# Uradni list C 108/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 108 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 631. april 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 108

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 631. april 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 108/01 | Menjalni tečaji eura — 31. marec 2020 | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 108/02 | Informacije o zaprtju ribolova, ki jih sporočijo države članice | 2 |
| 2020/C 108/03 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 3 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 108/01

Menjalni tečaji eura — 31. marec 2020

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 108/02

Informacije o zaprtju ribolova, ki jih sporočijo države članice

2

2020/C 108/03

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 108/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9604 – NENT/Telenor/JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 108/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9786 – RIL/BP/RBML JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 108/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 108/07 | Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 18 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 108/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9604 – NENT/Telenor/JV) (
  1
  )

1

4

2020/C 108/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9786 – RIL/BP/RBML JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 108/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

8

2020/C 108/07

Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. marec 2020

(2020/C 108/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0956 |
| JPY | japonski jen | 118,90 |
| DKK | danska krona | 7,4674 |
| GBP | funt šterling | 0,88643 |
| SEK | švedska krona | 11,0613 |
| CHF | švicarski frank | 1,0585 |
| ISK | islandska krona | 155,60 |
| NOK | norveška krona | 11,5100 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,312 |
| HUF | madžarski forint | 360,02 |
| PLN | poljski zlot | 4,5506 |
| RON | romunski leu | 4,8283 |
| TRY | turška lira | 7,2063 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7967 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5617 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4945 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8417 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5633 |
| KRW | južnokorejski won | 1 341,03 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,6095 |
| CNY | kitajski juan | 7,7784 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6255 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 869,24 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7330 |
| PHP | filipinski peso | 55,865 |
| RUB | ruski rubelj | 85,9486 |
| THB | tajski bat | 35,925 |
| BRL | brazilski real | 5,7001 |
| MXN | mehiški peso | 26,1772 |
| INR | indijska rupija | 82,8985 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0956

JPY

japonski jen

118,90

DKK

danska krona

7,4674

GBP

funt šterling

0,88643

SEK

švedska krona

11,0613

CHF

švicarski frank

1,0585

ISK

islandska krona

155,60

NOK

norveška krona

11,5100

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,312

HUF

madžarski forint

360,02

PLN

poljski zlot

4,5506

RON

romunski leu

4,8283

TRY

turška lira

7,2063

AUD

avstralski dolar

1,7967

CAD

kanadski dolar

1,5617

HKD

hongkonški dolar

8,4945

NZD

novozelandski dolar

1,8417

SGD

singapurski dolar

1,5633

KRW

južnokorejski won

1 341,03

ZAR

južnoafriški rand

19,6095

CNY

kitajski juan

7,7784

HRK

hrvaška kuna

7,6255

IDR

indonezijska rupija

17 869,24

MYR

malezijski ringit

4,7330

PHP

filipinski peso

55,865

RUB

ruski rubelj

85,9486

THB

tajski bat

35,925

BRL

brazilski real

5,7001

MXN

mehiški peso

26,1772

INR

indijska rupija

82,8985

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/2

---

Informacije o zaprtju ribolova, ki jih sporočijo države članice

(2020/C 108/02)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 25.2.2020 ob 24.00 UTC |
| --- | --- |
| Trajanje | od 25.2.2020 ob 24.00 UTC do 30.6.2020 |
| Država članica | Evropska unija (vse države članice) |
| Stalež ali skupina staležev | RED/N3M. |
| Vrsta | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Cona | NAFO 3M |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 03/TQ123 |

Datum in čas zaprtja

25.2.2020 ob 24.00 UTC

Trajanje

od 25.2.2020 ob 24.00 UTC do 30.6.2020

Država članica

Evropska unija (vse države članice)

Stalež ali skupina staležev

RED/N3M.

Vrsta

rdeči okun (Sebastes spp.)

Cona

NAFO 3M

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

03/TQ123

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/3

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2020/C 108/03)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 1.1.2020 |
| --- | --- |
| Trajanje | od 1.1.2020 do 31.12.2020 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | WHM/ATLANT |
| Vrsta | bela jadrovnica (Tetrapturus albidus) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 02/TQ123 |

Datum in čas zaprtja

1.1.2020

Trajanje

od 1.1.2020 do 31.12.2020

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

WHM/ATLANT

Vrsta

bela jadrovnica (Tetrapturus albidus)

Cona

Atlantski ocean

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

02/TQ123

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9604 – NENT/Telenor/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 108/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Nordic Entertainment Group AB („NENT“, Švedska), |
| --- | --- |

—

Nordic Entertainment Group AB („NENT“, Švedska),

| — | Telenor ASA („Telenor“, Norveška), |
| --- | --- |

—

Telenor ASA („Telenor“, Norveška),

| — | skupno podjetje („JV“, Švedska). |
| --- | --- |

—

skupno podjetje („JV“, Švedska).

Podjetji NENT in Telenor pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem JV.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za NENT: (i) zagotavljanje televizijskih distribucijskih storitev in televizijskih kanalov na Norveškem, Švedskem, Danskem in Finskem ter ustvarjanje, produkcija in distribucija televizijskih oddaj, oglasov, igranih filmov in vsebin z blagovno znamko; (ii) zunaj nordijske regije, upravljanje produkcijskih družb v drugih evropskih državah in prodaja vsebin strankam po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

za NENT: (i) zagotavljanje televizijskih distribucijskih storitev in televizijskih kanalov na Norveškem, Švedskem, Danskem in Finskem ter ustvarjanje, produkcija in distribucija televizijskih oddaj, oglasov, igranih filmov in vsebin z blagovno znamko; (ii) zunaj nordijske regije, upravljanje produkcijskih družb v drugih evropskih državah in prodaja vsebin strankam po vsem svetu,

| — | za Telenor: zagotavljanje mobilnih in fiksnih telekomunikacijskih storitev ter televizijskih distribucijskih storitev na Norveškem, Švedskem, Danskem in Finskem, kakor tudi mobilnih telekomunikacijskih storitev v Aziji, |
| --- | --- |

—

za Telenor: zagotavljanje mobilnih in fiksnih telekomunikacijskih storitev ter televizijskih distribucijskih storitev na Norveškem, Švedskem, Danskem in Finskem, kakor tudi mobilnih telekomunikacijskih storitev v Aziji,

| — | za JV: zagotavljanje televizijskih distribucijskih storitev na Norveškem, Švedskem, Danskem in Finskem. |
| --- | --- |

—

za JV: zagotavljanje televizijskih distribucijskih storitev na Norveškem, Švedskem, Danskem in Finskem.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9604 – NENT/Telenor/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9786 – RIL/BP/RBML JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 108/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Reliance Industries Limited („RIL“, Indija), |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited („RIL“, Indija),

| — | BP Global Investments Limited („BP GIL“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje BP, |
| --- | --- |

—

BP Global Investments Limited („BP GIL“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje BP,

| — | Reliance BP Mobility Limited („RBML“, Indija). |
| --- | --- |

—

Reliance BP Mobility Limited („RBML“, Indija).

