# Eiropas Savienības C 289/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 289 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 1. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 289

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 1. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 289/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 289/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4753 — Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2007/C 289/06 | Padomes Lēmums (2007. gada 26. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli no Itālijas un locekļa aizstājējus no Latvijas un Luksemburgas | 5 |
| | Komisija |
| 2007/C 289/07 | Euro maiņas kurss | 7 |
| 2007/C 289/08 | Atzinums, ko sniedza Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 153. sanāksmē 2007. gada 2. augustā par lēmuma projektu lietā COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.06.2001., 21. lpp.) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 10 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2007/C 289/11 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 11 |
| 2007/C 289/12 | Francijas izdarītie grozījumi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas noteiktas regulārās gaisa satiksmes nodrošināšanai maršrutā Orijaka–Parīze (Orlī) | 18 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2007/C 289/06

Padomes Lēmums (2007. gada 26. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli no Itālijas un locekļa aizstājējus no Latvijas un Luksemburgas

5

Komisija

2007/C 289/07

Euro maiņas kurss

7

2007/C 289/08

Atzinums, ko sniedza Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 153. sanāksmē 2007. gada 2. augustā par lēmuma projektu lietā COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.06.2001., 21. lpp.)

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.06.2001., 21. lpp.)

9

2007/C 289/10

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

10

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2007/C 289/11

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

11

2007/C 289/12

Francijas izdarītie grozījumi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas noteiktas regulārās gaisa satiksmes nodrošināšanai maršrutā Orijaka–Parīze (Orlī)

18

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Padome |
| 2007/C 289/13 | Atklāts konkurss — Eiropas sadarbība zinātnes un tehnisko pētījumu jomā (COST) | 19 |
| | Komisija |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 — Aicinājums projektu pieteikumam — EACEA/27/07 — Atbalsts Eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai — Automātiskā shēma | 21 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 289/15 | Valsts atbalsts — Itālija — Valsts atbalsts C 39/07 (ex N 188/07) — Pārstrukturēšanas atbalsts tekstilizstrādājumu ražošanas grupai Legler — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 22 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2007/C 289/16 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 29 |
| 2007/C 289/17 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 32 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Padome

2007/C 289/13

Atklāts konkurss — Eiropas sadarbība zinātnes un tehnisko pētījumu jomā (COST)

19

Komisija

2007/C 289/14

MEDIA 2007 — Aicinājums projektu pieteikumam — EACEA/27/07 — Atbalsts Eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai — Automātiskā shēma

21

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 289/15

Valsts atbalsts — Itālija — Valsts atbalsts C 39/07 (ex N 188/07) — Pārstrukturēšanas atbalsts tekstilizstrādājumu ražošanas grupai Legler — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

Legler

1

22

CITI AKTI

Komisija

2007/C 289/16

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

29

2007/C 289/17

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 289/01)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.6.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 838/06 |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Reģions | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Juridiskais pamats | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Nodokļu priekšrocības |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 48,97 milj |
| Atbalsta intensitāte | 24,5 % |
| Atbalsta ilgums | 1.2002.-12.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.6.2007.

Atbalsta Nr.

N 838/06

Dalībvalsts

Portugāle

Reģions

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Juridiskais pamats

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Nodokļu priekšrocības

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 48,97 milj

Atbalsta intensitāte

24,5 %

Atbalsta ilgums

1.2002.-12.2012.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 10.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 473/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Juridiskais pamats | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 6,9 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 2008-2018 |
| Tautsaimniecības nozares | Pasts un telekomunikācijas |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Lēmuma pieņemšanas datums

10.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 473/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Juridiskais pamats

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 6,9 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

2008-2018

Tautsaimniecības nozares

Pasts un telekomunikācijas

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4753 — Antalis/MAP)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 289/02)

2007. gada 24. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 2. punktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4753. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4753. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4936 — BENTELER/SGLT/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 289/03)

2007. gada 22. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4936. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4936. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4899 — SCB/Süd-Chemie)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 289/04)

2007. gada 23. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4899. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4899. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4865 — Siemens/Dade Behring)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 289/05)

2007. gada 25. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4865. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4865. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/5

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 26. novembris),

ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli no Itālijas un locekļa aizstājējus no Latvijas un Luksemburgas

(2007/C 289/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1994. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (1), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā kandidatūru sarakstu, ko apstiprināšanai Padomē iesniedzis Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas priekšsēdētājs sakarā ar priekšlikumiem par locekļu grupām, kas minētajā komitejā pārstāv darba devēju un darba ņēmēju organizācijas,

tā kā:

| 1) | Padome ar 2007. gada 8. novembra (2) Lēmumu ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu aizstājējus termiņam no 2007. gada 8. novembra līdz 2010. gada 7. novembrim, izņemot locekļus no Itālijas, Luksemburgas un Latvijas. |
| --- | --- |

1)

Padome ar 2007. gada 8. novembra (2) Lēmumu ir iecēlusi Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un viņu aizstājējus termiņam no 2007. gada 8. novembra līdz 2010. gada 7. novembrim, izņemot locekļus no Itālijas, Luksemburgas un Latvijas.

| 2) | Brīvajās vietās būtu jāieceļ valdes loceklis no Itālijas un locekļa aizstājēji no Latvijas un Luksemburgas, kas pārstāvētu darba devēju organizāciju. |
| --- | --- |

2)

Brīvajās vietās būtu jāieceļ valdes loceklis no Itālijas un locekļa aizstājēji no Latvijas un Luksemburgas, kas pārstāvētu darba devēju organizāciju.

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekli un viņa aizstājējiem uz laiku līdz 2010. gada 7. novembrim tiek iecelti:

DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

| Valsts | Locekļi | Aizstājēji |
| --- | --- | --- |
| Itālija | Luigi CASANO kungs | — |
| Latvija | — | Aleksandrs GRIGORJEVA kungs |
| Luksemburga | — | Robert KANZ kungs |

Valsts

Locekļi

Aizstājēji

Itālija

Luigi CASANO kungs

—

Latvija

—

Aleksandrs GRIGORJEVA kungs

Luksemburga

—

Robert KANZ kungs

2. pants

Šo lēmumu informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Sagatavots Briselē, 2007. gada 26. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. SILVA

---

(1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1112/2005 (OV L 184, 24.6.2005., 5. lpp.).

1

(2)  Vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī.

2

---

Komisija

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 30. novembris

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4761 |
| JPY | Japānas jēna | 163,43 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4575 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,71455 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3715 |
| CHF | Šveices franks | 1,6541 |
| ISK | Islandes krona | 90,02 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,114 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5842 |
| CZK | Čehijas krona | 26,261 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 253 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7005 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,6133 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4861 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,161 |
| TRY | Turcijas lira | 1,734 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6643 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4695 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,4954 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9105 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1336 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 359,71 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,956 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,9231 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,324 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 831,06 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9663 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,133 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,006 |
| THB | Taizemes bats | 45,365 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4761

JPY

Japānas jēna

163,43

DKK

Dānijas krona

7,4575

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,71455

SEK

Zviedrijas krona

9,3715

CHF

Šveices franks

1,6541

ISK

Islandes krona

90,02

NOK

Norvēģijas krona

8,114

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5842

CZK

Čehijas krona

26,261

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

253

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7005

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,6133

RON

Rumānijas leja

3,4861

SKK

Slovākijas krona

33,161

TRY

Turcijas lira

1,734

AUD

Austrālijas dolārs

1,6643

CAD

Kanādas dolārs

1,4695

HKD

Hongkongas dolārs

11,4954

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9105

SGD

Singapūras dolārs

2,1336

KRW

Dienvidkorejas vons

1 359,71

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,956

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,9231

HRK

Horvātijas kuna

7,324

IDR

Indonēzijas rūpija

13 831,06

MYR

Malaizijas ringits

4,9663

PHP

Filipīnu peso

63,133

RUB

Krievijas rublis

36,006

THB

Taizemes bats

45,365

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/8

---

Atzinums, ko sniedza Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 153. sanāksmē 2007. gada 2. augustā par lēmuma projektu lietā COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotais darījums ir Kopienas mēroga koncentrācija EK apvienošanās regulas 1. panta, 4. panta 5. punkta un 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotais darījums ir Kopienas mēroga koncentrācija EK apvienošanās regulas 1. panta, 4. panta 5. punkta un 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas lēmuma projektā iekļautajai definīcijai par konkrētajiem produktu tirgiem. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas lēmuma projektā iekļautajai definīcijai par konkrētajiem produktu tirgiem.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas lēmuma projektā iekļautajai definīcijai par konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas lēmuma projektā iekļautajai definīcijai par konkrētajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas vērtējumam, ka darījums nerada pamatu bažām par konkurenci nekoordinētas ietekmes vai koordinētas ietekmes dēļ Globālās izplatīšanas sistēmas (GDS) dienestos. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas vērtējumam, ka darījums nerada pamatu bažām par konkurenci nekoordinētas ietekmes vai koordinētas ietekmes dēļ Globālās izplatīšanas sistēmas (GDS) dienestos.

| 5. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotā koncentrācija nerada nopietnas šaubas par tās saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar apvienošanās regulas 10. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotā koncentrācija nerada nopietnas šaubas par tās saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar apvienošanās regulas 10. panta 2. punktu.

| 6. | Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotā koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 1. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka paziņotā koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 1. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu.

| 7. | Padomdevēja komiteja neiebilst pret tās atzinuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja neiebilst pret tās atzinuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/9

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4523 — Travelport/Worldspan

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.06.2001., 21. lpp.)

