# Eiropas Savienības C 287/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 287 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 29. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 287

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 29. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2007/C 287/01 | Padomes Rezolūcija (2007. gada 16. novembris) par Eiropas kultūras plānu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2007/C 287/01

Padomes Rezolūcija (2007. gada 16. novembris) par Eiropas kultūras plānu

1

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 287/02 | Euro maiņas kurss | 5 |
| 2007/C 287/03 | Vecāko darba inspektoru komitejas locekļu iecelšana uz pilnvaru termiņu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim | 6 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2007/C 287/04 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 287/05 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 10 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2007/C 287/06 | EBTA Uzraudzības iestādes Paziņojums par kārtību, kādā iestāde izskata sūdzības saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu | 12 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 287/02

Euro maiņas kurss

5

2007/C 287/03

Vecāko darba inspektoru komitejas locekļu iecelšana uz pilnvaru termiņu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim

6

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2007/C 287/04

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

8

2007/C 287/05

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

10

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2007/C 287/06

EBTA Uzraudzības iestādes Paziņojums par kārtību, kādā iestāde izskata sūdzības saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu

12

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 287/07 | Valsts atbalsts — Vācija — Valsts atbalsts C 24/07 (ex NN 71/06) — Valsts atbalsts uzņēmumiem Flughafen Lübeck GmbH un Ryanair — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 287/08 | Valsts atbalsts — Rumānija — Valsts atbalsts C 40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Roman privatizācija — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 287/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard) (
  1
  ) | 38 |
| 2007/C 287/10 | Valsts atbalsts — Apvienotā Karaliste — Valsts atbalsts C 42/04 (ex N 350/04) — Pabalsti uzņēmumu telpu remontam (
  1
  ) | 39 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 287/07

Valsts atbalsts — Vācija — Valsts atbalsts C 24/07 (ex NN 71/06) — Valsts atbalsts uzņēmumiem Flughafen Lübeck GmbH un Ryanair — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

Flughafen Lübeck GmbH

Ryanair

1

27

2007/C 287/08

Valsts atbalsts — Rumānija — Valsts atbalsts C 40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Roman privatizācija — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

29

2007/C 287/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard) (
  1
  )

1

38

2007/C 287/10

Valsts atbalsts — Apvienotā Karaliste — Valsts atbalsts C 42/04 (ex N 350/04) — Pabalsti uzņēmumu telpu remontam (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/1

---

PADOMES REZOLŪCIJA

(2007. gada 16. novembris)

par Eiropas kultūras plānu

(2007/C 287/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

| 1) | Atgādinot Eiropas Kopienai nospraustos mērķus, jo īpaši tos, kas ir paredzēti Līguma 151. pantā, |
| --- | --- |

1)

Atgādinot Eiropas Kopienai nospraustos mērķus, jo īpaši tos, kas ir paredzēti Līguma 151. pantā,

| 2) | Atsaucoties uz UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju, |
| --- | --- |

2)

Atsaucoties uz UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju,

| 3) | Ņemot vērā Komisijas paziņojumu (2007. gada 10. maijs) par Eiropas kultūras plānu aizvien lielākas globalizācijas apstākļos (1), |
| --- | --- |

3)

Ņemot vērā Komisijas paziņojumu (2007. gada 10. maijs) par Eiropas kultūras plānu aizvien lielākas globalizācijas apstākļos (1),

| 4) | Atgādinot Padomes 2007. gada 24. maija secinājumus par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā (2), |
| --- | --- |

4)

Atgādinot Padomes 2007. gada 24. maija secinājumus par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā (2),

| 5) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, plānojot un īstenojot Padomes darba plānus laikā no 2002. līdz 2004. un no 2005. līdz 2007. gadam (3), |
| --- | --- |

5)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, plānojot un īstenojot Padomes darba plānus laikā no 2002. līdz 2004. un no 2005. līdz 2007. gadam (3),

| 6) | Ņemot vērā Lisabonā 2007. gada 26. un 27. septembrī notikušā Eiropas pirmā kultūras foruma rezultātus, |
| --- | --- |

6)

Ņemot vērā Lisabonā 2007. gada 26. un 27. septembrī notikušā Eiropas pirmā kultūras foruma rezultātus,

| 7) | Pārliecībā, ka kultūra un tās īpatnības, tostarp daudzvalodība, ir būtiski svarīgi elementi Eiropas integrācijā, kas balstās uz kopīgām vērtībām un kopīgu mantojumu — procesā, kurā atzīst, respektē un veicina kultūru dažādību un kultūras nozīmi visdažādākās jomās, |
| --- | --- |