Podjetji RIL in BP GIL pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem RBML.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za RIL: raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, rafiniranje in trženje nafte, petrokemični proizvodi, maloprodaja, telekomunikacije in digitalne storitve, |
| --- | --- |

—

za RIL: raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, rafiniranje in trženje nafte, petrokemični proizvodi, maloprodaja, telekomunikacije in digitalne storitve,

| — | za BP: raziskovanje, izkoriščanje in trženje surove nafte in zemeljskega plina; rafiniranje, trženje, dobava in prevoz rafiniranih proizvodov; petrokemični proizvodi in povezani proizvodi ter alternativni viri energije, |
| --- | --- |

—

za BP: raziskovanje, izkoriščanje in trženje surove nafte in zemeljskega plina; rafiniranje, trženje, dobava in prevoz rafiniranih proizvodov; petrokemični proizvodi in povezani proizvodi ter alternativni viri energije,

| — | za RBML: prodaja pogonskih goriv za kopenski prevoz prek mest za maloprodajo nafte; prodaja motornega bencina in dizelskega goriva za motorje za visoke hitrosti prometnemu sektorju, neprometnemu sektorju in ponudnikom storitev dostave goriva na zahtevo; dejavnosti, ki niso povezane z gorivi in se opravljajo na mestih za maloprodajo nafte; maloprodaja maziv; opravljanje dejavnosti podjetja RIL na področju skladiščenja letalskega goriva in upravljanja objektov za oskrbo letal z gorivom, namenjenih prodaji in/ali dobavi letalskega goriva na letališčih v Indiji, kot ponudnik storitev za podjetje RIL. Poslovanje skupnega podjetja je omejeno na dejavnosti v Indiji. |
| --- | --- |

—

za RBML: prodaja pogonskih goriv za kopenski prevoz prek mest za maloprodajo nafte; prodaja motornega bencina in dizelskega goriva za motorje za visoke hitrosti prometnemu sektorju, neprometnemu sektorju in ponudnikom storitev dostave goriva na zahtevo; dejavnosti, ki niso povezane z gorivi in se opravljajo na mestih za maloprodajo nafte; maloprodaja maziv; opravljanje dejavnosti podjetja RIL na področju skladiščenja letalskega goriva in upravljanja objektov za oskrbo letal z gorivom, namenjenih prodaji in/ali dobavi letalskega goriva na letališčih v Indiji, kot ponudnik storitev za podjetje RIL. Poslovanje skupnega podjetja je omejeno na dejavnosti v Indiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9786 – RIL/BP/RBML JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/8

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 108/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Debrői Hárslevelű“

Referenčna številka PDO-HU-A1373-AM02

Datum obvestila: 18. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Proizvodnja vina pozne trgatve

| (a) | Zadevne postavke specifikacije proizvoda:






  II. | Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

II.

Opis vina

| III. | Posebni enološki postopki |
| --- | --- |

III.

Posebni enološki postopki

| IV. | Razmejeno območje |
| --- | --- |

IV.

Razmejeno območje

| V. | Največji donosi |
| --- | --- |

V.

Največji donosi

| VII. | Povezava z geografskim območjem |
| --- | --- |

VII.

Povezava z geografskim območjem

| VIII. | Dodatni pogoji |
| --- | --- |

VIII.

Dodatni pogoji

| (b) | Zaradi značilnosti regije Debrő in vpliva spreminjajočih se podnebnih razmer se v regiji vse več proizvaja grozdje višje kakovosti sorte hárslevelű, ki lahko na vinski trti ostane dlje časa in je primerno za proizvodnjo vina pozne trgatve. Pri pozni trgatvi je na razmejenem območju že več let vse pogostejša izsušitev ali pojav sušenega grozdja zaradi sive plesni. |
| --- | --- |

(b)

Zaradi značilnosti regije Debrő in vpliva spreminjajočih se podnebnih razmer se v regiji vse več proizvaja grozdje višje kakovosti sorte hárslevelű, ki lahko na vinski trti ostane dlje časa in je primerno za proizvodnjo vina pozne trgatve. Pri pozni trgatvi je na razmejenem območju že več let vse pogostejša izsušitev ali pojav sušenega grozdja zaradi sive plesni.

2.   Sprememba najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju

| (a) | Zadevne postavke specifikacije proizvoda:






  III. | Posebni enološki postopki |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

III.

Posebni enološki postopki

| (b) | Namen spremembe je vinom, proizvedenim iz aromatičnih sort vinske trte, dati svežino in aromatičnost. Tega pri sedanjem najmanjšem volumenskem deležu naravnega alkohola, ki znaša 10,60 vol. % (17° po madžarski lestvici za grozdni mošt), ni mogoče doseči pri vseh letnikih, saj mora biti grozdje zmožno ohraniti svojo aromo in kisline, kar se lahko pri toplejših letnikih doseže le z zgodnejšo trgatvijo. |
| --- | --- |

(b)

Namen spremembe je vinom, proizvedenim iz aromatičnih sort vinske trte, dati svežino in aromatičnost. Tega pri sedanjem najmanjšem volumenskem deležu naravnega alkohola, ki znaša 10,60 vol. % (17° po madžarski lestvici za grozdni mošt), ni mogoče doseči pri vseh letnikih, saj mora biti grozdje zmožno ohraniti svojo aromo in kisline, kar se lahko pri toplejših letnikih doseže le z zgodnejšo trgatvijo.

3.   Označevanje serijskih številk za razmejeno območje na zemljevidu

| (a) | Zadevne postavke specifikacije proizvoda:






  IV. | Razmejeno območje |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

IV.

Razmejeno območje

| (b) | Serijske številke se lahko z leti spremenijo, zato uporaba specifičnih serijskih številk v specifikaciji proizvoda ni zagotovilo za jasno razmejitev. Območja, razmejena s serijskimi številkami, bi torej morala biti jasno označena na zemljevidu, ki je priložen specifikaciji proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

Serijske številke se lahko z leti spremenijo, zato uporaba specifičnih serijskih številk v specifikaciji proizvoda ni zagotovilo za jasno razmejitev. Območja, razmejena s serijskimi številkami, bi torej morala biti jasno označena na zemljevidu, ki je priložen specifikaciji proizvoda.

4.   Uskladitev imen pobočij z zemljevidom, priloženim specifikaciji proizvoda

| (a) | Zadevne postavke specifikacije proizvoda:






  VIII. | Dodatni pogoji |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

VIII.

