- |

(15)

Zprostředkovatelé budou zodpovědní za činnosti obvyklé pro přímé pojistitele úvěrů. Toto bude kromě jiného zahrnovat skutečnost, že MSP < 2m budou pojišťováni jen na základě analýzy jejich ekonomické a finanční situace.

| (16) | Toto uspořádání zahrnuje také důležité zjednodušení ve srovnání se standardními pojišťovacími smlouvami, totiž skutečnost, že platby pojistného budou vypočítávány na základě celkových objemů obratu (přičemž měsíční hlášení o vývozním obratu budou MSP předávat zprostředkovatelům) namísto uzavírání jednotlivých pojistných smluv pro jednotlivé smlouvy. |
| --- | --- |

(16)

Toto uspořádání zahrnuje také důležité zjednodušení ve srovnání se standardními pojišťovacími smlouvami, totiž skutečnost, že platby pojistného budou vypočítávány na základě celkových objemů obratu (přičemž měsíční hlášení o vývozním obratu budou MSP předávat zprostředkovatelům) namísto uzavírání jednotlivých pojistných smluv pro jednotlivé smlouvy.

| (17) | EGAP obdrží celou částku pojistného a zaplatí zprostředkovatelům za jejich služby provizi ve formě podílu z vybraného pojistného, přičemž budou vzaty v úvahu náklady na distribuci a správu. |
| --- | --- |

(17)

EGAP obdrží celou částku pojistného a zaplatí zprostředkovatelům za jejich služby provizi ve formě podílu z vybraného pojistného, přičemž budou vzaty v úvahu náklady na distribuci a správu.

2.5   Provádějící subjekt

| (18) | EGAP je agenturou pro vývozní úvěry České republiky jednající svým jménem a na svůj účet. Za její závazky ručí v souladu s příslušným zákonem (4) stát. Hodnota rizika za všechny pojištěné úvěry je krytá ze zvláštního fondu, který zaručuje platební schopnost pojišťovací společnosti při plnění závazků, jež plynou z její činnosti. Fond je složen z příjmů z pojistného, zisků, jakož i příspěvků ze státního rozpočtu. |
| --- | --- |

(18)

EGAP je agenturou pro vývozní úvěry České republiky jednající svým jménem a na svůj účet. Za její závazky ručí v souladu s příslušným zákonem (4) stát. Hodnota rizika za všechny pojištěné úvěry je krytá ze zvláštního fondu, který zaručuje platební schopnost pojišťovací společnosti při plnění závazků, jež plynou z její činnosti. Fond je složen z příjmů z pojistného, zisků, jakož i příspěvků ze státního rozpočtu.

2.6   Právní základ

| (19) | Pojistný systém je založen na zákoně č. 23/2006 Sb. (jenž odráží pravidla zavedená změnou sdělení č. 281 C 1997 Komise členským státům, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (5)), který byl změněn zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o změně zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů. |
| --- | --- |

(19)

Pojistný systém je založen na zákoně č. 23/2006 Sb. (jenž odráží pravidla zavedená změnou sdělení č. 281 C 1997 Komise členským státům, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (5)), který byl změněn zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o změně zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů.

2.7   Trvání

| (20) | Trvání opatření je omezeno na dva roky od schválení Komisí. |
| --- | --- |

(20)

Trvání opatření je omezeno na dva roky od schválení Komisí.

2.8   Zdroje

| (21) | České orgány potvrdily, že systém se bude sám financovat pojistným, jež bude vybíráno od pojištěných společností. Z tohoto důvodu nebudou podle českých orgánů do systému zapojeny státní zdroje. |
| --- | --- |

(21)

České orgány potvrdily, že systém se bude sám financovat pojistným, jež bude vybíráno od pojištěných společností. Z tohoto důvodu nebudou podle českých orgánů do systému zapojeny státní zdroje.

3.   POSOUZENÍ

| (22) | Jsou dány dva druhy možných příjemců státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a sice pojištěné MSP a zprostředkovatelé, kterým budou hrazeny náklady na správu systému. |
| --- | --- |

(22)

Jsou dány dva druhy možných příjemců státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a sice pojištěné MSP a zprostředkovatelé, kterým budou hrazeny náklady na správu systému.

3.1   Podpora MSP

| (23) | Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria:






  — | opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

(23)

Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria:

—

opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů,

| — | opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, |
| --- | --- |

—

opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci,

| — | opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, |
| --- | --- |

—

opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy,

| — | opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

—

opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž.

| (24) | Ačkoliv je systémem, který je rentabilní za komerčních podmínek, účast státních zdrojů prostřednictvím EGAP nemůže být předem vyloučena. Jak je stanoveno v právním základě EGAP, jsou státní zdroje dostupné jakožto záruka za finanční riziko EGAP. Kromě toho je EGAP podle svého právního základu povinna provádět státní hospodářskou politiku pro rozvoj trhu pojištění úvěrů. Opatření, včetně tohoto, která EGAP uskutečňuje za účelem provádění této hospodářské politiky, jsou proto přičítatelná státu. |
| --- | --- |

(24)