7)

Pārliecībā, ka kultūra un tās īpatnības, tostarp daudzvalodība, ir būtiski svarīgi elementi Eiropas integrācijā, kas balstās uz kopīgām vērtībām un kopīgu mantojumu — procesā, kurā atzīst, respektē un veicina kultūru dažādību un kultūras nozīmi visdažādākās jomās,

| 8) | Uzsverot, ka kultūra un jaunrade ir būtiski personības attīstības, sociālās kohēzijas, ekonomiskās izaugsmes, jaunu darbavietu radīšanas, jauninājumu un konkurētspējas virzītājspēki, |
| --- | --- |

8)

Uzsverot, ka kultūra un jaunrade ir būtiski personības attīstības, sociālās kohēzijas, ekonomiskās izaugsmes, jaunu darbavietu radīšanas, jauninājumu un konkurētspējas virzītājspēki,

| 9) | Atzīstot, ka kultūras nozīme būtu plašāk jāatzīst jaunajā Lisabonas programmas ciklā, kas sāksies 2008. gadā, |
| --- | --- |

9)

Atzīstot, ka kultūras nozīme būtu plašāk jāatzīst jaunajā Lisabonas programmas ciklā, kas sāksies 2008. gadā,

| 10) | Ņemot vērā to, ka kultūrai būtu jāatvēl nozīmīga vieta ES ārējās attiecībās kā starptautiskas sadarbības veicinātājai, |
| --- | --- |

10)

Ņemot vērā to, ka kultūrai būtu jāatvēl nozīmīga vieta ES ārējās attiecībās kā starptautiskas sadarbības veicinātājai,

| 11) | Uzsverot kultūras ciešo saikni ar attīstību un paužot gandarījumu par to, ka dalībvalstis un Eiropas Kopiena aizvien aktīvāk iesaistās attiecīgā ārējā palīdzībā, lai veicinātu kultūras nozares dinamismu jaunattīstības valstīs, un ņemot vērā Komisijas ierosinājumu vēl vairāk mobilizēt un dažādot finansējumu, lai vietējā sabiedrība gūtu labāku piekļuvi kultūrai, kā arī attiecīgo valstu kultūras izstrādājumu piekļuvi Eiropas tirgiem, |
| --- | --- |

11)

Uzsverot kultūras ciešo saikni ar attīstību un paužot gandarījumu par to, ka dalībvalstis un Eiropas Kopiena aizvien aktīvāk iesaistās attiecīgā ārējā palīdzībā, lai veicinātu kultūras nozares dinamismu jaunattīstības valstīs, un ņemot vērā Komisijas ierosinājumu vēl vairāk mobilizēt un dažādot finansējumu, lai vietējā sabiedrība gūtu labāku piekļuvi kultūrai, kā arī attiecīgo valstu kultūras izstrādājumu piekļuvi Eiropas tirgiem,

| 12) | Uzsverot to, cik būtiski ir padziļināt kultūru dialogu starptautiskā līmenī, tostarp ar nestabilām valstīm, un iesaistīt nevalstiskas organizācijas, lai uzlabotu zināšanas un sapratni. |
| --- | --- |

12)

Uzsverot to, cik būtiski ir padziļināt kultūru dialogu starptautiskā līmenī, tostarp ar nestabilām valstīm, un iesaistīt nevalstiskas organizācijas, lai uzlabotu zināšanas un sapratni.

EIROPAS KULTŪRAS PLĀNS

| 1. | PAUŽ GANDARĪJUMU PAR Komisijas priekšlikumu izstrādāt Eiropas kultūras plānu, kas uzskatāms par būtiski svarīgu pasākumu, turpinot attīstīt sadarbību kultūras jomā un šajā ziņā palielinot Eiropas darbību saskaņotību un pamanāmību, reizē stiprinot kultūras nozīmi visdažādākās jomās; |
| --- | --- |

1.

PAUŽ GANDARĪJUMU PAR Komisijas priekšlikumu izstrādāt Eiropas kultūras plānu, kas uzskatāms par būtiski svarīgu pasākumu, turpinot attīstīt sadarbību kultūras jomā un šajā ziņā palielinot Eiropas darbību saskaņotību un pamanāmību, reizē stiprinot kultūras nozīmi visdažādākās jomās;

Stratēģiski mērķi

| 2. | APSTIPRINA trīs Komisijas paziņojumā nospraustos stratēģiskos mērķus, lai kopīgi izstrādātu Eiropas kultūras plānu:






  a) | veicināt kultūru daudzveidību un kultūru dialogu; |
| --- | --- | --- |

2.