(2007/C 289/09)

Komisija 2007. gada 15. janvārī saņēma Travelport LLC pieprasījumu par lietas nodošanu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (apvienošanās regulas) 4. panta 5. punktu. Neviena dalībvalsts, kas ir tiesīga izskatīt koncentrāciju saskaņā ar tās tiesību aktiem konkurences jomā (Austrija, Vācija, Itālija un Polija), neiebilda pret lietas nodošanu izskatīšanai. Tālab koncentrāciju saskaņā ar apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu uzskatīja par Kopienas mēroga koncentrāciju, par kuru šā iemesla dēļ ir jāziņo Komisijai.

Pēc tam, 2007. gada 23. martā, Komisija saņēma paziņojumu par ierosināto koncentrāciju, saskaņā ar kuru Travelport LLC, iegādājoties akcijas, iegūst pilnīgu kontroli apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pār uzņēmumu Worldspan Technologies Inc.

Pēc paziņojuma iepriekšējas izskatīšanas Komisija konstatēja, ka darījums izraisa nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Tāpēc Komisija 2007. gada 3. maijā nolēma uzsākt procedūru saskaņā ar apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Pēc Travelport LLC pieprasījuma 2007. gada 15. maijā uzņēmumam deva iespēju izskatīt galveno dokumentu lietas materiālos saskaņā ar Konkurences ģenerāldirektorāta “EK apvienošanās kontroles procedūru izpildes paraugpraksi”.

Ņemot vērā padziļināto tirgus pētījumu, Komisija secināja, ka ierosinātais darījums nevarētu būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā un tādēļ tas ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Tāpēc pusēm netika nosūtīts nekāds paziņojums par iebildumiem.

Puses, kuras apvienojas, vai trešās puses man nav iesniegušas nekādus jautājumus vai apsvērumus. Saistībā ar šo lietu nav nepieciešams izteikt īpašas piezīmes par tiesībām tikt uzklausītam.

Briselē, 2007. gada 8. augustā

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/10

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2007/C 289/10)

Image

Apgrozībā esošajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā euro zonā. Komisija publicē visus jauno euro monētu dizainparaugus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, kā arī sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2003. gada 8. decembra secinājumiem (2) euro zonas dalībvalstīm un valstīm, kas ar Kopienu ir noslēgušas monetāro nolīgumu, ir atļauts laist apgrozībā noteiktu piemiņas euro monētu daudzumu ar nosacījumu, ka ikviena dalībvalsts katru gadu var emitēt ne vairāk kā viena jauna dizaina monētu 2 euro nominālvērtībā. Šīs monētas atbilst parasto apgrozībā esošo euro monētu tehniskajām pazīmēm, bet to valsts pusē ir piemiņas elements.

Emisijas valsts: Somija.

Piemiņas monētas elements: Neatkarības deklarācijas 90. gadadiena.

Faktiskais dizainparauga apraksts: Monētas vidusdaļā attēloti deviņi airētāji laivā ar gariem airiem. Dizainparauga augšējā daļā ir gada zīme “2007”, savukārt apakšējā daļā — “1917”. Monētas kreisajā pusē ir norādīta monētu kaltuves zīme, bet labajā pusē — valsts norāde “FI”. Ap ārējo uzmalu ir izvietotas divpadsmit Eiropas Savienības karoga zvaigznes.

Emisijas apjoms: 2 miljoni monētu.

Aptuvenais emisijas datums: 2007. gada decembris.

Uzraksts uz monētas apmales: “SUOMI FINLAND ★★★”, kur ★ simbolizē lauvas galvu.

---

(1)  Sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp. informācijai par visu 2002. gadā apgrozībā laisto monētu valsts pusēm.

(2)  Sk. Vispārējo lietu Padomes 2003. gada 8. decembra secinājumus par izmaiņām euro monētu valsts pušu dizainparaugos. Sk. arī Komisijas 2003. gada 29. septembra Ieteikumu par vispārpieņemto praksi, veicot izmaiņas apgrozībā laisto euro monētu aversa valsts puses dizainparaugos (OV L 264, 15.10.2003., 38. lpp.).

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/11

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2007/C 289/11)

Atbalsta numurs: XA 171/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Kranj pilsētas pašvaldība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Atbalsts lauku attīstības programmām Kranj pašvaldībā plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007 g.: EUR 67 000 |
| --- | --- |

2007 g.: EUR 67 000

| | 2008 g.: EUR 68 800 |
| --- | --- |

2008 g.: EUR 68 800

| | 2009 g.: EUR 70 600 |
| --- | --- |

2009 g.: EUR 70 600

| | 2010 g.: EUR 72 300 |
| --- | --- |

2010 g.: EUR 72 300

| | 2011 g.: EUR 74 100 |
| --- | --- |

2011 g.: EUR 74 100

| | 2012 g.: EUR 76 000 |
| --- | --- |

2012 g.: EUR 76 000

| | 2013 g.: EUR 77 000 |
| --- | --- |

2013 g.: EUR 77 000

Atbalsta maksimālā intensitāte:

| 1. | Ieguldījumi saimniecībās primārajai ražošanai:






  — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos; |
| --- | --- | --- |

1.

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos;

| — | līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem citos lauksaimniecības apgabalos. |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem citos lauksaimniecības apgabalos.

Atbalsta mērķis ir ieguldījumi, lai atjaunotu lauku saimniecību iezīmes, iegādātos iekārtas lauksaimnieciskajā ražošanā izmantojamo kūts ēku uzlabošanai, kā arī ieguldījumi ilggadīgos stādījumos, lauksaimniecības zemju uzlabošanā un ganību un saimniecību pieejamības pārvaldībā.

| 2. | Tradicionālo ēku saglabāšana:






  — | līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem pasākumos, kas nav saistīti ar ražošanu; |
| --- | --- | --- |

2.

—

līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem pasākumos, kas nav saistīti ar ražošanu;

| — | līdz 75 % no attaisnotajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem ražošanas pasākumos saimniecībās mazāk labvēlīgos apgabalos un 60 % citos apgabalos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu. |
| --- | --- |

—

līdz 75 % no attaisnotajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem ražošanas pasākumos saimniecībās mazāk labvēlīgos apgabalos un 60 % citos apgabalos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu.

| 3. | Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:
  pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmijas līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmijas izmaksām par laukaugu un augļu apdrošināšanu un par lopu apdrošināšanu slimības izraisītas nāves gadījumiem. |
| --- | --- |

3.

pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmijas līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmijas izmaksām par laukaugu un augļu apdrošināšanu un par lopu apdrošināšanu slimības izraisītas nāves gadījumiem.

| 4. | Atbalsts zemes pārdalīšanai:






  — | līdz 50 % no juridiskajām un administratīvajām izmaksām. |
| --- | --- | --- |

4.

—

līdz 50 % no juridiskajām un administratīvajām izmaksām.

| 5. | Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē:






  — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar lauksaimnieku izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumiem un zināšanu apmaiņas forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu un dalību tajos, zinātnisko atziņu popularizēšanu, publikācijām (piemēram, katalogi un interneta vietnes), kā arī ar lauksaimnieku aizvietošanas pakalpojumiem, lai risinātu prombūtnes situācijas slimošanas vai brīvdienu laikā. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu viedā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- | --- |

5.

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar lauksaimnieku izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumiem un zināšanu apmaiņas forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu un dalību tajos, zinātnisko atziņu popularizēšanu, publikācijām (piemēram, katalogi un interneta vietnes), kā arī ar lauksaimnieku aizvietošanas pakalpojumiem, lai risinātu prombūtnes situācijas slimošanas vai brīvdienu laikā. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu viedā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

Īstenošanas datums: 2007. gada jūlijs (pēc noteikumu stāšanās spēkā)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalstīt MVU

Atsauces uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: Noteikumu projekta par atbalsta piešķiršanu agromežsaimniecības un lauku attīstības saglabāšanai Kranj pašvaldībā II nodaļa ietver pasākumus, kas veido valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants — Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

12. pants — Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants — Atbalsts zemes pārdalīšanai;

15. pants — Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē.

Attiecīgā(-ās) ekonomikas nozare(-es): Lauksaimniecība: augkopība un dzīvnieku ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Tīmekļa vietne: Norādīt tīmekļa vietni, kurā var atrast pilnīgu tekstu par shēmu vai kritērijus un noteikumus individuālā atbalsta piešķiršanai ārpus atbalsta shēmas.

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Cita informācija: Pasākums, lai segtu apdrošināšanas prēmiju maksājumus laukaugu un augļu apdrošināšanai, ietver šādus nelabvēlīgos klimatiskos apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām: pavasara salnas, krusa, zibens, zibens izraisīts ugunsgrēks, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 prasībām attiecībā uz pasākumiem, kuri jāpieņem pašvaldībai, un vispārējiem īstenojamiem noteikumiem (darbības pirms atbalsta piešķiršanas, atbalsta kumulācija, pārskatāmība un uzraudzība).