Ačkoliv je systémem, který je rentabilní za komerčních podmínek, účast státních zdrojů prostřednictvím EGAP nemůže být předem vyloučena. Jak je stanoveno v právním základě EGAP, jsou státní zdroje dostupné jakožto záruka za finanční riziko EGAP. Kromě toho je EGAP podle svého právního základu povinna provádět státní hospodářskou politiku pro rozvoj trhu pojištění úvěrů. Opatření, včetně tohoto, která EGAP uskutečňuje za účelem provádění této hospodářské politiky, jsou proto přičítatelná státu.

| (25) | Za účelem posouzení, zdali opatření představuje selektivní zvýhodnění, ovlivňuje hospodářskou soutěž na stávajícím soukromém pojišťovacím trhu a obchod mezi členskými státy, přezkoumala Komise uvedené opatření podle Sdělení Komise členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů
   (6) (dále jen ‚sdělení‘). |
| --- | --- |

(25)

Za účelem posouzení, zdali opatření představuje selektivní zvýhodnění, ovlivňuje hospodářskou soutěž na stávajícím soukromém pojišťovacím trhu a obchod mezi členskými státy, přezkoumala Komise uvedené opatření podle Sdělení Komise členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů
   (6) (dále jen ‚sdělení‘).

3.1.1   Dodržení ustanovení sdělení

| (26) | Bod 2.5 sdělení definuje ‚obchodovatelná rizika‘ jako rizika veřejných a neveřejných dlužníků se sídlem v zemích uvedených v příloze sdělení. Finanční výhody ve prospěch pojistitelů vývozních úvěrů pro obchodovatelná rizika jsou obvykle zakázány. |
| --- | --- |

(26)

Bod 2.5 sdělení definuje ‚obchodovatelná rizika‘ jako rizika veřejných a neveřejných dlužníků se sídlem v zemích uvedených v příloze sdělení. Finanční výhody ve prospěch pojistitelů vývozních úvěrů pro obchodovatelná rizika jsou obvykle zakázány.

| (27) | Uvedené opatření poskytuje veřejnou podporu pro pojištění rizika dlužníků sídlících ve všech zemích. Pokud země nejsou uvedeny v příloze sdělení, jsou rizika ve smyslu sdělení ‚neobchodovatelná‘ a veřejná podpora pro jejich pojištění je v souladu se sdělením. |
| --- | --- |

(27)

Uvedené opatření poskytuje veřejnou podporu pro pojištění rizika dlužníků sídlících ve všech zemích. Pokud země nejsou uvedeny v příloze sdělení, jsou rizika ve smyslu sdělení ‚neobchodovatelná‘ a veřejná podpora pro jejich pojištění je v souladu se sdělením.

| (28) | Podle bodu 2.5 sdělení se rizika dlužníků se sídlem v zemích, jejichž výčet je podán v příloze sdělení, přechodně považují za neobchodovatelná, za předpokladu a v té míře, ve které ve členském státě neexistuje soukromý pojišťovací trh a pokud je podstoupí malé a střední podniky, jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesáhne 2 miliony EUR. Bod 4.4 sdělení zohledňuje skutečnost, že v některých zemích může být krytí obchodovatelných rizik vývozních úvěrů ze strany soukromých pojistitelů vývozních úvěrů i ze strany veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů vývozních úvěrů, kteří poskytují krytí na vlastní účet, dočasně nedostupné. Tato rizika mohou proto být také považována za neobchodovatelná. |
| --- | --- |

(28)

Podle bodu 2.5 sdělení se rizika dlužníků se sídlem v zemích, jejichž výčet je podán v příloze sdělení, přechodně považují za neobchodovatelná, za předpokladu a v té míře, ve které ve členském státě neexistuje soukromý pojišťovací trh a pokud je podstoupí malé a střední podniky, jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesáhne 2 miliony EUR. Bod 4.4 sdělení zohledňuje skutečnost, že v některých zemích může být krytí obchodovatelných rizik vývozních úvěrů ze strany soukromých pojistitelů vývozních úvěrů i ze strany veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů vývozních úvěrů, kteří poskytují krytí na vlastní účet, dočasně nedostupné. Tato rizika mohou proto být také považována za neobchodovatelná.

| (29) | Členské státy, které si přejí použít této únikové doložky, musí prokázat, že krytí rizik je na soukromém pojišťovacím trhu nedostupné a předložit příslušné důkazy od dvou známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů, jakož i národního pojistitele úvěrů. Kromě toho přizpůsobí státem podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů své pojistné sazby pro tato neobchodovatelná rizika v nejvyšší možné míře sazbám jinak účtovaným pojistiteli vývozních úvěrů pro obdobná rizika a poskytnou popis podmínek, které veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít pro krytí daných rizik. |
| --- | --- |

(29)

Členské státy, které si přejí použít této únikové doložky, musí prokázat, že krytí rizik je na soukromém pojišťovacím trhu nedostupné a předložit příslušné důkazy od dvou známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů, jakož i národního pojistitele úvěrů. Kromě toho přizpůsobí státem podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů své pojistné sazby pro tato neobchodovatelná rizika v nejvyšší možné míře sazbám jinak účtovaným pojistiteli vývozních úvěrů pro obdobná rizika a poskytnou popis podmínek, které veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít pro krytí daných rizik.