APSTIPRINA trīs Komisijas paziņojumā nospraustos stratēģiskos mērķus, lai kopīgi izstrādātu Eiropas kultūras plānu:

a)

veicināt kultūru daudzveidību un kultūru dialogu;

| b) | saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei, nodarbinātībai, jauninājumiem un konkurētspējai veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei, nodarbinātībai, jauninājumiem un konkurētspējai veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru;

| c) | veicināt kultūru kā būtisku Eiropas Savienības starptautisko attiecību elementu; |
| --- | --- |

c)

veicināt kultūru kā būtisku Eiropas Savienības starptautisko attiecību elementu;

Konkrēti mērķi

| 3. | IR VIENISPRĀTIS, ka trīs minētie stratēģiskie mērķi būtu sīkāk jāizstrādā šādi:






  A. | NO KULTŪRU DAUDZVEIDĪBAS VEICINĀŠANAS UN KULTŪRU DIALOGA VIEDOKĻA:






  — | veicināt mākslinieku un citu profesionālu kultūras jomas darbinieku mobilitāti; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

IR VIENISPRĀTIS, ka trīs minētie stratēģiskie mērķi būtu sīkāk jāizstrādā šādi:

A.

NO KULTŪRU DAUDZVEIDĪBAS VEICINĀŠANAS UN KULTŪRU DIALOGA VIEDOKĻA:

—

veicināt mākslinieku un citu profesionālu kultūras jomas darbinieku mobilitāti;

| — | popularizēt kultūras mantojumu, t.i., veicinot kolekciju mobilitāti un digitalizāciju, lai dažādas kultūras un valodas izpausmes kļūtu vieglāk pieejamas plašai sabiedrībai; |
| --- | --- |

—

popularizēt kultūras mantojumu, t.i., veicinot kolekciju mobilitāti un digitalizāciju, lai dažādas kultūras un valodas izpausmes kļūtu vieglāk pieejamas plašai sabiedrībai;

| — | veicināt kultūru dialogu kā ilgstošu procesu, kas dotu ieguldījumu Eiropas identitātē, pilsonībā un sociālajā kohēzijā, tostarp attīstot pilsoņu zināšanas par dažādām kultūrām; |
| --- | --- |

—

veicināt kultūru dialogu kā ilgstošu procesu, kas dotu ieguldījumu Eiropas identitātē, pilsonībā un sociālajā kohēzijā, tostarp attīstot pilsoņu zināšanas par dažādām kultūrām;

| B. | NO KULTŪRAS KĀ JAUNRADES KATALIZATORA VEICINĀŠANAS VIEDOKĻA:






  — | veicināt labāku kultūras un izglītības sinerģiju izmantojumu, jo īpaši, veicinot izglītību dažādu mākslu jomās un aktīvu dalību kultūras darbībās, lai attīstītu jaunradi un jauninājumus; |
| --- | --- | --- |

B.

NO KULTŪRAS KĀ JAUNRADES KATALIZATORA VEICINĀŠANAS VIEDOKĻA:

—

veicināt labāku kultūras un izglītības sinerģiju izmantojumu, jo īpaši, veicinot izglītību dažādu mākslu jomās un aktīvu dalību kultūras darbībās, lai attīstītu jaunradi un jauninājumus;

| — | uzlabot mācību iespējas vadības zinību, uzņēmējdarbības un vadības jomā, kuras būtu īpaši paredzētas kultūras un jaunrades jomas speciālistiem; |
| --- | --- |

—

uzlabot mācību iespējas vadības zinību, uzņēmējdarbības un vadības jomā, kuras būtu īpaši paredzētas kultūras un jaunrades jomas speciālistiem;

| — | veicināt kultūras un jaunrades, tostarp audiovizuālās nozares attīstībai labvēlīgu vidi, pēc iespējas palielinot šo jomu un jo īpaši MVU potenciālu, proti — labāk izmantojot esošās programmas un ierosmes, un stimulējot kultūras nozares jaunrades partnerattiecības ar citām nozarēm — arī saistībā ar vietējo un reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

—

veicināt kultūras un jaunrades, tostarp audiovizuālās nozares attīstībai labvēlīgu vidi, pēc iespējas palielinot šo jomu un jo īpaši MVU potenciālu, proti — labāk izmantojot esošās programmas un ierosmes, un stimulējot kultūras nozares jaunrades partnerattiecības ar citām nozarēm — arī saistībā ar vietējo un reģionālo attīstību;

| C. | NO KULTŪRAS KĀ BŪTISKA STARPTAUTISKO ATTIECĪBU ELEMENTA VIEDOKĻA:






  — | palielināt kultūras nozīmi ES ārējās attiecībās un attīstības politikā; |
| --- | --- | --- |

C.