Dodatni pogoji

| (b) | Zemljevid, priložen specifikaciji proizvoda, se posodobi hkrati s spremembo, zato je treba posodobiti in popraviti tudi imena pobočij (dűlő) v specifikaciji proizvoda. V vasi Tarnaszentmária ni pobočja „Pallag-fő dűlő“, v vasi Verpelét pa je pobočje „Vadas-dűlő“ del pobočja „Kerékkötő dűlő“ in ni označeno ločeno, zato bi bilo treba ti imeni pobočij črtati. |
| --- | --- |

(b)

Zemljevid, priložen specifikaciji proizvoda, se posodobi hkrati s spremembo, zato je treba posodobiti in popraviti tudi imena pobočij (dűlő) v specifikaciji proizvoda. V vasi Tarnaszentmária ni pobočja „Pallag-fő dűlő“, v vasi Verpelét pa je pobočje „Vadas-dűlő“ del pobočja „Kerékkötő dűlő“ in ni označeno ločeno, zato bi bilo treba ti imeni pobočij črtati.

5.   Tehnične spremembe

| (a) | Zadevne postavke specifikacije proizvoda:






  III. | Posebni enološki postopki |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

III.

Posebni enološki postopki

| VI. | Dovoljene sorte vinske trte |
| --- | --- |

VI.

Dovoljene sorte vinske trte

| VIII. | Dodatni pogoji |
| --- | --- |

VIII.

Dodatni pogoji

| (b) | Popravki, potrebni zaradi sedanjega imena, se nanašajo na besedilo specifikacije proizvoda, uporabo malih in velikih tiskanih črk, razvrstitev imen sort po abecedi in spremembo imena organa, pristojnega za vino. |
| --- | --- |

(b)

Popravki, potrebni zaradi sedanjega imena, se nanašajo na besedilo specifikacije proizvoda, uporabo malih in velikih tiskanih črk, razvrstitev imen sort po abecedi in spremembo imena organa, pristojnega za vino.

6.   Prepoved sladkanja vin „classicus“ in „superior“, razen sladkanja z grozdnim moštom in koncentriranim grozdnim moštom, proizvedenim iz kakovostnega grozdja z razmejenega območja „Debrői Hárslevelű“.

Zaradi prepovedi sladkanja z rafiniranim koncentriranim grozdnim moštom se krepi značaj vin „Debrői Hárslevelű“, saj v njih ostanejo samo izstopajoče primarne arome sadja, ki izhajajo iz grozdnih jagod v grozdnem moštu s poreklom z razmejenega območja „Debrői Hárslevelű“. Vina „Debrői Hárslevelű“ imajo zato večji ugled in boljši položaj na trgu. Ukrep prispeva h krepitvi sodelovanja med vinogradniki in vinarji v tem sektorju na razmejenem območju.

7.   Tehnični popravek v zvezi z vini „classicus“ v primeru strojne trgatve

Pri vinih „classicus“ je treba donos pri strojni trgatvi količinsko uskladiti z donosom pri ročni trgatvi.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Debrői Hárslevelű

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

„classicus“ (klasično vino)

Mešano vino, ki temelji na sorti vinske trte hárslevelű. Suho, polsuho, polsladko ali sladko belo vino z vonjem in okusom po svežem sadju, marelici in lipovih cvetovih ter bogatim okusom po medu.

- Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta skladna z ustrezno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„superior“

Mešano vino, ki temelji na sorti vinske trte hárslevelű. Bogato, zoreno in starano suho, polsuho, polsladko ali sladko belo vino s polnim telesom ter vonjem in aromami lipovih cvetovih, zrelega sadja in medu.

- Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta skladna z ustrezno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

késői szüretelésű (pozna trgatev)

Mešano vino, ki temelji na sorti vinske trte hárslevelű. Bogato, zoreno in starano belo vino s polnim telesom ter vonjem in aromami lipovih cvetovih, zrelega sadja in medu. Prevladujejo arome in okusi staranega (sušenega) grozdja, pri čemer so lahko prisotne tudi arome sive plesni, ki nastanejo zaradi plemenite plesni.

- Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta skladna z ustrezno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

vinifikacija – „classicus“ (klasično)

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Obvezni enološki postopki:

| — | grozdje mora biti predelano na dan trgatve; |
| --- | --- |

—

grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

| — | stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami; |
| --- | --- |

—

stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

| — | grozdni mošt mora biti prečiščen; |
| --- | --- |

—

grozdni mošt mora biti prečiščen;

| — | vino mora vsebovati vsaj 85 % vina iz sorte vinske trte hárslevelű. |
| --- | --- |

—

vino mora vsebovati vsaj 85 % vina iz sorte vinske trte hárslevelű.

Nedovoljeni enološki postopki:

| — | sladkanje vina z rafiniranim koncentriranim grozdnim moštom ali grozdnim moštom ali koncentriranim grozdnim moštom z območij zunaj razmejenega območja proizvodnje. |
| --- | --- |

—

sladkanje vina z rafiniranim koncentriranim grozdnim moštom ali grozdnim moštom ali koncentriranim grozdnim moštom z območij zunaj razmejenega območja proizvodnje.

vinifikacija – „superior“

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Obvezni enološki postopki:

| — | grozdje mora biti predelano na dan trgatve; |
| --- | --- |

—

grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

| — | stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami; |
| --- | --- |

—

stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

| — | vino mora vsebovati vsaj 85 % vina iz sorte vinske trte hárslevelű; |
| --- | --- |

—

vino mora vsebovati vsaj 85 % vina iz sorte vinske trte hárslevelű;

| — | vino ne sme biti dano na trg pred 1. majem leta, ki sledi trgatvi. |
| --- | --- |

—

vino ne sme biti dano na trg pred 1. majem leta, ki sledi trgatvi.

Nedovoljeni enološki postopki:

| — | sladkanje vina z rafiniranim koncentriranim grozdnim moštom ali grozdnim moštom ali koncentriranim grozdnim moštom z območij zunaj razmejenega območja proizvodnje. |
| --- | --- |

—

sladkanje vina z rafiniranim koncentriranim grozdnim moštom ali grozdnim moštom ali koncentriranim grozdnim moštom z območij zunaj razmejenega območja proizvodnje.

vinifikacija – késői szüretelésű (pozna trgatev)

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Obvezni enološki postopki:

| — | grozdje mora biti predelano na dan trgatve; |
| --- | --- |

—

grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

| — | stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami; |
| --- | --- |

—

stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

| — | vino mora vsebovati vsaj 85 % vina iz sorte vinske trte hárslevelű. |
| --- | --- |

—

vino mora vsebovati vsaj 85 % vina iz sorte vinske trte hárslevelű.