3.1.2   Nedostupnost nebo nedostatečnost krytí na soukromém pojišťovacím trhu pro MSP

| (30) | V souladu se zprávou o trhu v příloze oznámení je soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP charakterizován závažným nedostatkem nabídky. Existuje několik překážek přístupu MSP ke komerčnímu pojištění krátkodobých vývozních úvěrů:






  a) | Pojištění je často spojeno s malým počtem kupujících nebo dokonce s jediným kupujícím, a proto klientela českých MSP a obzvláště malých podniků není dostatečně diverzifikovaná, aby pro pojistitele představovala přijatelnou úroveň rizika. |
| --- | --- | --- |

(30)

V souladu se zprávou o trhu v příloze oznámení je soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP charakterizován závažným nedostatkem nabídky. Existuje několik překážek přístupu MSP ke komerčnímu pojištění krátkodobých vývozních úvěrů:

a)

Pojištění je často spojeno s malým počtem kupujících nebo dokonce s jediným kupujícím, a proto klientela českých MSP a obzvláště malých podniků není dostatečně diverzifikovaná, aby pro pojistitele představovala přijatelnou úroveň rizika.

| b) | Objem pojištěných úvěrů je ve srovnání s velkými společnostmi malý a v důsledku této skutečnosti jsou vybrané částky pojistného vzhledem k výše zmíněným rizikům příliš malé na to, aby byly ekonomicky odůvodnitelné. |
| --- | --- |

b)

Objem pojištěných úvěrů je ve srovnání s velkými společnostmi malý a v důsledku této skutečnosti jsou vybrané částky pojistného vzhledem k výše zmíněným rizikům příliš malé na to, aby byly ekonomicky odůvodnitelné.

| c) | Majitelé nebo ředitelé uvedených MSP často nedisponují řádnými finančními znalostmi a nejsou obeznámeni s metodami pojištění úvěrového rizika. |
| --- | --- |

c)

Majitelé nebo ředitelé uvedených MSP často nedisponují řádnými finančními znalostmi a nejsou obeznámeni s metodami pojištění úvěrového rizika.

| d) | Z těchto důvodů přináší kontakt se široce rozptýlenými malými a středními podniky a vysvětlení výhod pojištění krátkodobých vývozních úvěrů dodatečné marketingové náklady. |
| --- | --- |

d)

Z těchto důvodů přináší kontakt se široce rozptýlenými malými a středními podniky a vysvětlení výhod pojištění krátkodobých vývozních úvěrů dodatečné marketingové náklady.

| e) | Celkově lze shrnout, že správní náklady a příjem z pojistného z pojistných smluv krátkodobých vývozních úvěrů v segmentu MSP vytvářejí ‚neekonomičnost z rozsahu‘. Správní náklady jsou vysoké (viz bod d)) a jsou rozloženy na příjem z pojistného, jenž sestává z relativně malých částek, které jsou důsledkem malých objemů obchodu MSP. |
| --- | --- |

e)

Celkově lze shrnout, že správní náklady a příjem z pojistného z pojistných smluv krátkodobých vývozních úvěrů v segmentu MSP vytvářejí ‚neekonomičnost z rozsahu‘. Správní náklady jsou vysoké (viz bod d)) a jsou rozloženy na příjem z pojistného, jenž sestává z relativně malých částek, které jsou důsledkem malých objemů obchodu MSP.

| (31) | Paradoxně nemají MSP, jež jsou v důsledku své nízké likvidity při selhání svých exportních transakcí velmi zranitelné, přístup k pojistnému krytí, jež by snížilo jejich tržní rizika. |
| --- | --- |

(31)

Paradoxně nemají MSP, jež jsou v důsledku své nízké likvidity při selhání svých exportních transakcí velmi zranitelné, přístup k pojistnému krytí, jež by snížilo jejich tržní rizika.

| (32) | Podle přílohy oznámení je segment MSP u pojištění krátkodobých vývozních úvěrů považován komerčními pojišťovnami v důsledku nedostatečného rozložení kupujících/rizika, vysokých marketingových nákladů a neekonomičnosti z rozsahu za neziskový. Komerční pojištění je proto buď není nabízeno nebo je nabízeno za prohibitivní ceny. Co se týče MSP, je soukromý pojišťovací trh v České republice proto považován za trh, který je charakterizován hlubokým nedostatkem nabídky. |
| --- | --- |

(32)

Podle přílohy oznámení je segment MSP u pojištění krátkodobých vývozních úvěrů považován komerčními pojišťovnami v důsledku nedostatečného rozložení kupujících/rizika, vysokých marketingových nákladů a neekonomičnosti z rozsahu za neziskový. Komerční pojištění je proto buď není nabízeno nebo je nabízeno za prohibitivní ceny. Co se týče MSP, je soukromý pojišťovací trh v České republice proto považován za trh, který je charakterizován hlubokým nedostatkem nabídky.

| (33) | České orgány odhadují, že mezinárodní soukromí pojistitelé vývozních úvěrů, kteří působí v České republice, uzavřeli celkem méně než 240 pojistných smluv s MSP a komerční dceřiná společnost EGAP ne více než 600 pojistných smluv. České orgány dále odhadují, že s malými podniky s vývozním obratem pod 2 miliony EUR nebylo uzavřeno více než 150 pojistných smluv. |
| --- | --- |