NO KULTŪRAS KĀ BŪTISKA STARPTAUTISKO ATTIECĪBU ELEMENTA VIEDOKĻA:

—

palielināt kultūras nozīmi ES ārējās attiecībās un attīstības politikā;

| — | atbalstīt UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju un dot ieguldījumu, īstenojot to starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

—

atbalstīt UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju un dot ieguldījumu, īstenojot to starptautiskā mērogā;

| — | veicināt ES dalībvalstu un trešo valstu pilsonisko sabiedrību kultūru dialogu un sadarbību; |
| --- | --- |

—

veicināt ES dalībvalstu un trešo valstu pilsonisko sabiedrību kultūru dialogu un sadarbību;

| — | arī turpmāk veicināt ES dalībvalstu kultūras iestāžu, arī trešo valstu kultūras institūtu sadarbību ar to partneriem attiecīgās valstīs; |
| --- | --- |

—

arī turpmāk veicināt ES dalībvalstu kultūras iestāžu, arī trešo valstu kultūras institūtu sadarbību ar to partneriem attiecīgās valstīs;

Subsidiaritāte un elastīgums

| 4. | UZSVER, ka saskaņā ar šiem mērķiem veiktām darbībām būtu jārada patiesa Eiropas nozīmes papildu vērtība, un tās jāveic, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, turklāt kopīgās ES mēroga pamatnostādnes neliedz dalībvalstīm nospraust un īstenot pašām savus politikas mērķus; |
| --- | --- |

4.

UZSVER, ka saskaņā ar šiem mērķiem veiktām darbībām būtu jārada patiesa Eiropas nozīmes papildu vērtība, un tās jāveic, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, turklāt kopīgās ES mēroga pamatnostādnes neliedz dalībvalstīm nospraust un īstenot pašām savus politikas mērķus;

| 5. | UZSVER, ka minētie mērķi būtu jāuzskata par elastīgu sistēmu turpmākas rīcības koordinācijai kultūras jomā. |
| --- | --- |

5.

UZSVER, ka minētie mērķi būtu jāuzskata par elastīgu sistēmu turpmākas rīcības koordinācijai kultūras jomā.

DARBA METODES

Dialogs ar kultūras nozari

| 6. | IR VIENISPRĀTIS, ka, lai izstrādātu un īstenotu Eiropas kultūras plānu, ir vajadzīgs ilgs, daudzslāņains un elastīgs dialogs ar kultūras jomā iesaistītajām pusēm, apspriedes ar nozares pārstāvjiem visos līmeņos (vietējā, reģionu, valstu un Eiropas mērogā); |
| --- | --- |

6.

IR VIENISPRĀTIS, ka, lai izstrādātu un īstenotu Eiropas kultūras plānu, ir vajadzīgs ilgs, daudzslāņains un elastīgs dialogs ar kultūras jomā iesaistītajām pusēm, apspriedes ar nozares pārstāvjiem visos līmeņos (vietējā, reģionu, valstu un Eiropas mērogā);

| 7. | PAUŽ GANDARĪJUMU PAR Komisijas nodomu apzināt sarunu partnerus, kas pārstāvētu nozari, un sadalīt nozari sīkāk, lai izveidotu saziņas kanālus un strukturētu dialogu ar iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

7.

PAUŽ GANDARĪJUMU PAR Komisijas nodomu apzināt sarunu partnerus, kas pārstāvētu nozari, un sadalīt nozari sīkāk, lai izveidotu saziņas kanālus un strukturētu dialogu ar iesaistītajām pusēm;

| 8. | ņemot vērā pirmā, Lisabonā 2007. gada 26. un 27. septembrī notikušā Eiropas kultūras foruma pozitīvo ietekmi, PIEKRĪT TAM, ka savstarpēja, kā arī iekšēja pilsonisko sabiedrību sadarbība attiecīgu valstu un Eiropas līmenī ir būtiski svarīgs elements, lai regulāros ziņojumos apkopotu iesaistīto pušu viedokļus; |
| --- | --- |

8.