Atbildīgās personas paraksts

DAMIJAN PERNE

Kranj pašvaldības priekšsēdētājs

Atbalsta numurs: XA 172/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Laško pašvaldība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007. g.: līdz EUR 47 800 |
| --- | --- |

2007. g.: līdz EUR 47 800

| | 2008. g.: līdz EUR 50 000 |
| --- | --- |

2008. g.: līdz EUR 50 000

| | 2009. g.: līdz EUR 53 500 |
| --- | --- |

2009. g.: līdz EUR 53 500

| | 2010. g.: līdz EUR 55 000 |
| --- | --- |

2010. g.: līdz EUR 55 000

| | 2011. g.: līdz EUR 57 000 |
| --- | --- |

2011. g.: līdz EUR 57 000

| | 2012. g.: līdz EUR 58 500 |
| --- | --- |

2012. g.: līdz EUR 58 500

| | 2013. g.: līdz EUR 60 000 |
| --- | --- |

2013. g.: līdz EUR 60 000

Atbalsta maksimālā intensitāte:

| 1. | Ieguldījumi saimniecībās primārajai ražošanai:






  — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos; |
| --- | --- | --- |

1.

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos;

| — | līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām citos lauksaimniecības apgabalos; |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām citos lauksaimniecības apgabalos;

| — | līdz 60 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem citos apgabalos, kur ieguldījumus veic jaunie lauksaimnieki piecu gadu laikā pēc saimniecības izveidošanas. |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem citos apgabalos, kur ieguldījumus veic jaunie lauksaimnieki piecu gadu laikā pēc saimniecības izveidošanas.

Atbalsta mērķis ir ieguldījumi, lai atjaunotu lauku saimniecību iezīmes, iegādātos iekārtas, kuras izmanto lauksaimnieciskajā ražošanā, kā arī ieguldījumi ilggadīgos stādījumos un lauksaimniecības zemju un ganību uzlabošanai.

| 2. | Tradicionālo ainavu un ēku saglabāšana:






  — | līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem pasākumos, kas nav saistīti ar ražošanu; |
| --- | --- | --- |

2.

—

līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem pasākumos, kas nav saistīti ar ražošanu;

| — | līdz 60 % no faktiskajām izmaksām un līdz 75 % no faktiskajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos attiecībā uz ieguldījumiem saimniecību ražošanas objektos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu; |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no faktiskajām izmaksām un līdz 75 % no faktiskajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos attiecībā uz ieguldījumiem saimniecību ražošanas objektos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu;

| — | var piešķirt papildu pabalstu līdz 100 %, lai segtu papildu izmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālos materiālus, kuri vajadzīgi ēku kultūrvēsturisko īpatnību saglabāšanai. |
| --- | --- |

—

var piešķirt papildu pabalstu līdz 100 %, lai segtu papildu izmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālos materiālus, kuri vajadzīgi ēku kultūrvēsturisko īpatnību saglabāšanai.

| 3. | Saimniecību ēku pārvietošana sabiedrības interesēs:






  — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, ja pārvietošana ietver tikai esošo ēku demontāžas, pārvietošanas un atkārtotas montāžas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

3.

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, ja pārvietošana ietver tikai esošo ēku demontāžas, pārvietošanas un atkārtotas montāžas izmaksas;

| — | ja pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks iegūst modernāk iekārtotas ēkas, lauksaimniekam jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo ēku vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %; |
| --- | --- |

—

ja pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks iegūst modernāk iekārtotas ēkas, lauksaimniekam jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo ēku vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %;

| — | ja pārvietošanas rezultātā palielinās ražošanas jauda, lauksaimniekam ir jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no izmaksām, kas saistītas ar jaudas palielināšanos. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %. |
| --- | --- |

—

ja pārvietošanas rezultātā palielinās ražošanas jauda, lauksaimniekam ir jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no izmaksām, kas saistītas ar jaudas palielināšanos. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %.

| 4. | Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:






  — | pašvaldības atbalsts līdz 10 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmijām par laukaugu un augļu apdrošināšanu; |
| --- | --- | --- |

4.

—

pašvaldības atbalsts līdz 10 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmijām par laukaugu un augļu apdrošināšanu;

| — | pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmiju izmaksām par lopu apdrošināšanu slimības izraisītas nāves gadījumiem. |
| --- | --- |

—

pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmiju izmaksām par lopu apdrošināšanu slimības izraisītas nāves gadījumiem.

| 5. | Atbalsts zemes pārdalīšanai:






  — | līdz 100 % no attaisnotajām juridiskajām un administratīvajām izmaksām. |
| --- | --- | --- |

5.

—

līdz 100 % no attaisnotajām juridiskajām un administratīvajām izmaksām.

| 6. | Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai:






  — | līdz 100 % no izmaksām par tirgus izpētes darbību, produktu izstrādi un noformēšanu, ietverot atbalstu, kas piešķirts pieteikumu sagatavošanai saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu vai īpašu sertifikātu atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām Kopienas regulām. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkst būt saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- | --- |

6.

—

līdz 100 % no izmaksām par tirgus izpētes darbību, produktu izstrādi un noformēšanu, ietverot atbalstu, kas piešķirts pieteikumu sagatavošanai saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu vai īpašu sertifikātu atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām Kopienas regulām. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkst būt saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

| 7. | Tehniskā atbalsta nodrošināšana:






  — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar zemnieku izglītību un apmācību, konsultāciju un aizvietošanas pakalpojumiem un forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu un publikāciju, katalogu un interneta vietņu izveidi. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- | --- |

7.

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar zemnieku izglītību un apmācību, konsultāciju un aizvietošanas pakalpojumiem un forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu un publikāciju, katalogu un interneta vietņu izveidi. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

Īstenošanas datums: 2007. gada jūlijs (vai datums, kurā noteikumi stājas spēkā)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalstīt MVU

Atsauces uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: Noteikumu projekta par atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības un lauku attīstībai Laško pašvaldībā II nodaļa ietver pasākumus, kas veido valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants — Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

6. pants — Lauku saimniecības ēku pārvietošana sabiedrības interesēs;

12. pants — Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants — Atbalsts zemes pārdalīšanai;

14. pants — Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai

15. pants — Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē.

Attiecīgā(-ās) ekonomikas nozare(-es): Lauksaimniecība: augkopība un dzīvnieku audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Tīmekļa vietne: Norādīt tīmekļa vietni, kurā var atrast pilnīgu tekstu par shēmu vai kritērijus un noteikumus individuālā atbalsta piešķiršanai ārpus atbalsta shēmas.

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Cita informācija: Pasākums, lai segtu apdrošināšanas prēmiju maksājumus laukaugu un augļu apdrošināšanai, ietver šādus nelabvēlīgos klimatiskos apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām: pavasara salnas, krusa, zibens, zibens izraisīts ugunsgrēks, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulai (EK) Nr. 1857/2006 attiecībā uz pasākumiem, kuri jāveic pašvaldībai, un vispārējiem īstenojamiem noteikumiem (darbības pirms atbalsts piešķiršanas, atbalsta kumulācija, pārskatāmība un uzraudzība).

Atbildīgās personas paraksts

Sandra BARACHINI

Pašvaldības padomes direktore

Atbalsta numurs: XA 173/07

Dalībvalsts: Slovēnija

Reģions: Idrija un Logatec īpaši pārraugāmie apgabali saskaņā ar programmu, lai ieviestu pasākumus parasto maijvaboļu izplatīšanās novēršanai un iznīcināšanai

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Augu veselības aizsardzība — maijvaboles

Juridiskais pamats: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| Gads | Kopā PP 4275 |
| --- | --- |
| 2007. | EUR 130 000 |
| 2008. | EUR 270 000 |
| 2009. | EUR 140 000 |
| Kopā | EUR 540 000 |

Gads

Kopā PP 4275

2007.

EUR 130 000

2008.

EUR 270 000

2009.

EUR 140 000

Kopā

EUR 540 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: Valsts bruto atbalsta intensitāte ir līdz 100 % no subsidētu pakalpojumu izmaksām, t. i., maijvaboļu populācijas kontroles un uzraudzības izmaksām.

Saskaņā ar programmu, lai ieviestu pasākumus parasto maijvaboļu izplatīšanās un masveida uzlidojumu novēršanai kontroles pasākumu izmaksas ietver:

bioloģisko preparātu iegādi;

veselības pārbaudes;

testēšanu un citus maijvaboļu kontroles pasākumus.

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Datums (gads un mēnesis), līdz kuram saskaņā ar shēmu var piešķirt atbalstu: no 2007. gada 1. augusta līdz 2009. gada 30. jūnijam

Atbalsta mērķis:

| — | atbalstīt MVU; |
| --- | --- |

—

atbalstīt MVU;

| — | novērst kaitēkļu (konkrēti maijvaboļu) izplatīšanos un likvidēt tos. |
| --- | --- |

—

novērst kaitēkļu (konkrēti maijvaboļu) izplatīšanos un likvidēt tos.