(33)

České orgány odhadují, že mezinárodní soukromí pojistitelé vývozních úvěrů, kteří působí v České republice, uzavřeli celkem méně než 240 pojistných smluv s MSP a komerční dceřiná společnost EGAP ne více než 600 pojistných smluv. České orgány dále odhadují, že s malými podniky s vývozním obratem pod 2 miliony EUR nebylo uzavřeno více než 150 pojistných smluv.

| (34) | České orgány požádaly národního pojistitele vývozních úvěrů [...] (7), jakož i dva známé mezinárodní pojistitele vývozních úvěrů, [...] a [...] o prohlášení, že nemají námitky proti uvedenému systému. |
| --- | --- |

(34)

České orgány požádaly národního pojistitele vývozních úvěrů [...] (7), jakož i dva známé mezinárodní pojistitele vývozních úvěrů, [...] a [...] o prohlášení, že nemají námitky proti uvedenému systému.

| (35) | [...] Neexistence nebo nedostatečnost pojistného krytí pro tento druh rizika byla tedy podpořena prohlášením národního pojistitele úvěrů. |
| --- | --- |

(35)

[...] Neexistence nebo nedostatečnost pojistného krytí pro tento druh rizika byla tedy podpořena prohlášením národního pojistitele úvěrů.

| (36) | [...] a [...] však požadované prohlášení neposkytly. [...] |
| --- | --- |

(36)

[...] a [...] však požadované prohlášení neposkytly. [...]

| (37) | České orgány dále uvedly, že malé podniky oznámily, že když se obrátily na komerční pojistitele úvěrů, byly odmítnuty nebo měly negativní zkušenosti. Oznámení kromě toho zahrnuje dopisy Hospodářské komory České republiky, Sdružení malých a středních podniků a České bankovní asociace, jež potvrzují neexistenci pojištění úvěrů pro malé a velmi malé podniky. |
| --- | --- |

(37)

České orgány dále uvedly, že malé podniky oznámily, že když se obrátily na komerční pojistitele úvěrů, byly odmítnuty nebo měly negativní zkušenosti. Oznámení kromě toho zahrnuje dopisy Hospodářské komory České republiky, Sdružení malých a středních podniků a České bankovní asociace, jež potvrzují neexistenci pojištění úvěrů pro malé a velmi malé podniky.

| (38) | Z podkladů předložených českými orgány se zdá, že pojištění krátkodobých vývozních úvěrů není pro MSP < 2m dostatečně dostupné. Tato skutečnost však nebyla potvrzena prohlášeními dvou velkých známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů. Ačkoliv české orgány žádaly o toto prohlášení u dvou takovýchto pojistitelů, jež působí v České republice, společností [...] a [...], prohlášení nebyla předložena, čímž nebyl splněn požadavek stanovený v bodě 2.5 Sdělení o uplatnění únikové doložky. |
| --- | --- |

(38)

Z podkladů předložených českými orgány se zdá, že pojištění krátkodobých vývozních úvěrů není pro MSP < 2m dostatečně dostupné. Tato skutečnost však nebyla potvrzena prohlášeními dvou velkých známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů. Ačkoliv české orgány žádaly o toto prohlášení u dvou takovýchto pojistitelů, jež působí v České republice, společností [...] a [...], prohlášení nebyla předložena, čímž nebyl splněn požadavek stanovený v bodě 2.5 Sdělení o uplatnění únikové doložky.

| (39) | Komise má proto pochybnosti, zdali je splněna podmínka nedostupnosti nebo nedostatečnosti krytí pojištění vývozních úvěrů nabízeného soukromými pojistiteli malým podnikům s omezeným obratem. |
| --- | --- |

(39)

Komise má proto pochybnosti, zdali je splněna podmínka nedostupnosti nebo nedostatečnosti krytí pojištění vývozních úvěrů nabízeného soukromými pojistiteli malým podnikům s omezeným obratem.

3.1.3   Přiblížení pojistných sazeb sazbám účtovaným jinde

| (40) | Sdělení (8) vyžaduje srovnání pojistných sazeb, které mají být účtovány podle českého programu se sazbami účtovanými jinde. |
| --- | --- |

(40)

Sdělení (8) vyžaduje srovnání pojistných sazeb, které mají být účtovány podle českého programu se sazbami účtovanými jinde.

| (41) | Podle českých orgánů nemohou být sazby specifické pro určitý sektor realisticky použity na segment českých MSP vzhledem k jeho zvláštnosti. České orgány tvrdí, že výsledky srovnání s trhy jiných států by se výrazně lišily v závislosti na velikosti, počtu podniků, diversitě sektorů a exportním potenciálu MSP v dané zemi. |
| --- | --- |

(41)

Podle českých orgánů nemohou být sazby specifické pro určitý sektor realisticky použity na segment českých MSP vzhledem k jeho zvláštnosti. České orgány tvrdí, že výsledky srovnání s trhy jiných států by se výrazně lišily v závislosti na velikosti, počtu podniků, diversitě sektorů a exportním potenciálu MSP v dané zemi.

| (42) | České orgány v této souvislosti uvádějí, že pro srovnání pojistných sazeb je nejvhodnějším referenčním trhem celkový trh s komerčním pojištěním úvěrů v České republice. |
| --- | --- |