Nedovoljeni enološki postopki:

| — | sladkanje vina; |
| --- | --- |

—

sladkanje vina;

| — | uporaba hrastovih trsk; |
| --- | --- |

—

uporaba hrastovih trsk;

| — | reverzna osmoza; |
| --- | --- |

—

reverzna osmoza;

| — | delna dealkoholizacija vina. |
| --- | --- |

—

delna dealkoholizacija vina.

gojenje vinske trte – metoda gojenja

Postopki gojenja

| 1. | Pravila za vzgojo vinske trte:






  a. | Za vinograde, zasajene do 1. avgusta 2010: grozdje, primerno za proizvodnjo vin „classicus“, vin „superior“ in vin pozne trgatve z zaščitenim poreklom, se lahko trga v vseh vinogradih ne glede na metodo gojenja, dokler vinogradi obstajajo. |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Za vinograde, zasajene do 1. avgusta 2010: grozdje, primerno za proizvodnjo vin „classicus“, vin „superior“ in vin pozne trgatve z zaščitenim poreklom, se lahko trga v vseh vinogradih ne glede na metodo gojenja, dokler vinogradi obstajajo.

| b. | Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010: vzgoja v obliki, kot so rez na guyot, srednje visok kordon, nizek kordon, dežnikasta rez, pahljačasta rez, rez na glavo in kotlasta oblika. |
| --- | --- |

b.

Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010: vzgoja v obliki, kot so rez na guyot, srednje visok kordon, nizek kordon, dežnikasta rez, pahljačasta rez, rez na glavo in kotlasta oblika.

gojenje vinske trte – razdalja

Postopki gojenja

| 2. | Pravila o gostoti trsov v vinogradu






  a. | Za vinograde, zasajene do 1. avgusta 2010: grozdje, primerno za proizvodnjo vin „classicus“, vin „superior“ in vin pozne trgatve z zaščitenim poreklom, se lahko trga v vseh vinogradih ne glede na razdaljo med trsi, dokler vinogradi obstajajo. |
| --- | --- | --- |

2.

a.

Za vinograde, zasajene do 1. avgusta 2010: grozdje, primerno za proizvodnjo vin „classicus“, vin „superior“ in vin pozne trgatve z zaščitenim poreklom, se lahko trga v vseh vinogradih ne glede na razdaljo med trsi, dokler vinogradi obstajajo.

| b. | V primeru vinogradov, zasajenih po 1. avgustu 2010 (vina „classicus“ in vina pozne trgatve):






  i. | gostota vinske trte je najmanj 3 700 trsov/ha; |
| --- | --- | --- |

b.

V primeru vinogradov, zasajenih po 1. avgustu 2010 (vina „classicus“ in vina pozne trgatve):

i.

gostota vinske trte je najmanj 3 700 trsov/ha;

| ii. | razdalja med posameznimi trsi je vsaj 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

razdalja med posameznimi trsi je vsaj 0,8 m.

| c. | Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010 (vina „superior“):






  i. | gostota trsov najmanj 4 000 trsov/ha; |
| --- | --- | --- |

c.

Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010 (vina „superior“):

i.

gostota trsov najmanj 4 000 trsov/ha;

| ii. | razdalja med posameznimi trsi je vsaj 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

razdalja med posameznimi trsi je vsaj 0,8 m.

gojenje vinske trte – število očes in izguba trsov

Postopki gojenja

| 3. | Število očes: največ 6 rodnih očes/m2 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izguba trsov: v primeru obstoječih vinogradov izguba ne sme preseči 10 % števila trsov v času sajenja ne glede na razdaljo med vinskimi trtami in metodo gojenja.
  gojenje vinske trte – trgatev in kakovost grozdja
  Postopki gojenja |
| --- | --- |

4.

gojenje vinske trte – trgatev in kakovost grozdja

Postopki gojenja

| 5. | Metoda trgatve: strojna ali ročna |
| --- | --- |

5.

| 6. | Določitev datuma trgatve: zrelost gojenih sort vinske trte določi pristojni organ vinske skupnosti, uporabi pa jo za določitev datuma začetka trgatve posamezne sorte. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kakovost grozdja (najnižja vsebnost sladkorja, izražena kot potencialni delež alkohola):






  a. | „classicus“ (klasično):






  i. | 9,83 vol. % (16° po madžarski lestvici za grozdni mošt): cserszegi fűszeres, irsai olivér, ottonel muskotály, sárga muskotály; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a.

„classicus“ (klasično):

i.

9,83 vol. % (16° po madžarski lestvici za grozdni mošt): cserszegi fűszeres, irsai olivér, ottonel muskotály, sárga muskotály;

| ii. | 10,60 vol. % (17° po madžarski lestvici za grozdni mošt): chardonnay, hárslevelű, királyleányka, leányka, olasz rizling, pinot blanc, rajnai rizling, sauvignon, szürkebarát, tramini, zenit; |
| --- | --- |

ii.

10,60 vol. % (17° po madžarski lestvici za grozdni mošt): chardonnay, hárslevelű, királyleányka, leányka, olasz rizling, pinot blanc, rajnai rizling, sauvignon, szürkebarát, tramini, zenit;

| b. | „superior“: za vse sorte vinske trte: 12,83 vol. % (20° po madžarski lestvici za grozdni mošt); |
| --- | --- |

b.

„superior“: za vse sorte vinske trte: 12,83 vol. % (20° po madžarski lestvici za grozdni mošt);

| c. | késői szüretelésű (pozna trgatev) za vse sorte vinske trte: 12,83 vol. % (20° po madžarski lestvici za grozdni mošt). |
| --- | --- |

c.

késői szüretelésű (pozna trgatev) za vse sorte vinske trte: 12,83 vol. % (20° po madžarski lestvici za grozdni mošt).

b.   Največji donosi

„classicus“ (klasično)

100 hl/ha

„classicus“ (klasično) – strojna trgatev

13 100 kg grozdja na hektar

„superior“

60 hl/ha

„superior“ – ročna trgatev

9 000 kg grozdja na hektar

„superior“ – strojna trgatev

8 400 kg grozdja na hektar

késői szüretelésű (pozna trgatev)

66 hl/ha

késői szüretelésű (pozna trgatev) – ročna trgatev

10 000 kg grozdja na hektar

késői szüretelésű (pozna trgatev) – strojna trgatev

9 400 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območja občin Aldebrő, Feldebrő, Tarnaszentmária, Tófalu in Verpelét, ki so v skladu z katastrom vinogradov razvrščena v razreda I in II, razen območij, ki so označena na zemljevidu, priloženem specifikaciji proizvoda.