ņemot vērā pirmā, Lisabonā 2007. gada 26. un 27. septembrī notikušā Eiropas kultūras foruma pozitīvo ietekmi, PIEKRĪT TAM, ka savstarpēja, kā arī iekšēja pilsonisko sabiedrību sadarbība attiecīgu valstu un Eiropas līmenī ir būtiski svarīgs elements, lai regulāros ziņojumos apkopotu iesaistīto pušu viedokļus;

Atvērtā koordinācijas metode

| 9. | ATZĪST, ka Komisijas ierosinātā jaunā pieeja sadarbībai kultūras jomā, proti, izmantojot īpaši pielāgotu atvērtas koordinācijas metodi (open method of coordination — OMC), un ņemot vērā nozares īpatnības, nodrošinās elastīgu sistēmu — kas neuzliek saistības — kā strukturēt sadarbību, īstenojot stratēģiskos Eiropas kultūras plāna mērķus un veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

9.

ATZĪST, ka Komisijas ierosinātā jaunā pieeja sadarbībai kultūras jomā, proti, izmantojot īpaši pielāgotu atvērtas koordinācijas metodi (open method of coordination — OMC), un ņemot vērā nozares īpatnības, nodrošinās elastīgu sistēmu — kas neuzliek saistības — kā strukturēt sadarbību, īstenojot stratēģiskos Eiropas kultūras plāna mērķus un veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi;

| 10. | PIEŅEM LĒMUMU, ka:






  a) | atvērtas koordinācijas metodi piemēros, izmantojot elastīgu, attiecīgai kultūras jomai piemērotu pieeju, reizē pilnībā respektējot dalībvalstu, kā arī to reģionālo un vietējo iestāžu kompetences, un saskaņā ar subsidiaritātes principu. Dalībvalstu dalība attiecīgās rīcībās un procedūrās būs brīvprātīga; |
| --- | --- | --- |

10.

PIEŅEM LĒMUMU, ka:

a)

atvērtas koordinācijas metodi piemēros, izmantojot elastīgu, attiecīgai kultūras jomai piemērotu pieeju, reizē pilnībā respektējot dalībvalstu, kā arī to reģionālo un vietējo iestāžu kompetences, un saskaņā ar subsidiaritātes principu. Dalībvalstu dalība attiecīgās rīcībās un procedūrās būs brīvprātīga;

| b) | īstenojot atvērtas koordinācijas metodi, īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai mazinātu dažādām iesaistītajām pusēm uzkrauto finansiālo un administratīvo nastu saskaņā ar EK Līgumā izklāstīto proporcionalitātes principu (4); |
| --- | --- |

b)

īstenojot atvērtas koordinācijas metodi, īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai mazinātu dažādām iesaistītajām pusēm uzkrauto finansiālo un administratīvo nastu saskaņā ar EK Līgumā izklāstīto proporcionalitātes principu (4);

| c) | Eiropas kultūras plāna mērķus īstenos, par pamatu ņemot triju gadu darba plānus, kuros būs noteikts ierobežots skaits prioritāru jomu, ko Padome atzīst par piemērotām saistībā ar atvērtas koordinācijas metodi attiecīgajā laikā; pamatojoties uz šīm prioritārajām jomām, Komisija ierosinās konkrētas darbības darba plānā, kuras Ministru padome apspriedīs, papildinās, atjauninās un vajadzības gadījumā apstiprinās; |
| --- | --- |

c)

Eiropas kultūras plāna mērķus īstenos, par pamatu ņemot triju gadu darba plānus, kuros būs noteikts ierobežots skaits prioritāru jomu, ko Padome atzīst par piemērotām saistībā ar atvērtas koordinācijas metodi attiecīgajā laikā; pamatojoties uz šīm prioritārajām jomām, Komisija ierosinās konkrētas darbības darba plānā, kuras Ministru padome apspriedīs, papildinās, atjauninās un vajadzības gadījumā apstiprinās;

| d) | Padome sadarbībā ar Komisiju būs galvenā, kas prioritārajām darbības jomām nodrošinās konsekvenci un vērsīs tās plašumā, kā arī stimulēs procesu; |
| --- | --- |

d)