(42)

České orgány v této souvislosti uvádějí, že pro srovnání pojistných sazeb je nejvhodnějším referenčním trhem celkový trh s komerčním pojištěním úvěrů v České republice.

| (43) | Kromě toho nemají české orgány údaje o pojistných sazbách jiných komerčních pojistitelů na českém trhu. V důsledku této skutečnosti založila EGAP své výpočty pojistné sazby na údajích dostupných od KUP (9), což je samostatně řízená dceřiná společnost EGAP činná v sektoru tržního pojištění úvěrů nepodporovaného státem. Při zohlednění skutečnosti, že KUP je dominantním účastníkem na trhu s tržním podílem ve výši 51 %, mohou být její sazby považovány za základ pro srovnání. |
| --- | --- |

(43)

Kromě toho nemají české orgány údaje o pojistných sazbách jiných komerčních pojistitelů na českém trhu. V důsledku této skutečnosti založila EGAP své výpočty pojistné sazby na údajích dostupných od KUP (9), což je samostatně řízená dceřiná společnost EGAP činná v sektoru tržního pojištění úvěrů nepodporovaného státem. Při zohlednění skutečnosti, že KUP je dominantním účastníkem na trhu s tržním podílem ve výši 51 %, mohou být její sazby považovány za základ pro srovnání.

| (44) | Pro odvození přiměřených pojistných sazeb pro MSP byly použity průměrné sazby celého komerčního trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP z roku 2005 a první poloviny roku 2006. |
| --- | --- |

(44)

Pro odvození přiměřených pojistných sazeb pro MSP byly použity průměrné sazby celého komerčního trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP z roku 2005 a první poloviny roku 2006.

a)   Komerční pojistné sazby pro rok 2006

| (45) | Průměrná pojistná sazba na celém trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP se pro rok 2006 rovná [...] %. Tento údaj je výsledkem výpočtu, při kterém bylo vzato v úvahu 1) škodní poměr (očekávaný škodní průběh, který je čistou rizikovou pojistnou sazbou), 2) podíl nákladů (správní a provozní náklady v poměru k částce pojištěných pohledávek) a 3) míra zisku (náklady alternativních příležitostí kapitálu). Tato sazba slouží jako srovnávací sazba. |
| --- | --- |

(45)

Průměrná pojistná sazba na celém trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP se pro rok 2006 rovná [...] %. Tento údaj je výsledkem výpočtu, při kterém bylo vzato v úvahu 1) škodní poměr (očekávaný škodní průběh, který je čistou rizikovou pojistnou sazbou), 2) podíl nákladů (správní a provozní náklady v poměru k částce pojištěných pohledávek) a 3) míra zisku (náklady alternativních příležitostí kapitálu). Tato sazba slouží jako srovnávací sazba.

| (46) | Hlavní součástí výše uvedené pojistné sazby je škodní poměr (LR). Odhadovaný konečný škodní poměr pro následující pojišťovací období je založen na průměru škodních poměrů předchozího roku ([...] %). Bezpečnostní přirážka je vypočítána jako směrodatná odchylka od souboru škodních poměrů všech předchozích let ([...] %). Výsledný škodní poměr proto činí [...] % ([...] % průměr + [...] % směrodatná odchylka). Odhad konečného škodního poměru pro následující období je zdrženlivý, neboť variabilita vývoje škod vyjádřená směrodatnou odchylkou je spíše vysoká. Na druhé straně slouží jako nárazník proti jakýmkoliv případným neočekávaným pojistným událostem. |
| --- | --- |

(46)

Hlavní součástí výše uvedené pojistné sazby je škodní poměr (LR). Odhadovaný konečný škodní poměr pro následující pojišťovací období je založen na průměru škodních poměrů předchozího roku ([...] %). Bezpečnostní přirážka je vypočítána jako směrodatná odchylka od souboru škodních poměrů všech předchozích let ([...] %). Výsledný škodní poměr proto činí [...] % ([...] % průměr + [...] % směrodatná odchylka). Odhad konečného škodního poměru pro následující období je zdrženlivý, neboť variabilita vývoje škod vyjádřená směrodatnou odchylkou je spíše vysoká. Na druhé straně slouží jako nárazník proti jakýmkoliv případným neočekávaným pojistným událostem.

| (47) | Při výpočtu podílu nákladů (PN) byly vzaty v úvahu pouze celkové výdaje. Očekávaný podíl nákladů pro rok 2006 je [...] %. |
| --- | --- |

(47)

Při výpočtu podílu nákladů (PN) byly vzaty v úvahu pouze celkové výdaje. Očekávaný podíl nákladů pro rok 2006 je [...] %.

| (48) | Vyžadovaná míra zisku (MZ) odráží požadovaný výnos z kapitálu pro tento předmět podnikání. Byla vypočítána na hodnotu [...] %. Určitý dodatečný ziskový potenciál je do konservativní bezpečnostní přirážky také zahrnut. |
| --- | --- |

(48)

Vyžadovaná míra zisku (MZ) odráží požadovaný výnos z kapitálu pro tento předmět podnikání. Byla vypočítána na hodnotu [...] %. Určitý dodatečný ziskový potenciál je do konservativní bezpečnostní přirážky také zahrnut.