7.   Glavne sorte vinske trte

sauvignon – sauvignon bianco

leányka – mädchentraube

királyleányka – dánosi leányka

irsai olivér – irsai

hárslevelű – lindeblättrige

tramini – roter traminer

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

irsai olivér – zolotis

pinot blanc – fehér burgundi

ottonel muskotály – muscat ottonel

királyleányka – erdei sárga

irsai olivér – muskat olivér

hárslevelű – feuilles de tilleul

hárslevelű – lipovina

chardonnay – kereklevelű

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – ruländer

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sovinjon

sárga muskotály – weisser

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat de lunel

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

ottonel muskotály – muskat ottonel

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – taljanska grasevina

leányka – feteasca alba

leányka – dievcenske hrozno

olasz rizling – welschrieslig

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

cserszegi fűszeres

hárslevelű – garszleveljü

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

leányka – leányszőlő

ottonel muskotály – miszket otonel

pinot blanc – pinot beluj

rajnai rizling – rheinriesling

sauvignon – sauvignon blanc

szürkebarát – pinot gris

sárga muskotály – muscat lunel

tramini – gewürtztraminer

zenit

8.   Opis povezave

Opis razmejenega območja

| (a) | Naravni in kulturni dejavniki
  Razmejeno območje „Debrői Hárslevelű“ se nahaja na stičišču gorovij Mátra in Bükk ter Velike madžarske nižine na nadmorski višini med 170 in 220 metri. Vinogradništvo je na južni in jugozahodni strani hribovja pomembno vse od začetka 15. stoletja.
  Tla območja proizvodnje na robu občin Verpelét, Feldebrő, Aldebrő in Tófalu so iz humusnih naplavin peska, ki so ostale po umiku morja, in več vrst rjave zemlje (raman, černozjom, glina), ki so nastale na kamniti podlagi iz andezita. Vinogradi se z nekaj izjemami nahajajo na planotah ter na njihovih manjših južnih in jugozahodnih pobočjih v smeri dolin. Primernost tal za nasade vinogradov je toliko večja zaradi ugodnih topografskih razmer na robu območja proizvodnje, zaščite, ki jo zagotavlja gorovje Mátra, in izravnalnega učinka podnebja doline Tarna. Hribovje in gorovje, ki obdajata območje proizvodnje Eger in Debrő, je zlasti primerno za vinogradništvo. Sajenje drugih kmetijskih rastlin, zlasti poljščin, v preteklosti večinoma ni bilo donosno, kar velja še danes. Značilni meteorološki podatki za vinsko regijo, ki temeljijo na 47-letnem povprečju, so: povprečna letna temperatura: 10,65 °C, povprečna letna količina padavin: 592,6 mm, povprečna letna osončenost: 1 964 ur. Podatki o kakovosti ali lastnostih proizvoda predvsem ali izključno na podlagi geografskega okolja |
| --- | --- |

(a)

Naravni in kulturni dejavniki

Razmejeno območje „Debrői Hárslevelű“ se nahaja na stičišču gorovij Mátra in Bükk ter Velike madžarske nižine na nadmorski višini med 170 in 220 metri. Vinogradništvo je na južni in jugozahodni strani hribovja pomembno vse od začetka 15. stoletja.

Tla območja proizvodnje na robu občin Verpelét, Feldebrő, Aldebrő in Tófalu so iz humusnih naplavin peska, ki so ostale po umiku morja, in več vrst rjave zemlje (raman, černozjom, glina), ki so nastale na kamniti podlagi iz andezita. Vinogradi se z nekaj izjemami nahajajo na planotah ter na njihovih manjših južnih in jugozahodnih pobočjih v smeri dolin. Primernost tal za nasade vinogradov je toliko večja zaradi ugodnih topografskih razmer na robu območja proizvodnje, zaščite, ki jo zagotavlja gorovje Mátra, in izravnalnega učinka podnebja doline Tarna. Hribovje in gorovje, ki obdajata območje proizvodnje Eger in Debrő, je zlasti primerno za vinogradništvo. Sajenje drugih kmetijskih rastlin, zlasti poljščin, v preteklosti večinoma ni bilo donosno, kar velja še danes. Značilni meteorološki podatki za vinsko regijo, ki temeljijo na 47-letnem povprečju, so: povprečna letna temperatura: 10,65 °C, povprečna letna količina padavin: 592,6 mm, povprečna letna osončenost: 1 964 ur. Podatki o kakovosti ali lastnostih proizvoda predvsem ali izključno na podlagi geografskega okolja

| (b) | Človeški dejavniki
  Prva proizvodnja vina „Debrői Hárslevelű“ je povezana s Pálom Ráczem, gospodarjem kleti v vasi Kompolt.
  Iz njegovih zapisov je razvidno, da je vino od vsega začetka mešanica, ki temelji na sorti vinske trte hárslevelű. Druge sorte so bile potrebne zlasti za izravnavo razlik med letniki. |
| --- | --- |

(b)

Človeški dejavniki

Prva proizvodnja vina „Debrői Hárslevelű“ je povezana s Pálom Ráczem, gospodarjem kleti v vasi Kompolt.

Iz njegovih zapisov je razvidno, da je vino od vsega začetka mešanica, ki temelji na sorti vinske trte hárslevelű. Druge sorte so bile potrebne zlasti za izravnavo razlik med letniki.

Opis vina

Razmejeno območje, primerno za proizvodnjo vina „Debrői Hárslevelű“, daje tem vinom bogate cvetlične in sadne arome. Za ta vina je značilen tudi polnejši, bogatejši in dolgotrajnejši okus kot pri drugih znanih sortah vinske trte hárslevelű.

Zaradi bližine severne meje vinogradništva in proizvodnje vina ter prisotnosti vetrov iz gorskih dolin imajo ta vina navidezno kislost in dolgotrajne okuse.

Prikaz vzročne povezave

Na splošne podnebne razmere razmejenega območja vpliva predvsem bližina gorovja Mátra. Gorovje zagotavlja zaščito pred zimsko zmrzaljo, hladne noči zaradi gorskega vetra po toplih poletnih in jesenskih dneh pa zagotavljajo, da grozdje ohrani prefinjeno in elegantno kislost ter primarno sadno aromo. Tla regije Debrő imajo dobro vodno bilanco, grozdje pa se zaradi povprečne letne količine padavin, ki znaša 600 mm, razvija uravnoteženo in brez stresa. Zato se v teh vinih ne razvije nezrela kislost zaradi pomanjkanja vode.