Šī atbalsta shēma atbilst Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.) 10. panta 1. punktam.

Attiecīgā(-ās) ekonomikas nozare(-es): Lauksaimniecība: lauksaimnieciskā ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Tīmekļa vietne: Norādīt tīmekļa vietni, kurā var atrast pilnīgu tekstu par shēmu vai kritērijus un noteikumus individuālā atbalsta piešķiršanai ārpus atbalsta shēmas.

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Datums: 2007. gada 11. jūlijs

Atbildīgās personas paraksts

Katarina GROZNIK

Direktore

Atbalsta numurs: XA 188/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Žalec pašvaldība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007. g.: EUR 160 974 |
| --- | --- |

2007. g.: EUR 160 974

| | 2008. g.: EUR 160 974 |
| --- | --- |

2008. g.: EUR 160 974

| | 2009. g.: EUR 160 974 |
| --- | --- |

2009. g.: EUR 160 974

| | 2010. g.: EUR 170 000 |
| --- | --- |

2010. g.: EUR 170 000

| | 2011. g.: EUR 170 000 |
| --- | --- |

2011. g.: EUR 170 000

| | 2012. g.: EUR 175 000 |
| --- | --- |

2012. g.: EUR 175 000

| | 2013. g.: EUR 175 000 |
| --- | --- |

2013. g.: EUR 175 000

Atbalsta maksimālā intensitāte:

| 1. | Ieguldījumi saimniecībās primārajai ražošanai:






  — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos; |
| --- | --- | --- |

1.

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos;

| — | līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām citos lauksaimniecības apgabalos; |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām citos lauksaimniecības apgabalos;

| — | līdz 60 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām citos apgabalos, kur ieguldījumus veic jaunie lauksaimnieki piecu gadu laikā pēc saimniecības izveidošanas; |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos un līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām citos apgabalos, kur ieguldījumus veic jaunie lauksaimnieki piecu gadu laikā pēc saimniecības izveidošanas;

Atbalsta mērķis ir ieguldījumi, lai atjaunotu lauku saimniecību iezīmes, iegādātos iekārtas, kuras izmanto lauksaimnieciskajā ražošanā, kā arī ieguldījumi ilggadīgos stādījumos un lauksaimniecības zemes un ganību uzlabošanā.

| 2. | Tradicionālo ainavu un ēku saglabāšana:






  — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem ar ražošanu nesaistītos objektos; |
| --- | --- | --- |

2.

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām attiecībā uz ieguldījumiem ar ražošanu nesaistītos objektos;

| — | līdz 60 % no faktiskajām izmaksām un līdz 75 % no faktiskajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos attiecībā uz ieguldījumiem saimniecību ražošanas objektos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu; |
| --- | --- |

—

līdz 60 % no faktiskajām izmaksām un līdz 75 % no faktiskajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos attiecībā uz ieguldījumiem saimniecību ražošanas objektos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu;

| — | var piešķirt papildu pabalstu līdz 100 %, lai segtu papildizmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālos materiālus, kuri vajadzīgi ēku kultūrvēsturisko īpatnību saglabāšanai. |
| --- | --- |

—

var piešķirt papildu pabalstu līdz 100 %, lai segtu papildizmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālos materiālus, kuri vajadzīgi ēku kultūrvēsturisko īpatnību saglabāšanai.

| 3. | Saimniecību ēku pārvietošana sabiedrības interesēs:






  — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, ja pārvietošana ietver tikai esošo ēku demontāžas, pārvietošanas un atkārtotas montāžas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

3.

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, ja pārvietošana ietver tikai esošo ēku demontāžas, pārvietošanas un atkārtotas montāžas izmaksas;

| — | ja pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks iegūst modernāk iekārtotas ēkas, lauksaimniekam ir jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo ēku vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %; |
| --- | --- |

—

ja pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks iegūst modernāk iekārtotas ēkas, lauksaimniekam ir jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo ēku vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %;

| — | ja pārvietošanas rezultātā palielinās ražošanas jauda, lauksaimniekam ir jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no izdevumiem, kas saistīti ar šo jaudas palielināšanos. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %. |
| --- | --- |

—

ja pārvietošanas rezultātā palielinās ražošanas jauda, lauksaimniekam ir jāiegulda vismaz 60 % (vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no izdevumiem, kas saistīti ar šo jaudas palielināšanos. Ja saņēmējs ir jaunais lauksaimnieks, šis ieguldījums ir attiecīgi vismaz 55 % vai 45 %.

| 4. | Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:






  — | pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējuma no valsts budžeta summu un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmiju izmaksām par laukaugu un augļu apdrošināšanu un par lopu apdrošināšanu pret slimībām. |
| --- | --- | --- |

4.

—

pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējuma no valsts budžeta summu un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmiju izmaksām par laukaugu un augļu apdrošināšanu un par lopu apdrošināšanu pret slimībām.

| 5. | Atbalsts zemes pārdalīšanai:






  — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- | --- |

5.

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām.

| 6. | Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai:
  līdz 100 % no faktiskajām izmaksām subsidētu pakalpojumu viedā; tas nedrīkst būt saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- |

6.

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām subsidētu pakalpojumu viedā; tas nedrīkst būt saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

| 7. | Tehniskā atbalsta nodrošināšana:






  — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar zemnieku izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumiem, kurus nodrošina trešās personas, un forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu, publikāciju, katalogu un interneta vietņu izveidi. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- | --- |

7.

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar zemnieku izglītību un apmācību, konsultāciju pakalpojumiem, kurus nodrošina trešās personas, un forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu, publikāciju, katalogu un interneta vietņu izveidi. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

Īstenošanas datums: 2007. gada jūlijs (vai datums, kurā noteikumi stājas spēkā)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalstīt MVU

Atsauces uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: Noteikumu projekta par atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības un lauku attīstības saglabāšanai un veicināšanai Žalec pašvaldībā plānošanas periodam 2007.-2013. g. II nodaļa ietver pasākumus, kas veido valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants — Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

6. pants — Lauku saimniecības ēku pārvietošana sabiedrības interesēs;

12. pants — Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants — Atbalsts zemes pārdalīšanai;

14. pants — Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai

15. pants — Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē.

Attiecīgā(-ās) ekonomikas nozare(-es): Lauksaimniecība: zemkopība un lopkopība.

Atbalsts tiek piešķirts ieguldījumiem zemkopībā un lopkopībā, izņemot siltasiņu šķirņu zirgu, mājputnu un trušu audzēšanu. Mazāk labvēlīgos apgabalos pabalsts tiek piešķirts atgremotāju dzīvnieku audzēšanai.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Tīmekļa vietne: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Cita informācija: Pasākums, lai segtu apdrošināšanas prēmiju maksājumus laukaugu un augļu apdrošināšanai, ietver šādus nelabvēlīgos klimatiskos apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām: pavasara salnas, krusa, zibens, zibens izraisīts ugunsgrēks, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 prasībām attiecībā uz pasākumiem, kuri jāpieņem pašvaldībai, un vispārējiem īstenojamiem noteikumiem (darbības pirms atbalsta piešķiršanas, atbalsta kumulācija, pārskatāmība un uzraudzība).

Atbildīgās personas paraksts

Lojze POSEDEL

Žalec pašvaldības priekšsēdētājs

Atbalsta numurs: XA 189/07

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Lenart pašvaldība

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Juridiskais pamats: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | 2007. g.: EUR 83 500 |
| --- | --- |

2007. g.: EUR 83 500

| | 2008. g.: EUR 83 600 |
| --- | --- |

2008. g.: EUR 83 600

| | 2009. g.: EUR 83 700 |
| --- | --- |

2009. g.: EUR 83 700

| | 2010. g.: EUR 83 800 |
| --- | --- |

2010. g.: EUR 83 800

| | 2011. g.: EUR 83 900 |
| --- | --- |

2011. g.: EUR 83 900

| | 2012. g.: EUR 84 000 |
| --- | --- |

2012. g.: EUR 84 000

| | 2013. g.: EUR 84 100 |
| --- | --- |

2013. g.: EUR 84 100

Atbalsta maksimālā intensitāte:

| 1. | Ieguldījumi saimniecībās primārajai ražošanai:






  — | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos; |
| --- | --- | --- |

1.

—

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām mazāk labvēlīgos apgabalos;

| — | līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem citos apgabalos. |
| --- | --- |

—

līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem citos apgabalos.

Atbalsta mērķis ir ieguldījumi, lai atjaunotu lauku saimniecības iezīmes, iegādātos iekārtas, kuras izmanto lauksaimnieciskajai ražošanai, kā arī ieguldījumi ilggadīgos stādījumos un ganībās.

| 2. | Tradicionālo ēku saglabāšana:






  — | līdz 100 % no ieguldījumu izmaksām ar ražošanu nesaistītu to kultūrvēsturisko objektu saglabāšanā, kuri atrodas lauksaimniecības uzņēmumos; |
| --- | --- | --- |

2.