| (49) | Výsledná komerční pojistná sazba je s ohledem na výše uvedená kritéria shrnuta v následujícím vzorci: |
| --- | --- |

(49)

Výsledná komerční pojistná sazba je s ohledem na výše uvedená kritéria shrnuta v následujícím vzorci:

Formula

b)   Průměrná pojistná sazba pro MSP

| (50) | Sazba pro MSP je vypočítána podobně jako celková komerční třída úvěruschopnosti, přičemž se bere v úvahu, že podíl nákladů je více než třikrát vyšší s ohledem na výše uvedené vyšší marketingové a správní náklady spojené s vyšším stupněm asistence, jež při pojišťování MSP zapotřebí. Tato sazba by potom činila [...] % namísto [...] %. |
| --- | --- |

(50)

Sazba pro MSP je vypočítána podobně jako celková komerční třída úvěruschopnosti, přičemž se bere v úvahu, že podíl nákladů je více než třikrát vyšší s ohledem na výše uvedené vyšší marketingové a správní náklady spojené s vyšším stupněm asistence, jež při pojišťování MSP zapotřebí. Tato sazba by potom činila [...] % namísto [...] %.

| (51) | Škodní poměr plynoucí z pojistně-matematických výpočtů je považován za statisticky totožný. Podle českých orgánů nebyl na základě údajů dostupných KUP zjištěn žádný negativní dopad nízké diversifikace rizika, velikosti a kvality MSP na škodní poměr. |
| --- | --- |

(51)

Škodní poměr plynoucí z pojistně-matematických výpočtů je považován za statisticky totožný. Podle českých orgánů nebyl na základě údajů dostupných KUP zjištěn žádný negativní dopad nízké diversifikace rizika, velikosti a kvality MSP na škodní poměr.

| (52) | Proto byla po příslušných úpravách, které zohledňují vyšší správní náklady, stanovena odhadovaná pojistná sazba pro MSP na [...] %. Takováto sazba bude podle zprávy připojené k oznámení plně pokrývat zvýšené správní náklady související s pojištěním MSP, jakož i pojistná rizika. |
| --- | --- |

(52)

Proto byla po příslušných úpravách, které zohledňují vyšší správní náklady, stanovena odhadovaná pojistná sazba pro MSP na [...] %. Takováto sazba bude podle zprávy připojené k oznámení plně pokrývat zvýšené správní náklady související s pojištěním MSP, jakož i pojistná rizika.

| (53) | Zdá se proto, že při zohlednění výše uvedených skutečností je splněna podmínka přiblížení pojistných sazeb k sazbám účtovaným jinde stanovená v bodě 2.5 sdělení. |
| --- | --- |

(53)

Zdá se proto, že při zohlednění výše uvedených skutečností je splněna podmínka přiblížení pojistných sazeb k sazbám účtovaným jinde stanovená v bodě 2.5 sdělení.

3.2   Podpora zprostředkovatelům

| (54) | Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria:






  — | opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

(54)

Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria:

—

opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů,

| — | opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, |
| --- | --- |

—

opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci,

| — | opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, |
| --- | --- |

—

opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy,

| — | opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

—

opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž.

| (55) | Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh pojištění úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

(55)

Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh pojištění úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů.

| (56) | Správní náklady vyřizování pojištění spojených s uvedeným pojištění MSP ponesou zprostředkovatelé. Provise pro zprostředkovatele se bude skládat z provise pro zprostředkovatele/makléřské provise, jež nepřesáhne skutečné náklady, jež byly způsobeny pojištěním MSP a přiměřeného zisku. V žádném případě nepřesáhne [...] % vybraného pojistného. Konečná provise vezme v úvahu údaje známé z českého pojišťovacího trhu. Bude stanovena jako výsledek jednání se zúčastněnými stranami a bude stejná pro všechny zprostředkovatele. České orgány potvrdily, že makléřská provise bude každoročně upravována tak, aby nepřesáhla skutečně vynaložené náklady plus přiměřený zisk. |
| --- | --- |

(56)

Správní náklady vyřizování pojištění spojených s uvedeným pojištění MSP ponesou zprostředkovatelé. Provise pro zprostředkovatele se bude skládat z provise pro zprostředkovatele/makléřské provise, jež nepřesáhne skutečné náklady, jež byly způsobeny pojištěním MSP a přiměřeného zisku. V žádném případě nepřesáhne [...] % vybraného pojistného. Konečná provise vezme v úvahu údaje známé z českého pojišťovacího trhu. Bude stanovena jako výsledek jednání se zúčastněnými stranami a bude stejná pro všechny zprostředkovatele. České orgány potvrdily, že makléřská provise bude každoročně upravována tak, aby nepřesáhla skutečně vynaložené náklady plus přiměřený zisk.

| (57) | Podle českých orgánů nepřevádí EGAP zprostředkovatelům pojištění žádné státní zdroje, neboť celkové náklady zprostředkování nenese stát, nýbrž zákazník, který platí vyšší, tržní pojistné. Břemeno nákladů je proto přeneseno na trh. |
| --- | --- |

(57)