Zaradi značilnosti regije Debrő in vpliva spreminjajočih se podnebnih razmer se v regiji vse več proizvaja grozdje višje kakovosti sorte hárslevelű, ki lahko na vinski trti ostane dlje časa in je primerno za proizvodnjo vina pozne trgatve. Pri pozni trgatvi je na razmejenem območju že več let vse pogostejša izsušitev ali pojav sušenega grozdja zaradi sive plesni.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, preostale zahteve)

Pravila glede označb

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

| (a) | Tradicionalni izraz „vino z zaščitenim poreklom“ se lahko uporablja namesto izraza „zaščitena označba porekla“ v obliki „vino ‚classicus‘ z zaščitenim poreklom“, „vino ‚superior‘ z zaščitenim poreklom“ ali „vino pozne trgatve z zaščitenim poreklom“. |
| --- | --- |

(a)

Tradicionalni izraz „vino z zaščitenim poreklom“ se lahko uporablja namesto izraza „zaščitena označba porekla“ v obliki „vino ‚classicus‘ z zaščitenim poreklom“, „vino ‚superior‘ z zaščitenim poreklom“ ali „vino pozne trgatve z zaščitenim poreklom“.

| (b) | Imena sort, tradicionalni izrazi, drugi omejeni izrazi ali izrazi, ki se nanašajo na barvo vina, se lahko označijo samo, če po vrsti, velikosti ali barvi pisave ne izstopajo bolj kot označba porekla. |
| --- | --- |

(b)

Imena sort, tradicionalni izrazi, drugi omejeni izrazi ali izrazi, ki se nanašajo na barvo vina, se lahko označijo samo, če po vrsti, velikosti ali barvi pisave ne izstopajo bolj kot označba porekla.

| (c) | Pri vinih „superior“ se imenu vina (*1) doda izraz „superior“, ki mora biti na etiketi naveden za označbo porekla, in sicer v isti tipografiji. Pri vinih, katerih etiketa vključuje ime pobočja kot ime manjše geografske enote, se izraz „superior“ v imenu vina* nadomesti z označbo te enote. |
| --- | --- |

(c)

Pri vinih „superior“ se imenu vina (*1) doda izraz „superior“, ki mora biti na etiketi naveden za označbo porekla, in sicer v isti tipografiji. Pri vinih, katerih etiketa vključuje ime pobočja kot ime manjše geografske enote, se izraz „superior“ v imenu vina* nadomesti z označbo te enote.

| (d) | Pri vinih pozne trgatve se imenu vina* doda izraz „pozna trgatev“, ki mora biti na etiketi naveden za označbo porekla, in sicer v isti tipografiji. |
| --- | --- |

(d)

Pri vinih pozne trgatve se imenu vina* doda izraz „pozna trgatev“, ki mora biti na etiketi naveden za označbo porekla, in sicer v isti tipografiji.

| (e) | Tradicionalni izrazi in omejeni izrazi, katerih uporaba je dovoljena:






  (i) | tradicionalni izrazi: v skladu z odstavkom 55 odloka št. 127/2009 ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja z dne 29. septembra 2009; |
| --- | --- | --- |

(e)

Tradicionalni izrazi in omejeni izrazi, katerih uporaba je dovoljena:

(i)

tradicionalni izrazi: v skladu z odstavkom 55 odloka št. 127/2009 ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja z dne 29. septembra 2009;

| (ii) | omejeni izrazi: v skladu s Prilogo 15 k odloku št. 127/2009 ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja z dne 29. septembra 2009. |
| --- | --- |

(ii)

omejeni izrazi: v skladu s Prilogo 15 k odloku št. 127/2009 ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja z dne 29. septembra 2009.

Pravila glede označb (2)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

| (f) | Manjše geografske enote, ki se lahko navedejo, in pravila za njihovo navedbo:






  (i) | občine:






  — | imena občin, ki se lahko navedejo: Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu; |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

Manjše geografske enote, ki se lahko navedejo, in pravila za njihovo navedbo:

(i)

občine:

—

imena občin, ki se lahko navedejo: Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu;

| — | identiteta porekla vsaj 85 %; |
| --- | --- |

—

identiteta porekla vsaj 85 %;

| (ii) | imena pobočij:






  — | imena pobočij se lahko navedejo le na etiketah vin „superior“ in pozne trgatve. Identiteta porekla: 100 %; |
| --- | --- | --- |

(ii)

imena pobočij:

—

imena pobočij se lahko navedejo le na etiketah vin „superior“ in pozne trgatve. Identiteta porekla: 100 %;

| — | imena pobočij, ki se lahko navedejo:






  (a) | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké; |
| --- | --- | --- |

—

imena pobočij, ki se lahko navedejo:

(a)

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké;

| (b) | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta; |
| --- | --- |

(b)

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta;

| (c) | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető; |
| --- | --- |

(c)

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető;

| (d) | Tófalu: Bogár-hát, Petes-alja; |
| --- | --- |

(d)

Tófalu: Bogár-hát, Petes-alja;

| (e) | Verpelét: Ácsok, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfai-dűlő, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Majka, Mátra alja-dűlő, Pallagfő, Szent János-dűlő, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veresi-dűlő; |
| --- | --- |

(e)

Verpelét: Ácsok, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfai-dűlő, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Majka, Mátra alja-dűlő, Pallagfő, Szent János-dűlő, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veresi-dűlő;

| (iii) | povezava med manjšimi geografskimi enotami in blagovnimi znamkami: v primeru vinskih proizvodov, označenih z registriranimi blagovnimi znamkami, ki delno ali v celoti zajemajo ime manjše geografske enote ali navedbo geografskega območja države, ali blagovnimi znamkami, uveljavljenimi pred 11. majem 2002, se pravila za poreklo grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo vin, ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(iii)

povezava med manjšimi geografskimi enotami in blagovnimi znamkami: v primeru vinskih proizvodov, označenih z registriranimi blagovnimi znamkami, ki delno ali v celoti zajemajo ime manjše geografske enote ali navedbo geografskega območja države, ali blagovnimi znamkami, uveljavljenimi pred 11. majem 2002, se pravila za poreklo grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo vin, ne uporabljajo.

Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V upravnih mejah občin Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Kompolt, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros in Szomolya.

POVEZAVA NA SPECIFIKACIJO PROIZVODA

https://boraszat.kormany.hu/debroi-harslevelu

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

(*1)  Ime vina v skladu s tem delom zajema: označbo porekla in elemente, ki jih ureja specifikacija proizvoda in so na etiketi zaradi tipografije enako vidni kot označba porekla.

---

| 1.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 108/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 108/18

---

Objava spremenjene specifikacije proizvoda po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2020/C 108/07)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v podatkovni zbirki Komisije eAmbrosia.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА“ (LUKANKA PANAGYURSKA)

EU št.: TSG-BG-01099-AM01 –
  23. julij 2019

„Bolgarija“

1.   Ime za registracijo

„Луканка Панагюрска“ (Lukanka Panagyurska)

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.   Razlogi za registracijo

3.1   Gre za proizvod

☒ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

☐ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Proizvod je bil registriran v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 835/2014.