Padome sadarbībā ar Komisiju būs galvenā, kas prioritārajām darbības jomām nodrošinās konsekvenci un vērsīs tās plašumā, kā arī stimulēs procesu;

| e) | apspriedusies ar kompetentu Padomes struktūru [Kultūras lietu komiteju], Komisija sagatavos progresa ziņojumu iesniegšanai Padomē, inter alia, balstoties uz dalībvalstu informāciju, ko tās labprātīgi sniegs saskaņā ar iepriekš, 10. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajiem principiem; |
| --- | --- |

e)

apspriedusies ar kompetentu Padomes struktūru [Kultūras lietu komiteju], Komisija sagatavos progresa ziņojumu iesniegšanai Padomē, inter alia, balstoties uz dalībvalstu informāciju, ko tās labprātīgi sniegs saskaņā ar iepriekš, 10. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajiem principiem;

| f) | lai Eiropas līmenī uzlabotu vispārēju izpratni par sadarbību kultūras jomā un tās pamanāmību, kultūras darbiniekus un plašu publiku informēs par plāna mērķiem un tā prioritārām darbībām; |
| --- | --- |

f)

lai Eiropas līmenī uzlabotu vispārēju izpratni par sadarbību kultūras jomā un tās pamanāmību, kultūras darbiniekus un plašu publiku informēs par plāna mērķiem un tā prioritārām darbībām;

| 11. | saskaņā ar 10. punkta c) apakšpunktu PIEKRĪT 2008.-2010. gada darba plānā pastiprināti pievērsties pielikumā uzskaitītajām prioritārajām darbības jomām; |
| --- | --- |

11.

saskaņā ar 10. punkta c) apakšpunktu PIEKRĪT 2008.-2010. gada darba plānā pastiprināti pievērsties pielikumā uzskaitītajām prioritārajām darbības jomām;

| 12. | Padome sadarbībā ar Komisiju var pārskatīt atvērtās koordinācijas metodes piemērošanu kultūras jomā, ņemot vērā gūtos panākumus un iepriekš, e) punktā minēto ziņojumu un izvērtējumu; |
| --- | --- |

12.

Padome sadarbībā ar Komisiju var pārskatīt atvērtās koordinācijas metodes piemērošanu kultūras jomā, ņemot vērā gūtos panākumus un iepriekš, e) punktā minēto ziņojumu un izvērtējumu;

| 13. | Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju informēs par darba plānu īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

13.

Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju informēs par darba plānu īstenošanas gaitu;

Horizontālie aspekti

| 14. | AICINA Komisiju turpināt darbu kultūras statistikas definīciju un metodoloģiju jomā, lai varētu salīdzināt statistikas datus, ar ko pamatot uz faktiem balstītas politikas veidošanu un darbības; |
| --- | --- |

14.

AICINA Komisiju turpināt darbu kultūras statistikas definīciju un metodoloģiju jomā, lai varētu salīdzināt statistikas datus, ar ko pamatot uz faktiem balstītas politikas veidošanu un darbības;

| 15. | PAUŽ GANDARĪJUMU par to, ka Komisija ir izveidojusi dažādu dienestu grupu, lai nodrošinātu to, ka tās darbībā saskaņā ar citiem Līguma pantiem labāk būtu ņemti vērā kultūras aspekti, kā paredzēts EK Līguma 151. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

15.

PAUŽ GANDARĪJUMU par to, ka Komisija ir izveidojusi dažādu dienestu grupu, lai nodrošinātu to, ka tās darbībā saskaņā ar citiem Līguma pantiem labāk būtu ņemti vērā kultūras aspekti, kā paredzēts EK Līguma 151. panta 4. punktā;

| 16. | IESAKA stiprināt kultūras aspektu saikni ar citiem Kopienas politikas virzieniem, koordinējot attiecīgu Padomes struktūru darbības ar kultūras lietām saistītos jautājumos un izveidojot efektīvu un saskaņotu mehānismu, kā regulāri ziņot par kultūras aspektiem un minētajā jomā veikt turpmākus pasākumus saskaņā ar citiem Līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

16.

IESAKA stiprināt kultūras aspektu saikni ar citiem Kopienas politikas virzieniem, koordinējot attiecīgu Padomes struktūru darbības ar kultūras lietām saistītos jautājumos un izveidojot efektīvu un saskaņotu mehānismu, kā regulāri ziņot par kultūras aspektiem un minētajā jomā veikt turpmākus pasākumus saskaņā ar citiem Līguma noteikumiem;

| 17. | AICINA Eiropadomi apstiprināt šos secinājumus, kuros ir noteikta Eiropas kultūras plāna sistēma. |
| --- | --- |

17.

AICINA Eiropadomi apstiprināt šos secinājumus, kuros ir noteikta Eiropas kultūras plāna sistēma.