Podle českých orgánů nepřevádí EGAP zprostředkovatelům pojištění žádné státní zdroje, neboť celkové náklady zprostředkování nenese stát, nýbrž zákazník, který platí vyšší, tržní pojistné. Břemeno nákladů je proto přeneseno na trh.

| (58) | Nezdá se proto, že by opatření zúčastněným zprostředkovatelům poskytovalo jakoukoliv výhodu ze státních zdrojů. Není proto zřejmé, že by opatření na úrovni zprostředkovatelů poskytovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(58)

Nezdá se proto, že by opatření zúčastněným zprostředkovatelům poskytovalo jakoukoliv výhodu ze státních zdrojů. Není proto zřejmé, že by opatření na úrovni zprostředkovatelů poskytovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

4.   ZÁVĚR

| (59) | V tomto stádiu opatření nesplňuje podmínky pro použití únikové doložky stanovené v bodě 4.4 sdělení. České orgány zejména neposkytly důkazy o nedostupnosti nebo nedostatečnosti pojistného krytí vývozních úvěrů od dvou velkých známých mezinárodních soukromých pojistitelů vývozních úvěrů. V rámci předběžného hodnocení stanoveného článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES, má Komise pochybnosti o jeho charakteru jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a jeho možné slučitelnosti se společným trhem a zejména o nedostupnosti nebo nedostatečné dostupnosti pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP, jejichž celkový roční obrat nepřesahuje 2 miliony EUR. |
| --- | --- |

(59)

V tomto stádiu opatření nesplňuje podmínky pro použití únikové doložky stanovené v bodě 4.4 sdělení. České orgány zejména neposkytly důkazy o nedostupnosti nebo nedostatečnosti pojistného krytí vývozních úvěrů od dvou velkých známých mezinárodních soukromých pojistitelů vývozních úvěrů. V rámci předběžného hodnocení stanoveného článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES, má Komise pochybnosti o jeho charakteru jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a jeho možné slučitelnosti se společným trhem a zejména o nedostupnosti nebo nedostatečné dostupnosti pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP, jejichž celkový roční obrat nepřesahuje 2 miliony EUR.

5.   ROZHODNUTÍ

| (60) | S ohledem na výše uvedené žádá Komise v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Českou republiku, aby během jednoho měsíce ode dne doručení tohoto dopisu předložila své připomínky a dále vyzývá zúčastněné třetí strany, aby během jednoho měsíce ode dne zveřejnění shrnutí tohoto dopisu v Úředním věstníku Evropské unie předložily své připomínky. Komisi zejména zajímají:






  — | důkazy prokazující rozsah, ve němž je poskytováno pojištění krátkodobých vývozních úvěrů a v němž je dostupné MSP s celkovým ročním vývozním obratem nepřesahujícím 2 miliony EUR, včetně podmínek, za nichž je takovéto pojištění poskytováno, a |
| --- | --- | --- |

(60)

S ohledem na výše uvedené žádá Komise v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Českou republiku, aby během jednoho měsíce ode dne doručení tohoto dopisu předložila své připomínky a dále vyzývá zúčastněné třetí strany, aby během jednoho měsíce ode dne zveřejnění shrnutí tohoto dopisu v Úředním věstníku Evropské unie předložily své připomínky. Komisi zejména zajímají:

—

důkazy prokazující rozsah, ve němž je poskytováno pojištění krátkodobých vývozních úvěrů a v němž je dostupné MSP s celkovým ročním vývozním obratem nepřesahujícím 2 miliony EUR, včetně podmínek, za nichž je takovéto pojištění poskytováno, a

| — | jak dalece může být uvedený stupeň dostupnosti považován za dostatečný pro tyto MSP, jež jsou znevýhodněny nedostatečnou diversifikací zákazníků a u nichž existují významné dodatečné marketingové náklady, aby se mohlo mít za to, že mají přístup k pojištění krátkodobých vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

—

jak dalece může být uvedený stupeň dostupnosti považován za dostatečný pro tyto MSP, jež jsou znevýhodněny nedostatečnou diversifikací zákazníků a u nichž existují významné dodatečné marketingové náklady, aby se mohlo mít za to, že mají přístup k pojištění krátkodobých vývozních úvěrů.

| (61) | Komise vyzývá české orgány, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálním příjemcům podpory. |
| --- | --- |

(61)

Komise vyzývá české orgány, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálním příjemcům podpory.

| (62) | Komise si dovoluje České republice připomenout, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že příjemce musí veškerou protiprávní podporu navrátit. |
| --- | --- |

(62)

Komise si dovoluje České republice připomenout, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že příjemce musí veškerou protiprávní podporu navrátit.

| (63) | Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zúčastněné strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zúčastněné strany ve státech ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce od dne zveřejnění daného dopisu či oznámení.” |
| --- | --- |

(63)

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zúčastněné strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zúčastněné strany ve státech ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce od dne zveřejnění daného dopisu či oznámení.”

---

(1)  Vt 2.5. Õiguslik alus.

1

(2)  Konfidentsiaalne informatsioon.

2

(3)  Jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (oznámeno pod číslem K (2003) 1422), Úř. věst. C 124, 20.5.2003, s. 36–41.

3

(4)  Viz bod 2.5 – Právní základ.

4

(5)  Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22–23.

5

(6)  Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4–10, ve znění Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2–3 a Úř. věst. C 325, 22.1.5.2005, s. 22–23.