3.2   Gre za ime

☒ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

☐ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Ime „Луканка Панагюрска“ (Lukanka Panagyurska) je specifično samo po sebi. Izhaja iz mesta Panađurište, kjer so proizvod začeli proizvajati. „Lukanka Panagyurska“ je zelo priljubljena salama z zelo znanim imenom. Zato se proizvaja celo leto, pri čemer se natančno upoštevajo tradicionalni recept in metode proizvodnje; različni letni časi in geografski pogoji na kakovost in značilnosti proizvoda ne vplivajo. Salame „Lukanka Panagyurska“ se vse do današnjega dne proizvajajo na enak način.

Ime „lukanka“ izvira iz 19. stoletja. Marin Marinov je v članku Kak be sazdadena bulgarskata lukanka (Kako je nastala bolgarska salama lukanka, Hranitelna promišlenost, zvezek 1, 1975, Sofija, stran 40) opisal, da se je ime „lukanka“ na začetku uporabljalo za mesne izdelke, v katerih je bila čebula (koren besede lukanka je namreč luk, bolgarska beseda za čebulo). Čebule zdaj v receptu ni več, ime „lukanka“ pa je ostalo. Leta 1958 so bili v bolgarskem državnem standardu št. 2589-58 določeni standardi kakovosti in recept za salamo „Lukanka Panagyurska“, ki so do danes ostali nespremenjeni.

4.   Opis

4.1   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Salama „Lukanka Panagyurska“ je stisnjen suhomesni proizvod, pripravljen iz sveže govedine (ki jo lahko nadomesti sveže bivolje meso) in sveže svinjine, dodatkov in naravnih začimb; s tem nadevom se tesno napolni naravno ali umetno črevo premera (φ) 50–80 mm. Salama „Lukanka Panagyurska“ v umetnem črevesu je ravna salama, na obeh koncih povezana z dvonitno vrvjo ali s sponkama. Salama v naravnem črevesu je rahlo ukrivljena in na obeh koncih povezana z dvonitno vrvjo. Naravna čreva so lahko iz govejega debelega črevesa ali ovčjega slepega črevesa. Pri razrezu je sestava površine enakomerna in homogena, brez lukenj, rdeča do rjavordeča, z enakomerno porazdeljenimi koščki bele do rahlo roza maščobe s premerom med 2 in 4 mm. Konsistenca je čvrsta in elastična. Okus je srednje slan in ima značilno aromo po začimbah.

Po odstranitvi črevesa je salama „Lukanka Panagyurska“ namenjena za takojšnje uživanje.

Fizikalno-kemijske značilnosti salame „Lukanka Panagyurska“ so:

| — | največja vsebnost vode: 40 % skupne mase, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost vode: 40 % skupne mase,

| — | največja vsebnost maščobe: 42 % skupne mase, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost maščobe: 42 % skupne mase,

| — | najmanjša vsebnost beljakovin: 28 % suhe snovi (po metodi Kjeldahl), |
| --- | --- |

—

najmanjša vsebnost beljakovin: 28 % suhe snovi (po metodi Kjeldahl),

| — | največja vsebnost soli: 4,6 % skupne mase, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost soli: 4,6 % skupne mase,

| — | pH: najmanj 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: najmanj 5,2.

Salama „Lukanka Panagyurska“ se lahko trži cela, v kosih ali narezana, vakuumsko zapakirana ali v embalaži z modificirano atmosfero.

4.2   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Sestavine za 100 kg nadeva za salamo „Lukanka Panagyurska“:

| | Meso:







  — | Sveža govedina (ki jo lahko nadomesti sveže bivolje meso) z do 10 % maščobe (iste vrste): 60 kg |
| --- | --- | --- |

Meso:

—

Sveža govedina (ki jo lahko nadomesti sveže bivolje meso) z do 10 % maščobe (iste vrste): 60 kg

| — | Sveža svinjina z do 5 % maščobe (pusta svinjina): 20 kg |
| --- | --- |

—

Sveža svinjina z do 5 % maščobe (pusta svinjina): 20 kg

| — | Sveža svinjina z do 50 % maščobe (potrebušina): 20 kg |
| --- | --- |

—

Sveža svinjina z do 50 % maščobe (potrebušina): 20 kg

| | Začimbe:







  — | Črni ali beli poper, brez dodatkov: 300 g |
| --- | --- | --- |

Začimbe:

—

Črni ali beli poper, brez dodatkov: 300 g

| — | Kumin, brez dodatkov: 300 g |
| --- | --- |

—

Kumin, brez dodatkov: 300 g

| | Druge sestavine:







  — | Sladkor: 300 g |
| --- | --- | --- |

Druge sestavine:

—

Sladkor: 300 g

| — | Sol: 2,3 kg |
| --- | --- |

—

Sol: 2,3 kg

| — | Konzervansi: kalijev nitrat: 100 g, ali natrijev nitrat: 85 g |
| --- | --- |

—

Konzervansi: kalijev nitrat: 100 g, ali natrijev nitrat: 85 g

| — | (Opomba: 100 g kalijevega nitrata se lahko nadomesti s 85 g natrijevega nitrata.) |
| --- | --- |

—

(Opomba: 100 g kalijevega nitrata se lahko nadomesti s 85 g natrijevega nitrata.)

| — | Antioksidant: askorbinska kislina (E300): 50 g |
| --- | --- |

—

Antioksidant: askorbinska kislina (E300): 50 g

Dovoljena je uporaba starterskih kultur.

Črevo: naravno (soljeno goveje debelo črevo ali ovčje slepo črevo) ali umetno, premer (φ): 50–80 mm.

Dvonitna vrv ali sponke in kavlji za obešanje.

Metoda proizvodnje

Salama „Lukanka Panagyurska“ je proizvedena iz sveže govedine (ki jo lahko nadomesti sveže bivolje meso) in sveže svinjine z vrednostjo pH med 5,6 in 6,2. Po odstranitvi kosti in tetiv ter razvrstitvi svinjine in govedine (ali bivoljega mesa) po vrsti in kakovosti se meso ročno ali strojno seseklja. Sesekljana govedina (ali bivolje meso) in svinjina se nato stehtata in razdelita na količine, ki jih zahteva recept, ter pripravita na enega od treh načinov:

| — | meso se zmelje v stroju za mletje mesa in zmeša v sekljalniku, |
| --- | --- |

—

meso se zmelje v stroju za mletje mesa in zmeša v sekljalniku,

| — | meso se zmelje v stroju za mletje mesa in zmeša v mešalniku, |
| --- | --- |

—

meso se zmelje v stroju za mletje mesa in zmeša v mešalniku,

| — | meso se zmelje in zmeša v sekljalniku. |
| --- | --- |

—

meso se zmelje in zmeša v sekljalniku.

Med mletjem se mesu dodajo vse začimbe in ostale sestavine iz recepta (sol, kalijev ali natrijev nitrat, sladkor, askorbinska kislina ter črni ali beli poper brez dodatkov, kumin brez dodatkov in starterske kulture).