---

(1)  Dok. Nr. 9496/07 un papildu darba dokuments, kurā uzskaitītas Kopienas darbības kultūras jomā (dok. Nr. 9496/07 ADD1).

(2)  9021/07.

(3)  OV C 162, 6.7.2002. un dok. Nr. 13839/04.

(4)  Līguma 5. pants, kas skaidrots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 30 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, konkrēti — tā 9. punkts.

---

PIELIKUMS

PRIORITĀRAS DARBĪBAS JOMAS LAIKAM NO 2008. LĪDZ 2010. GADAM

Saskaņā ar minētajiem 10. punkta c) apakšpunkta un 11. punkta noteikumiem, stratēģiskajos Eiropas kultūras plāna mērķos ietilps šādas prioritāras darbības:

| — | uzlabot apstākļus mākslinieku un citu profesionālu kultūras darbinieku mobilitātei; |
| --- | --- |

—

uzlabot apstākļus mākslinieku un citu profesionālu kultūras darbinieku mobilitātei;

| — | veicināt piekļuvi kultūrai, jo īpaši — popularizējot kultūras mantojumu, daudzvalodību, digitalizāciju, kultūras tūrismu, sinerģiju ar izglītību, īpaši izglītību dažādu mākslu jomās, kā arī lielāku mobilitāti kolekcijām; |
| --- | --- |

—

veicināt piekļuvi kultūrai, jo īpaši — popularizējot kultūras mantojumu, daudzvalodību, digitalizāciju, kultūras tūrismu, sinerģiju ar izglītību, īpaši izglītību dažādu mākslu jomās, kā arī lielāku mobilitāti kolekcijām;

| — | izstrādāt datus, statistiku un metodoloģiju kultūras jomā un uzlabot to salīdzināmību; |
| --- | --- |

—

izstrādāt datus, statistiku un metodoloģiju kultūras jomā un uzlabot to salīdzināmību;

| — | pēc iespējas palielināt kultūras un jaunrades nozaru, jo īpaši MVU potenciālu; |
| --- | --- |

—

pēc iespējas palielināt kultūras un jaunrades nozaru, jo īpaši MVU potenciālu;

| — | popularizēt un īstenot UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju. |
| --- | --- |

—

popularizēt un īstenot UNESCO Kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzības un veicināšanas konvenciju.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 28. novembris

(2007/C 287/02)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4747 |
| JPY | Japānas jēna | 162,02 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4568 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,71375 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3367 |
| CHF | Šveices franks | 1,6463 |
| ISK | Islandes krona | 91,89 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1075 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5842 |
| CZK | Čehijas krona | 26,494 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 255,27 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6984 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,6489 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5445 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,239 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7676 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6719 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4676 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,4817 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9184 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1293 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 374,13 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,2344 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,9047 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,319 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 887,99 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9882 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,184 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,983 |
| THB | Taizemes bats | 45,627 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4747

JPY

Japānas jēna

162,02

DKK

Dānijas krona

7,4568

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,71375

SEK

Zviedrijas krona

9,3367

CHF

Šveices franks

1,6463

ISK

Islandes krona

91,89

NOK

Norvēģijas krona

8,1075

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5842

CZK

Čehijas krona

26,494

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

255,27

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6984

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,6489

RON

Rumānijas leja

3,5445

SKK

Slovākijas krona

33,239

TRY

Turcijas lira

1,7676

AUD

Austrālijas dolārs

1,6719

CAD

Kanādas dolārs

1,4676

HKD

Hongkongas dolārs

11,4817

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9184

SGD

Singapūras dolārs

2,1293

KRW

Dienvidkorejas vons

1 374,13

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,2344

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,9047

HRK

Horvātijas kuna

7,319

IDR

Indonēzijas rūpija

13 887,99

MYR

Malaizijas ringits

4,9882

PHP

Filipīnu peso

63,184

RUB

Krievijas rublis

35,983

THB

Taizemes bats

45,627

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/6

---

Vecāko darba inspektoru komitejas locekļu iecelšana uz pilnvaru termiņu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim

(2007/C 287/03)

| 1. | Komisija ar Lēmumu 95/319/EK izveidoja Vecāko darba inspektoru komiteju, lai, tās locekļiem un Komisijai cieši sadarbojoties, uzraudzītu to, ka Kopienas sekundārie tiesību akti attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā tiek piemēroti efektīvi un vienādi. |
| --- | --- |

1.