—

līdz 100 % no ieguldījumu izmaksām ar ražošanu nesaistītu to kultūrvēsturisko objektu saglabāšanā, kuri atrodas lauksaimniecības uzņēmumos;

| — | līdz 75 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem mazāk labvēlīgos apgabalos vai apgabalos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta i), ii) un iii) daļu, kurus attiecīgi definējušas dalībvalstis saskaņā ar minētās regulas 50. un 94. pantu, un līdz 60 % citos apgabalos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu. |
| --- | --- |

—

līdz 75 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem mazāk labvēlīgos apgabalos vai apgabalos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta i), ii) un iii) daļu, kurus attiecīgi definējušas dalībvalstis saskaņā ar minētās regulas 50. un 94. pantu, un līdz 60 % citos apgabalos ar nosacījumu, ka ieguldījums nav saistīts ar saimniecības ražošanas jaudas palielināšanu.

| 3. | Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem:






  — | pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmiju izmaksām par laukaugu un augļu apdrošināšanu pret nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem un par lopu apdrošināšanu slimības izraisītas nāves gadījumiem. |
| --- | --- | --- |

3.

—

pašvaldības atbalsta summa ir starpība starp apdrošināšanas prēmiju līdzfinansējumu no valsts budžeta un summu līdz 50 % no attaisnotajām apdrošināšanas prēmiju izmaksām par laukaugu un augļu apdrošināšanu pret nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem un par lopu apdrošināšanu slimības izraisītas nāves gadījumiem.

| 4. | Zemes pārdalīšana:






  — | līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, kādas radušās par juridiskām un administratīvām procedūrām. |
| --- | --- | --- |

4.

—

līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, kādas radušās par juridiskām un administratīvām procedūrām.

| 5. | Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai:






  — | līdz 100 % no izmaksām par tirgus izpēti, produktu un to noformējuma izstrādi, ietverot atbalstu, kas piešķirts pieteikumu sagatavošanai saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu vai īpašu sertifikātu atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām Kopienas regulām. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkst būt saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- | --- |

5.

—

līdz 100 % no izmaksām par tirgus izpēti, produktu un to noformējuma izstrādi, ietverot atbalstu, kas piešķirts pieteikumu sagatavošanai saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu vai īpašu sertifikātu atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām Kopienas regulām. Atbalstu piešķir subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nedrīkst būt saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

| 6. | Tehniskā atbalsta nodrošināšana:






  — | līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar zemnieku izglītību un apmācību, konsultāciju un aizvietošanas pakalpojumiem un forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, publikāciju, katalogu un interneta vietņu izstrādi. Atbalstu piešķirts subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem. |
| --- | --- | --- |

6.

—

līdz 100 % no izmaksām, kas saistītas ar zemnieku izglītību un apmācību, konsultāciju un aizvietošanas pakalpojumiem un forumu, konkursu, izstāžu un gadatirgu organizēšanu, publikāciju, katalogu un interneta vietņu izstrādi. Atbalstu piešķirts subsidētu pakalpojumu veidā, un tas nav saistīts ar tiešiem maksājumiem ražotājiem.

Īstenošanas datums: 2007. gada jūlijs (vai datums, kurā noteikumi stājas spēkā)

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Atbalstīt MVU

Atsauces uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 pantiem un attaisnotās izmaksas: Noteikumu projekta par atbalsta piešķiršanu lauku attīstības programmām Lenart pašvaldībā II nodaļa ietver pasākumus, kas uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar šādiem pantiem Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.):

4. pants — Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos;

5. pants — Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana;

12. pants — Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksājumiem;

13. pants — Atbalsts zemes pārdalīšanai;

14. pants — Atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai

15. pants — Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē.

Attiecīgā(-ās) ekonomikas nozare(-es): Lauksaimniecība: zemkopība un lopkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

Tīmekļa vietne: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Cita informācija: Pasākums, lai segtu apdrošināšanas prēmiju maksājumus laukaugu un augļu apdrošināšanai, ietver šādus nelabvēlīgos klimatiskos apstākļus, kas pielīdzināmi dabas katastrofām: pavasara salnas, krusa, zibens, zibens izraisīts ugunsgrēks, vētra un plūdi.

Pašvaldības noteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 prasībām attiecībā uz pasākumiem, kuri jāpieņem pašvaldībai, un vispārējiem īstenojamiem noteikumiem (darbības pirms atbalsta piešķiršanas, atbalsta kumulācija, caurredzamība un uzraudzība).

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/18

---

Francijas izdarītie grozījumi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas noteiktas regulārās gaisa satiksmes nodrošināšanai maršrutā Orijaka–Parīze (Orlī)

(2007/C 289/12)

| 1. | Francija ir nolēmusi no 2008. gada 1. jūnija mainīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas noteiktas regulārās gaisa satiksmes nodrošināšanai maršrutā Orijaka–Parīze (Orlī) saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (1). Šīs saistības aizstāj
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša 2005. gada 3. februāra numurā C 27 publicētās saistības. |
| --- | --- |

1.

Francija ir nolēmusi no 2008. gada 1. jūnija mainīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas noteiktas regulārās gaisa satiksmes nodrošināšanai maršrutā Orijaka–Parīze (Orlī) saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (1). Šīs saistības aizstāj
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša 2005. gada 3. februāra numurā C 27 publicētās saistības.

| 2. | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir šādas:
  Lidojumu biežums
  Minimālajam sniegto pakalpojumu biežumam jābūt šādam:






  — | divi lidojumi turp un atpakaļ katru dienu no pirmdienas līdz piektdienai, visu gadu, izņemot svētku dienas; |
| --- | --- | --- |

2.

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir šādas:

Lidojumu biežums

Minimālajam sniegto pakalpojumu biežumam jābūt šādam:

—

divi lidojumi turp un atpakaļ katru dienu no pirmdienas līdz piektdienai, visu gadu, izņemot svētku dienas;

| — | viens lidojums turp un atpakaļ svētdienā, 50 reizes gadā. |
| --- | --- |

—

viens lidojums turp un atpakaļ svētdienā, 50 reizes gadā.

Lidojumi maršrutā Orijaka–Parīze (Orlī) jānodrošina bez starpnolaišanās.

Izmantojamie lidaparāti un to ietilpība

Pakalpojumi jānodrošina, izmantojot tādu hermētiski noslēgtu lidaparātu ar turbopropellerdzinējiem vai reaktīvajiem dzinējiem, kurā ir vismaz 30 pasažieru vietas.

Lidojumu grafiks

Dienās, kad ir jānodrošina divi lidojumi turp un atpakaļ, lidojumu grafikam jābūt tādam, lai pasažieri varētu veikt lidojumu turp un atpakaļ vienā dienā, pavadot vismaz septiņas stundas Orijakā un vismaz astoņas stundas Parīzē.

Tirdzniecības politika

Lidojumu biļetēm jābūt nopērkamām vismaz vienā datorizētā rezervēšanas sistēmā.

Pakalpojumu nepārtrauktība

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, to lidojumu skaits, kas atcelti uz gaisa pārvadātāju tieši attiecināmu iemeslu dēļ, nedrīkst pārsniegt 3 % no paredzētā lidojumu skaita gadā.

Gaisa pārvadātājam par pakalpojumu pārtraukšanu jāinformē sešus mēnešus iepriekš.

Kopienas pārvadātājus informē par to, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību neievērošanas gadījumā viņiem var tikt piemērots administratīvs un/vai krimināls sods.

| 3. | Turklāt tiek norādīts, ka Parīzes (Orlī) lidostā ir rezervētas laika nišas regulārajiem lidojumiem uz Orijaku un atpakaļ, piemērojot 9. pantu Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulā (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (2). Jebkādu informāciju par laika nišām šajā maršrutā ieinteresētajiem gaisa pārvadātājiem sniedz Parīzes lidostu koordinators. |
| --- | --- |

3.

Turklāt tiek norādīts, ka Parīzes (Orlī) lidostā ir rezervētas laika nišas regulārajiem lidojumiem uz Orijaku un atpakaļ, piemērojot 9. pantu Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulā (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (2). Jebkādu informāciju par laika nišām šajā maršrutā ieinteresētajiem gaisa pārvadātājiem sniedz Parīzes lidostu koordinators.

---

(1)  OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp.

(2)  OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 793/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 50. lpp.).

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Padome

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/19

---

ATKLĀTS KONKURSS

Eiropas sadarbība zinātnes un tehnisko pētījumu jomā (COST)

(2007/C 289/13)

COST apvieno dažādu valstu pētniekus un ekspertus, kas strādā ar specifiskām tēmām. Tā finansē valstu līmenī finansētu aktivitāšu apvienošanu tīklos, atbalstot sanāksmes, konferences, īstermiņa zinātniskas apmaiņas un informācijas sniegšanas aktivitātes. Tādējādi COST pašu izpēti NEFINANSĒ. Šobrīd tiek atbalstīti vairāk nekā 200 zinātniski tīkli (akcijas).

COST aicina iesniegt projektus akcijām, kas veicina Eiropas zinātnisko, tehnoloģisko, ekonomisko, kultūras vai sabiedrības attīstību. Īpaši tiek gaidīti projekti, kas iedrošina citas Eiropas programmas un/vai kurus ierosina jauni pētnieki.