6

(7)  Obchodní tajemství.

7

(8)  Ve znění Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22.

8

(9)  Komerční úvěrovou pojišťovnu EGAP, a.s.

9

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 205/10)

| 1. | 28. augustil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Barclays Industrial Investments Limited („BIIL”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Barclays („Barclays”, Ühendkuningriik) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Gemeaz Cusin Ristorazione S.r.l. („GCR”, Itaalia) ja Scapa Italia S.r.l. („Scapa”, Itaalia) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. augustil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Barclays Industrial Investments Limited („BIIL”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Barclays („Barclays”, Ühendkuningriik) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Gemeaz Cusin Ristorazione S.r.l. („GCR”, Itaalia) ja Scapa Italia S.r.l. („Scapa”, Itaalia) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BIIL: investeerimisfirma; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BIIL: investeerimisfirma;

| — | Barclays: üleilmne finantsteenuste osutaja; |
| --- | --- |

—

Barclays: üleilmne finantsteenuste osutaja;

| — | GCR: lepingute alusel toitlustusteenuste osutamine Itaalias; |
| --- | --- |

—

GCR: lepingute alusel toitlustusteenuste osutamine Itaalias;

| — | Scapa: toidu müük toitlustusteenust osutavatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

Scapa: toidu müük toitlustusteenust osutavatele ettevõtjatele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4889 — Barclays Industrial Investments/Gemeaz/Scapa):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4838 — SLP/TPG V/Avaya)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 205/11)

| 1. | 27. augustil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad TPG Partners V L.P. („TPG”, Ameerika Ühendriigid) ja Silver Lake Partners („SLP”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Avaya Inc. („Avaya”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. augustil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad TPG Partners V L.P. („TPG”, Ameerika Ühendriigid) ja Silver Lake Partners („SLP”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Avaya Inc. („Avaya”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | TPG: erakapitali investeerimisfond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

TPG: erakapitali investeerimisfond;

| — | SLP: erakapitali investeerimisfond; |
| --- | --- |

—

SLP: erakapitali investeerimisfond;

| — | Avaya: ettevõtete sidesüsteemid ja -rakendused. |
| --- | --- |

—

Avaya: ettevõtete sidesüsteemid ja -rakendused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4838 — SLP/TPG V/Avaya):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4838 — SLP/TPG V/Avaya):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4885 — INEOS/NOVA/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 205/12)

| 1. | 24. augustil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Ineos (Ühendkuningriik) ja NOVA (Kanada) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses uue Ameerika ühisettevõtte üle ja laiendavad varem asutatud Euroopa ühisettevõtte (mis hõlmab ettevõtjate Ineos ja Nova polüstüreeniga seotud äritegevust Euroopas) tegevust ettevõtja Nova tegevusvaldkonna üleandmise teel Euroopa ühisettevõttele (Euroopa ühisettevõtte uus tegevusvaldkond). |
| --- | --- |

1.

24. augustil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Ineos (Ühendkuningriik) ja NOVA (Kanada) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses uue Ameerika ühisettevõtte üle ja laiendavad varem asutatud Euroopa ühisettevõtte (mis hõlmab ettevõtjate Ineos ja Nova polüstüreeniga seotud äritegevust Euroopas) tegevust ettevõtja Nova tegevusvaldkonna üleandmise teel Euroopa ühisettevõttele (Euroopa ühisettevõtte uus tegevusvaldkond).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | INEOS: naftakeemiasaaduste, erikemikaalide ja naftasaaduste tootmine kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

INEOS: naftakeemiasaaduste, erikemikaalide ja naftasaaduste tootmine kogu maailmas;

| — | NOVA: olefiinide, polüolefiinide ja stüreenide tootmine; |
| --- | --- |

—

NOVA: olefiinide, polüolefiinide ja stüreenide tootmine;

| — | Ameerika ühisettevõte: ettevõtjate INEOS ja NOVA stüreeni- ja polüstüreeni tootmine Põhja-Ameerikas ja NOVA termoplastsete vaikude tootmine; |
| --- | --- |

—

Ameerika ühisettevõte: ettevõtjate INEOS ja NOVA stüreeni- ja polüstüreeni tootmine Põhja-Ameerikas ja NOVA termoplastsete vaikude tootmine;

| — | Euroopa ühisettevõtte uus tegevusvaldkond: NOVA stüreeni ja termoplastsete vaikude tootmine Euroopas. |
| --- | --- |

—

Euroopa ühisettevõtte uus tegevusvaldkond: NOVA stüreeni ja termoplastsete vaikude tootmine Euroopas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4885 — INEOS/NOVA/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4885 — INEOS/NOVA/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 4.9.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/29

---

F-Périgueux: Reguraarlennuliinide teenindamine — Périgueux ja Pariisi vaheliste regulaarlennuliinide avalik teenindamine — Teatis Prantsusmaa välja kuulutatud pakkumiskutse kohta avaliku teenindamise delegeerimiseks vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 176, 28. juuli 2007
  )

(2007/C 205/13)

Leheküljel 26 punktis 10 „Taotluse esitamise tingimused”:

asendatakse:

„hiljemalt 3.9.2007”

järgmisega:

„hiljemalt 26.9.2007”.

---