Z zmesjo se nato strojno nadeva naravno goveje debelo črevo ali ovčje slepo črevo oziroma umetno črevo. Črevo se na obeh koncih poveže z dvonitno vrvjo ali spne s sponkama. Salame „Lukanka Panagyurska“ se nato obesijo na lesene ali kovinske okvire (palice), nameščene na vozičke za sušenje mesa. Salame se dva do šest dni sušijo in odcejajo na temperaturi zraka med 8 in 24 °C ter pri relativni vlažnosti med 65 in 90 %. Nato se premestijo v sušilnico. V naravnih ali klimatiziranih sušilnicah se sušijo na temperaturi zraka največ 17 °C ter pri relativni vlažnosti med 70 in 85 %. Med sušenjem in zorenjem se salame dva- do trikrat stisnejo v stiskalnicah z lesenimi ploščami. Salame se stiskajo od 12 do 24 ur. Nadzornik proizvodnje glede na videz določi, kdaj so salame pripravljanje za stiskanje. Prvič se stiskajo, ko sta spodnji del in površina popolnoma suha na otip in se skozi črevo koščki maščobe rahlo izbočijo. O nadaljnjih stiskanjih odloči nadzornik proizvodnje. Mehanski pritisk povzroči rahlo povečanje temperature proizvoda. Skupaj s kondenzirano vlago to povzroči nastanek plemenite bele plesni na površini. Stiskalnica mora biti izdelana v skladu z nekaterimi tradicionalnimi standardi. Odporna mora biti na fizične obremenitve in absorbirati izločeno vlago. Zato so stiskalnice iz naravnega materiala (les), ki ga je mogoče razkužiti in osušiti.

Postopek proizvodnje salame „Lukanka Panagyurska“ traja najmanj 20 dni in je končan, ko ima proizvod značilno sestavo in konsistenco.

4.3   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Posebne lastnosti proizvoda:

Posebne lastnosti salame „Lukanka Panagyurska“ so:

| — | Značilen videz: plemenita bela plesen, ki pokriva zunanjo površino, je znak, da je salama pravilno zorena in sušena. |
| --- | --- |

—

Značilen videz: plemenita bela plesen, ki pokriva zunanjo površino, je znak, da je salama pravilno zorena in sušena.

| — | Sploščena oblika salame je posledica stiskanja. Oblika se razlikuje od ostalih valjasto ali paralelepipedno oblikovanih suhomesnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

Sploščena oblika salame je posledica stiskanja. Oblika se razlikuje od ostalih valjasto ali paralelepipedno oblikovanih suhomesnih proizvodov.

| — | Značilna aroma in okus: rahlo slana z značilno aromo uporabljenih začimb. Zaradi značilnega okusa in arome mesa, obogatenega z aromo kumina ter črnega ali belega popra, se „Lukanka Panagyurska“ razlikuje od podobnih proizvodov te kategorije, ki so začinjeni s česnom, kardamomom, pimentom in muškatnim oreškom. |
| --- | --- |

—

Značilna aroma in okus: rahlo slana z značilno aromo uporabljenih začimb. Zaradi značilnega okusa in arome mesa, obogatenega z aromo kumina ter črnega ali belega popra, se „Lukanka Panagyurska“ razlikuje od podobnih proizvodov te kategorije, ki so začinjeni s česnom, kardamomom, pimentom in muškatnim oreškom.

| — | Prerez je ovalne oblike, medtem ko so drugi suhomesni proizvodi okrogli ali kvadratni v prerezu. Salama „Lukanka Panagyurska“ je zaradi kombinacije govedine (ali bivoljega mesa) in svinjine značilne rjavordeče do rdeče barve, podobni proizvodi iz svinjine pa so rožnate barve. |
| --- | --- |

—

Prerez je ovalne oblike, medtem ko so drugi suhomesni proizvodi okrogli ali kvadratni v prerezu. Salama „Lukanka Panagyurska“ je zaradi kombinacije govedine (ali bivoljega mesa) in svinjine značilne rjavordeče do rdeče barve, podobni proizvodi iz svinjine pa so rožnate barve.

Tradicionalne lastnosti proizvoda:

Tradicionalne lastnosti proizvoda zagotavljajo njegova sestava, ki se skozi zgodovino ni spreminjala, metode proizvodnje ter aroma in okus, ki sta se skozi leta ohranila.

Tradicionalne lastnosti recepta določajo osnovne mesne sestavine in mešanica začimb.

Zahteve glede sestave in kakovosti salame so nespremenjene več kot 30 let. Razmerja za 100 kg nadeva za salamo (60 kg govejega ali bivoljega mesa, 20 kg puste svinjine, 20 kg potrebušine, 300 g črnega ali belega popra brez dodatkov, 300 g kumina brez dodatkov) so bila določena leta 1983 s tehničnim standardom 37-83, ki ga je v okviru osnovnega standarda BDS 2589-83 potrdilo nacionalno združenje za živilsko industrijo (NAPS).

Za zagotovitev kakovosti končnega proizvoda je bistvenega pomena spoštovanje kakovostnih standardov glede sestavin. V zvezku 8/9 revije Hranitelna promišlenost z leta 1964 avtorja G. Gerginov, vodja proizvodnje, in Kr. Dimov, vodja enote, opisujeta: „Goveja maščoba (razen ledvičnega loja) izboljša kakovost salam sudžuk in lukanka ter jim daje značilen prijeten okus; za salamo ‚Lukanka Panagyurska‘ zato potrebujemo meso iste vrste. Meso svinj in merjascev se ne sme uporabljati ...“ (Marin Marinov, Proizvodstvo i plasment na mesni produkti (Proizvodnja in prodaja mesnih proizvodov), Sofija, 1963, stran 110).

Prav tako so se ohranile tradicionalne metode sušenja in stiskanja, ki sta bistvena dela proizvodnje salame „Lukanka Panagyurska“. Stefan Dančev v svoji disertaciji iz leta 1972 z naslovom Tehnologično proučvane na mehaniziran sposob za presovane i sušene na trajni mesni produkti (Tehnična študija tehnik mehanskega stiskanja in sušenja mesnih proizvodov z dolgim rokom trajanja) navaja, da „stiskanje vpliva tudi na zorenje in sušenje, kar je ključno za kakovost končnega proizvoda“.

Zbornik Tradicionni bulgarski recepturi i tehnologii (Tradicionalni bolgarski recepti in načini priprave), ki ga je leta 2002 v Sofiji izdalo bolgarsko združenje predelovalcev mesa (Asociacija na mesoprerabotvatelite v Bulgarija), navaja, da „primeren čas za stiskanje salam nastopi peti dan, ko se salame lukanka začnejo sušiti in se koščki maščobe rahlo izbočijo skozi ovoj. Glede na velikost se stisnejo dvakrat ali trikrat“ (stran 17).

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---