Lai veidotu Eiropas pētniecības telpu (ERA), būtiski ir veicināt ciešākas saites starp Eiropas pētniekiem. COST veicina jaunus, starpdisciplīnu un plašus izpētes tīklus Eiropā. Izpētes grupas veic COST aktivitātes, lai stiprinātu fondus, veidojot zinātnisko izcilību Eiropā.

COST struktūrā ir deviņas vispārējas nozares (biomedicīna un molekulārās biozinātnes; ķīmija un molekulārās zinātnes un tehnoloģijas; Zemes sistēmas zinātne un vides apsaimniekošana; pārtika un lauksaimniecība; mežsaimniecība, tās produkti un pakalpojumi; indivīdi, sabiedrība, kultūra un veselība; informācijas un komunikāciju tehnoloģijas; materiālu, fizikālās un nanozinātnes; transports un pilsētu attīstība). Katra nozare ir aprakstīta tīmekļa vietnē www.cost.esf.org.

Projektu iesniedzēji ir aicināti izvēlēties savu tēmu kādā no nozarēm. Aicinām tomēr iesniegt arī starpdisciplīnu projektus, kas neietilpst tikai vienā nozarē; tos izvērtēs atsevišķi.

Projektos jāiesaista pētnieki vismaz no piecām COST valstīm. Iespējams saņemt finansiālu atbalstu EUR 100 000 apmērā gadā, parasti uz 4 gadiem.

Projektu izvērtēšana notiks divās kārtās. Sākotnējā projektā (maksimāli 1 500 vārdu/3 lappuses), ko iesniedz, izmantojot veidlapu no tīmekļa vietnes www.cost.esf.org/opencall, sniedz īsu pārskatu par projektu un tā paredzamo ietekmi. No konkursa izslēgs tos projektus, kas neatbildīs COST atbilstības kritērijiem (piem., lūgumus finansēt izpēti). Prasībām atbilstīgos projektus izvērtēs attiecīgās nozares komitejas saskaņā ar kritērijiem, kas publicēti tīmekļa vietnē www.cost.esf.org. Augstāk novērtētos sākotnējo projektu iesniedzēji tiks aicināti iesniegt pilnus projektus. Pilnus projektus izskatīs salīdzinošā novērtējumā saskaņā ar izvērtējuma kritērijiem, ko var atrast tīmekļa vietnē www.cost.esf.org/opencall. Parasti lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā pēc iesniegšanas dienas, kas minēta zemāk, un akcijām jāsākas trīs mēnešu laikā pēc lēmuma pieņemšanas.

Sākotnējo projektu iesniegšanas datums ir 2008. gada 28. marts. Galīgajai atlasei lūgs iesniegt aptuveni 75 projektus 25 jaunām akcijām.

Par pilno pieteikumu iesniegšanu paziņos līdz 2008. gada 20. maijam, un tie būs jāiesniedz līdz 2008. gada 8. augustam, savukārt lēmums sagaidāms 2008. gada novembrī.

Lai saņemtu informāciju un norādes, projektu iesniedzēji var sazināties ar nacionālajiem COST koordinatoriem vai apmeklēt tīmekļa vietni www.cost.esf.org/cnc.

Projekti jāiesniedz tiešsaistē COST oficiālajā tīmekļa vietnē.

Savām koordinēšanas aktivitātēm COST saņem finanšu palīdzību no ES PTA pamatprogrammas. COST birojs, ko administrē Eiropas Zinātnes fonds (EZF) — COST ieviešanas iestāde — nodrošina zinātnisko sekretariātu COST nozarēm un COST akcijām.

---

Komisija

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/21

---

MEDIA 2007

AICINĀJUMS PROJEKTU PIETEIKUMAM — EACEA/27/07

Atbalsts Eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai — “Automātiskā” shēma

(2007/C 289/14)

1.   Mērķi un apraksts

Šā projektu konkursa pamatā ir Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar kuru izveido vienotu daudzgadu programmu Kopienas pasākumiem audiovizuālajā nozarē laikposmā no 2007.-2013. gadam.

2.   Pretendenti, kam ir tiesības pieteikties

Šis Aicinājums iesniegt projektus attiecas uz Eiropas organizācijām, kas pieder sekojošo valstu pilsoņiem un ir reģistrētas sekojošās valstīs: Eiropas Savienības dalībvalstīs un Eiropas ekonomiskās zonas valstīs, kas ir Programmu MEDIA 2007 dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija) un Šveice.

Šis Aicinājums iesniegt projektus attiecas uz atbalstu Eiropas kompānijām, kas specializējas Eiropas filmu starptautiskajā izplatīšanā.

3.   Projektu budžets un darbības ilgums

Maksimālais pieejamais budžets saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus ir EUR 13 022 000 ņemot vērā 2008. finanšu gadā pieejamās apropriācijas.

Komisijas finansiālais ieguldījums nedrīkst pārsniegt 60 % no attiecināmajiem izdevumiem.

Maksimālais projekta ilgums ir 16 mēneši.

4.   Termiņš

Pieteikumi jānosūta EACEA vēlākais līdz 2008. gada 30. aprīlim.

5.   Plašāka informācija

Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma pilns teksts, kā arī pieteikuma veidlapas atrodas:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html.

Pieteikumos obligāti jāievēro uzaicinājuma pilnā teksta noteikumi, un tie jāiesniedz, izmantojot šim nolūkam paredzētās veidlapas.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/22

---

VALSTS ATBALSTS — ITĀLIJA

Valsts atbalsts C 39/07 (ex N 188/07) — Pārstrukturēšanas atbalsts tekstilizstrādājumu ražošanas grupai Legler

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 289/15)

Komisija ar 2007. gada 25. septembrī vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, paziņoja Itālijai par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz iepriekš minētajiem atbalsta pasākumiem.

Piezīmes par atbalsta pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, ieinteresētās personas var iesniegt viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faksa Nr. (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Faksa Nr. (32-2) 296 12 42

Šīs piezīmes paziņos Itālijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

PROCEDŪRA

2007. gada 5. aprīlī Itālija paziņoja par savu nodomu piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu Legler grupai. Komisija 2007. gada 24. maijā pieprasīja papildu informāciju, ko Itālija iesniedza ar 2007. gada 27. jūlija vēstuli.

APRAKSTS

Legler ir Itālijas tekstilizstrādājumu ražošanas grupa, kas sastāv no vairākām juridiskām vienībām, kuru aktīvi izvietoti Ponte San Pietro (Bergamo, Lombardia), Macomer, Ottana un Siniscola (Nuoro, Sardegna), un ražošanas meitasuzņēmuma Marokā. Legler grupas apgrozījums bija EUR 167 miljoni 2004. gadā, EUR 124 miljoni 2005. gadā un EUR 105 miljoni 2006. gadā.

Legler grupa ir specializējusies augstas kvalitātes denima audumu ražošanā (tā ir tirgus noteicēja Itālijā un Vācijā un nozīmīga tirgus dalībniece Francijā un Beniluksa valstīs), kā arī velveta un plāna kokvilnas auduma ražošanā (tā aizņem tirgus nišu augstākos tirgus segmentos Eiropā un Ziemeļamerikā).

Grupa, kas tirgus apstākļu izmaiņu dēļ nokļuvusi finansiālās grūtībās sakarā ar to, ka pircēji izšķiras par labu Tālajos Austrumos ražotai produkcijai un 2005. gadā tika atcelti muitas šķēršļi tekstilizstrādājumiem, 2006. gadā saņēma Komisijas apstiprinātu glābšanas atbalstu EUR 13 miljonu apmērā.

Glābšanas atbalsta perioda beigās Itālija 2007. gada 5. aprīlī paziņoja par savu nodomu piešķirt Legler SpA pārstrukturēšanas atbalstu EUR 40,7 miljonu apmērā, kas sastāv no ilgtermiņa galvojuma EUR 13 miljonu apmērā un aizstāj sešu mēnešu galvojumu, kuru atļāva kā glābšanas atbalstu, kā arī no tieša piešķīruma EUR 13,2 miljonu apmērā un no parāda pārvēršanas kapitālā EUR 14,5 miljonu apmērā; šo pārvēršanu veica Sardegna reģiona ieguldījumu sabiedrība SFIRS.

NOVĒRTĒJUMS

Šajā posmā Komisija uzskata, ka visi trīs pasākumi ir valsts atbalsts, un tā izvērtēja atbalsta saderību, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“Kopienas pamatnostādnes”). Komisija apšauba, ka ir izpildīti Kopienas pamatnostādnēs noteiktie nosacījumi.

Komisija apšauba, ka ir izpildīts nosacījums par dzīvotspējas atjaunošanu. Nav skaidrības par to, kāds būs uzņēmuma faktiskais lielums un aktīvu apmērs pēc pārstrukturēšanas, ņemot vērā to, ka uzņēmums vēl nav izlēmis jautājumu par Macomer rūpnīcas pārdošanu un trūkst sīkākas informācijas par Ponte San Pietro objekta un Marokas meitasuzņēmuma pārdošanu. Bez tam pastāv pretrunīga informācija par uzņēmuma darbības atsākšanu pēc ražošanas pārtraukuma.

Turklāt Komisija apšauba reālu kompensācijas pasākumu klātbūtni, lai ar to palīdzību ierobežotu atbalsta radītos konkurences traucējumus. Trīs rūpnīcu slēgšanu un ražošanas koncentrēšanu uz denima audumu tirgu, iespējams, var uzskatīt par nepieciešamu uzņēmuma dzīvotspējas atgūšanai, un tādējādi tie nav nozīmīgi kompensācijas pasākumi.

Turklāt pastāv šaubas, vai ir izpildīts atbalsta apjomu ierobežojošais minimālais kritērijs, jo no finansējuma avotiem iegūstamie līdzekļi pārsniedz pārstrukturēšanas izmaksas, kas ir EUR 19,5 miljoni. Komisija arī apšauba Legler lielākā akcionāra Piltar Ltd efektīvo lomu pārstrukturēšanas plānā.

Finansējuma avota 50 % slieksni saistībā ar kritēriju par pašu ieguldījumu varētu sasniegt tad, ja pārstrukturēšanas plāna pasākumus īstenotu īsā laika posmā. Aktīvu pārdošanas un partnerības īstenošanas hipotētiskuma dēļ Komisija šajā posmā tomēr apšauba, vai šis kritērijs ir izpildāms.

VĒSTULES TEKSTS

“La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.”

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

CITI AKTI

Komisija

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/29

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 289/16)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS” vai “AZEDO DE VINHAIS”, vai “CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS”

EK Nr.: PT/PGI/005/0458/20.04.2005

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Adrese: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Nosaukums:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Adrese:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Tālr.:

(351) 213 819 300

Fakss:

(351) 213 876 635

E-pasts:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Grupa:

| Nosaukums: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adrese: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Nosaukums:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adrese:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Tālr.:

(351) 273 771 340

Fakss:

(351) 273 770 048

E-pasts:

ancsub@bisaro.info

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti).

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Chouriço Azedo de Vinhais” vai “Azedo de Vinhais”, vai “Chouriço de Pão de Vinhais”

4.2.   Apraksts: Kūpināta desa, kura izgatavota no gaļas un taukiem, kas iegūti no Bisaro šķirnes cūkām vai tās krustojumiem ar citām šķirnēm ar ne mazāk kā 50 % Bisaro šķirnes asiņu (F1 dzīvnieki, kas iegūti, krustojot ciltsgrāmatā reģistrētus Bisaro tīršķirnes dzīvniekus ar citu šķirņu dzīvniekiem), reģionā ceptas kviešu maizes un Trás-os-Montes olīveļļas (šīs ir būtiskas sastāvdaļas, kas produktam piešķir raksturīgo garšu, aromātu un konsistenci). Desa pildīta cūkas resnajā zarnā; vienu zarnas galu nosien vai sašuj, savērpj grīstē un sasien ar vienu vai diviem mezgliem, iepilda pildījumu un otru galu nosien ar kokvilnas diegu. Desa ir taisna ar cilindrisku šķērsgriezumu, apmēram 20-25 cm gara, 7-10 cm diametrā, dzeltenīgā vai brūnganā krāsā. Pildījums ir dzeltenbrūns un griezuma vietā viendabīgs. Desas galīgais svars ir aptuveni 300 g.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Tādi faktori kā tradicionālās ražošanas metodes, dzīvnieku barības veids, vietējo iedzīvotāju tradicionālās zināšanas par dzīvnieku kopšanu un augsnes apstākļi, kas vajadzīgi, lai izveidotu barības bāzi, ko izmanto nenoliedzami augstvērtīgu izejvielu iegūšanai, nosaka to, ka Chouriço Azedo de Vinhais ražošanas apgabals (kur ražošanā izmantotās Bisaro šķirnes cūkas vai tās krustojumi ar citām šķirnēm dzimst, tiek audzētas, nobarotas, nokautas un to gaļa tiek sadalīta) ietver Bragança rajona administratīvos apgabalus Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso un Vinhais, kā arī Vila Real rajona administratīvos apgabalus Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar un Vila Real, jo tikai šajā apgabalā ir pieejama vajadzīgā barības bāze un prasmes lopkopības jomā. Ņemot vērā Chouriço Azedo de Vinhais izgatavošanai nepieciešamos īpašos klimatiskos apstākļus, vietējo iedzīvotāju zinātību un pastāvīgās un nemainīgās vietējās pārstrādes metodes, pārstrādes ģeogrāfiskais apgabals ietver Bragança rajona administratīvos apgabalus Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Ansiães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso un Vinhais.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Chouriço Azedo de Vinhais drīkst izgatavot tikai attiecīgi licencētos pārstrādes uzņēmumos, kas atrodas minētajā pārstrādes apgabalā. Visā ražošanas procesā piemēro stingru kontroles sistēmu, lai nodrošinātu pilnīgu Chouriço Azedo de Vinhais izsekojamību. Izejvielu iegūst no šķirnes ciltsgrāmatā (Registo Zootécnico da Raça) reģistrētām Bisaro šķirnes cūkām vai no cūkām, kas iegūtas, krustojot (F1) dzīvniekus, kam viens no vecākiem ir Bisaro šķirnes un ir reģistrēts pieaugušu dzīvnieku ciltsgrāmatā (Livro de Adultos do Registo Zootécnico), un šīs cūkas ir audzētas lopkopības saimniecībās, kurās ir pieejamas platības, lai piekoptu tradicionālo, pusekstensīvo lopkopību un iegūtu tradicionālo dzīvnieku barību. Jāuzsver, ka cūku barošanai izmanto lielu daudzumu kastaņu, kas to gaļai piešķir īpaši atšķirīgas un atpazīstamas organoleptiskās īpašības. Cūkas tiek kautas un to liemeņi tiek sadalīti licencētos uzņēmumos, kas atrodas ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Pārstrādi drīkst veikt tikai grupas apstiprinātos uzņēmumos pēc pārbaudes struktūras labvēlīga atzinuma. Uz katras produkta vienības ir numurēta sertifikācijas zīme, kas nodrošina produkta pilnīgu izsekojamību līdz izcelsmes saimniecībai. Produkta izcelsmi iespējams apliecināt jebkurā ražošanas ķēdes posmā, izmantojot sērijas numuru, kas obligāti jānorāda sertifikācijas zīmē.

4.5.   Ražošanas metode: Cūkgaļu (liesumu, galvu, sānu un vēderu) sagriež vidēja lieluma gabaliņos, vāra sālsūdenī un vēl karstu samaļ. Maizi sagriež plānās šķēlēs ar garoziņu un pēc tam izmērcē gaļas buljonā. Šai masai pievieno garšvielas, samalto gaļu, eļļu, papriku un ķiplokus. Kad pievienots pareizais garšvielu daudzums, masu nekavējoties iepilda cūkas zarnā un lēni kūpina ozola un/vai kastaņkoka malkas dūmos; parasti kūpināšana ilgst vairāk nekā četras nedēļas. Produkta īpašību dēļ Chouriço Azedo de Vinhais desu laiž tirgū vienā gabalā, vienmēr iepriekš iepakotu jau izcelsmes vietā. Desas iepakošanai izmanto īpašu materiālu, kas, saskaroties ar produktu, ir nekaitīgs un inerts. Produktu iepako normālā vai kontrolētā atmosfērā vai vakuumā. Produkta iepakošanu drīkst veikt tikai tā ģeogrāfiskajā ražošanas reģionā, lai nodrošinātu tā izsekojamību un kontroli un novērstu jebkādas produkta garšas īpašību izmaiņas.

4.6.   Saikne: Cūkkopības seno un lielo nozīmi šajā reģionā apliecina gan dažādas zoomorfiskas skulptūras, gan dažādās pašvaldību uzskaites grāmatās atrodamās atsauces uz nodokļiem par cūkām un cūkgaļu. Šo produktu ar ģeogrāfisko apgabalu saista vietējā dzīvnieku šķirne, vietējā barība, ar kuru šie dzīvnieki tiek baroti, zināšanas, kādus cūkgaļas gabalus izvēlēties, lēnais un pakāpeniskais kūpināšanas process, izmantojot vietējo malku, un žāvēšana ļoti aukstā un sausā vidē, kas atrodas konkrētajā apgabalā.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adrese: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Nosaukums:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adrese:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Tālr.:

(351) 278 261 410

Fakss:

(351) 278 261 410

E-pasts:

tradição-qualidade@clix.pt

Tradição e Qualidade ir atzīta par atbilstošu standarta 45011:2001 prasībām.

4.8.   Marķējums: Uz iepakojuma obligāti jābūt norādēm “Chouriço azedo de Vinhais — Indicação Geográfica Protegida”, attiecīgajam Kopienas logotipam un Vinhais produktu logotipam, kas attēlots zemāk. Marķējumā ir jābūt sertifikācijas zīmei, kurā obligāti jānorāda produkta nosaukums un attiecīga norāde, pārbaudes struktūras nosaukums un sērijas numurs (ciparu vai burtu un ciparu kods, kas nodrošina produkta izsekojamību).

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 1.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 289/32

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2007/C 289/17)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SALAME S. ANGELO”

EK Nr.: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adrese: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Nosaukums:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Adrese:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tālr.:

(39) 06 481 99 68

Fakss:

(39) 06 42 01 31 26

E-pasts:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Adrese: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Nosaukums:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Adrese:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Tālr.:

(39) 0941 53 41 94

Fakss:

(39) 0941 53 41 94

E-pasts:

—

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.).

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Salame S. Angelo”

4.2.   Apraksts: “Salame S. Angelo” ir viendabīga maisījuma desa, kas ražota tikai no cūkgaļas un pildīta dabīgā zarnu apvalkā. Laižot tirdzniecībā produktu “Salame S. Angelo”, tas var būt dažāda izmēra, bet jebkurā gadījumā tam raksturīga neregulāra un cilindriska ārējā virsma ar klasisko pelējuma “sarmojumu” un nogatavinātām desām tipisko pelēkbalto slāni. Desas konsistence ir maiga un blīva. Desas šķēle ir blīva un viendabīga, taukaudu daļas un liesās daļas ir cieši saistītas. Liesā daļa ir rubīnsarkanā krāsā, taukaudi — baltā krāsā. Produkts ir aromātisks ar izsmalcinātu un tipisku smaržu un nedaudz pikantu garšu. Kad nogatavināšana ir pabeigta, ph vērtība ir no 5,1 līdz 6,2 un aw vērtība ir no 0,81 līdz 0,96.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Desu “Salame S. Angelo” ražo Sant'Angelo di Brolo pašvaldības teritorijā.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Jāpārrauga visi ražošanas procesa posmi, katrā no tiem reģistrējot ievestos un izvestos produktus. Produkta izsekojamība tiek nodrošināta arī, reģistrējot lopkopjus, lopu kāvējus, gaļas izcirtējus un iepakotājus īpašos kontroles iestādes pārraudzībā esošos sarakstos un ziņojot par saražotajiem daudzumiem. Tādēļ papildus 4.8. punktā minētajām norādēm uz etiķetēm jānorāda arī produkta identifikācijas kods. Visas attiecīgajos reģistros ierakstītās fiziskās vai juridiskās personas pārbauda kontroles iestāde, kā noteikts produkta specifikācijā un attiecīgajā kontroles plānā.

4.5.   Ražošanas metode: Specifikācijā paredzēts, ka desas “Salame S. Angelo” ražošanai apstiprinātā un izmantotā izejviela ir svaiga gaļa, kas iegūta no atsevišķu šķirņu cūkām, tas ir, no tradicionālo šķirņu “Large White”, “Landrace” un “Duroc” tīršķirņu vai šo pašu šķirņu kuiļu pēcnācēju cūkām vai no cūkām, kas iegūtas, krustojot minētās šķirnes, vai kas ir minēto šķirņu un vietējo šķirņu hibrīdu kuiļu pēcnācējas. Turklāt cūkām jābūt labi nobarotām, to izcelsmes vieta drīkst būt tikai ES dalībvalstis, un pēc nokaušanas to svars nedrīkst būt mazāks par 125 kg. Pārstrādei paredzētās izejvielas jānogādā ražošanas uzņēmumos veselu pusliemeņu veidā (ieskaitot galvu). Ir stingri aizliegts lietot saldētu un/vai sasaldētu gaļu, un ir atļauts atdzesēt gaļu no 0 ° līdz +4 ° temperatūrā ne ilgāk par sešām dienām, skaitot no cūku nokaušanas dienas.

Ir kategoriski aizliegts lietot no sivēnmātēm vai kuiļiem iegūtu gaļu, kā arī izmantot speķi turpmākai gaļas apstrādei.

Proporcionālā daudzumā jāizmanto šādas no vesela cūkas pusliemeņa iegūtas un no cīpslām atdalītas daļas: ciska, garais muguras gabals, fileja, plecu daļa, kakla daļa un iztīrīta krūtiņa. Gaļas gabaliņi un tauki, kas veido desas masu, jāsasmalcina a punta di coltello (ar naža galu). Šajā apstrādes posmā var izmantot arī gaļas maļamo mašīnu ar griezējmehānisma sietu, kura kvadrātveida caurumu diametrs ir 12 mm. Iepriekš sagrieztas gaļas maisījumā, kam pievienota jūras sāls, rupji malti melnie pipari un kālija nitrāts, gaļas un tauku attiecība nedrīkst pārsniegt 100/20, tas ir, tajā drīkst būt ne vairāk kā 20 % tauku. Ir stingri aizliegts pievienot speķi. Apvalku, kas iegūts tikai no cūkas zarnas, no viena gala pie pamatnes aizsien ar auklu, pēc tam apvalku izgriež otrādi, piepilda ar desas masu, vaļējo galu sasien un nostiprina. Produkta žāvēšana un nogatavināšana jāveic labi vēdinātās un savstarpēji nošķirtās telpās, ražošanas telpu novietojumā ņemot vērā klimata raksturīgās īpašības, un attiecīgās žāvēšanas un nogatavināšanas telpās, kurās dabiskie klimatiskie apstākļi un tehnoloģiskās sistēmas nodrošina gaisa plūsmas cirkulēšanu, to regulējot, atjaunojot un vienmērīgi izplatot ap visu produktu.

Nogatavināšanas posma beigās kontroles iestāde pārbauda to, vai produktam piemīt 2. pantā aprakstītās īpašības. Ja ir izpildītas visas standarta prasības, produktam piestiprina šīs ražošanas specifikācijas 8. pantā minēto etiķeti, kā noteikts kontroles plānā.

Ražošanas un nogatavināšanas darbības jāveic ražošanas apgabalā.

4.6.   Saikne: Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Salame S. Angelo” ir atzīta, pamatojoties uz produkta reputāciju, ko desas ražotāji un produkts “Salame S. Angelo” ir ieguvis, pateicoties produkta specifiskajām organoleptiskajām īpašībām, kas raksturīgas senām tradīcijām bagātajai kultūrai.

Daudzu gadu gaitā gūtā popularitāte un slava liecina par to, ka šis produkts tiek augstu novērtēts, un tā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Salame S. Angelo” ir tik lielā mērā atpazīstama, ka ir bijuši mēģinājumi imitēt un nepareizi lietot produkta nosaukumu.

Pierādījums par desas “Salame S. Angelo” reputāciju un tirdzniecību ir 1982. gada 10. janvārī izdotie rēķini par produkta “Salame S. Angelo” pārdošanu. Diplomdarba nosaukums “Salame S. Angelo: Prodotto di Nicchia” (Salame S. Angelo: nišas produkts) pierāda to, ka specifikācijā norādītajā ražošanas teritorijā jau pirms daudziem gadiem ražošanas apgabals bijis pazīstams saistībā ar tā produkta kvalitatīvajām un organoleptiskajām īpašībām, kā arī ar iedzīvotāju zināšanām, kuri rūpīgi nodeva “Salame S. Angelo” ražošanas metodes no paaudzes paaudzē. Šāds diplomdarbs pats par sevi ir garantija produkta reputācijai, jo maz ticams, ka tiktu ierosināts un turklāt arī apstiprināts diplomdarbs par īpašu pārtikas produktu, ja tam nebūtu uz vietējām tradīcijām balstītu pamatotu pierādījumu.

Produkta kvalitāte un tā organoleptiskās īpašības, kas minētas 4.2. punktā, ir atkarīgas no nogatavināšanas pamatposma, ko pozitīvi ietekmē mikroklimats un Sant'Angelo di Brolo ielejas īpašā morfoloģija, ar ko tā ievērojami atšķiras no apkārtējām teritorijām.

Tās nogāzes aizsargā ieleju no jūras vēja un aukstām kalnu vēja brāzmām, veidojot piemērotus temperatūras, mitruma un gaisa plūsmas apstākļus, kas rada atšķirīgu mikrovidi, padarot teritoriju par lielu nogatavināšanas telpu, un šādi apstākļi nav atrodami nekur citur.

4.7.   Pārbaudes struktūra: Kontroles iestāde atbilst standarta EN 45011 nosacījumiem.

4.8.   Marķējums: Lai nodrošinātu pienācīgu nosaukuma aizsardzību, jāpieņem atšķirīgi un viegli atpazīstami identifikācijas kritēriji. Uzreiz pēc produkta iepildīšanas apvalkā un nosiešanas tas jāapzīmogo, lai garantētu izcelsmes pierādījumu.

Uz produkta, ko laiž tirdzniecībā, skaidriem un neizdzēšamiem burtiem jānorāda nosaukums “Salame S. Angelo”, ko var viegli atšķirt no jebkāda cita etiķetē norādītā uzraksta, pēc tā jāietver nosaukums “Indicazione Geografica Protetta” (ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) un/vai saīsinājums IGP (AĢIN). Ja produktu paredzēts laist tirdzniecībā ārzemju tirgū, ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var tulkot tās valsts valodā, kurā paredzēts tirgot produktu.

Šādas norādes ir nedalāmi saistītas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipu.

Nedrīkst pievienot nekādu citu aprakstu, ja tas nav skaidri paredzēts.

Papildus minētajiem uzrakstiem un nosaukuma logotipam uz etiķetes jānorāda produkta identifikācijas kods.

Pēc marķēšanas desu “Salame S. Angelo” var laist tirdzniecībā sveramā veidā, iepakotu vakuumā vai modificētā atmosfērā, veselu, gabalos vai sagrieztu šķēlēs.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---