Komisija ar Lēmumu 95/319/EK izveidoja Vecāko darba inspektoru komiteju, lai, tās locekļiem un Komisijai cieši sadarbojoties, uzraudzītu to, ka Kopienas sekundārie tiesību akti attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbavietā tiek piemēroti efektīvi un vienādi.

| 2. | Minētā lēmuma 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka komitejas locekļus izvirza Komisija pēc dalībvalstu priekšlikuma. |
| --- | --- |

2.

Minētā lēmuma 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka komitejas locekļus izvirza Komisija pēc dalībvalstu priekšlikuma.

| 3. | Lēmuma 5. panta 3. punktā ir noteikts, ka komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi. |
| --- | --- |

3.

Lēmuma 5. panta 3. punktā ir noteikts, ka komitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi.

| 4. | Iepriekšējais komitejas locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī. Tātad jāieceļ komitejas locekļi nākamajam pilnvaru termiņam (no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim). |
| --- | --- |

4.

Iepriekšējais komitejas locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī. Tātad jāieceļ komitejas locekļi nākamajam pilnvaru termiņam (no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim).

| 5. | Dalībvalstis saskaņā ar minētā lēmuma 5. panta 2. punktu ir iesniegušas Komisijai to kandidātu vārdus, kurus tās ierosina iecelt par saviem pārstāvjiem. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstis saskaņā ar minētā lēmuma 5. panta 2. punktu ir iesniegušas Komisijai to kandidātu vārdus, kurus tās ierosina iecelt par saviem pārstāvjiem.

| 6. | Saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem priekšlikumiem Komisija ieceļ turpmāk minētos pārstāvjus par komitejas locekļiem uz trīs gadiem no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem priekšlikumiem Komisija ieceļ turpmāk minētos pārstāvjus par komitejas locekļiem uz trīs gadiem no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim.

| BEĻĢIJA | Karel VAN DAMME
  Michel ASEGLIO |
| --- | --- |
| BULGĀRIJA | Totyu MLADENOV
  Veselin VESELINOV |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | Rudolf HAHN
  Anežka SIXTOVÁ |
| DĀNIJA | Jens JENSEN
  Annemarie KNUDSEN |
| VĀCIJA | Hans-Jürgen BIENECK
  Dr Helmut DEDEN |
| ĪRIJA | Michael HENRY
  Peter CLAFFEY |
| IGAUNIJA | Herko SUNTS
  Katrin KAARMA |
| GRIEĶIJA | Alexandros KARAGEORGIOU
  Ioanna PAPAIOANNOU |
| SPĀNIJA | Raimundo ARAGON BOMBIN
  Javier VALLEJO SANTAMARIA |
| FRANCIJA | Jean BESSIERE
  Christiane GIRAUD |
| ITĀLIJA | Mario NOTARO
  Mariano MARTONE |
| KIPRA | Leandros NICOLAIDES
  Anastasios YIANNAKI |
| LATVIJA | Rita ELCE
  Tatjana ZABAROVSKA |
| LIETUVA | Mindaugas PLUKTAS
  Dalia LEGIENE |
| LUKSEMBURGA | Robert HUBERTY
  Paul WEBER |
| UNGĀRIJA | István PAPP
  János GÁDOR |
| MALTA | Mark GAUCI
  Vincent ATTARD |
| NĪDERLANDE | Jaap UIJLENBROEK
  Peter WEEDA |
| AUSTRIJA | Eva-Elisabeth SZYMANSKI
  Gertrud BREINDL |
| POLIJA | Bozena BORYS-SZOPA
  Roman GIEDROJĆ |
| PORTUGĀLE | Paulo MORGADO DE CARVALHO
  Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO |
| RUMĀNIJA | Mariana BASUC
  Silvia TRUFASILA |
| SLOVĒNIJA | Borut BREZOVAR
  Boris RUŽIC |
| SLOVĀKIJA | Andrej GMITTER
  Jana GIBÓDOVÁ |
| SOMIJA | Mikko HURMALAINEN
  Jaakko ITAKANNAS |
| ZVIEDRIJA | Bernt NILSSON
  Bertil REMAEUS |
| APVIENOTĀ KARALISTE | Justin MC CRACKEN
  Sandra CALDWELL |

BEĻĢIJA

Karel VAN DAMME

Michel ASEGLIO

BULGĀRIJA

Totyu MLADENOV

Veselin VESELINOV

ČEHIJAS REPUBLIKA

Rudolf HAHN

Anežka SIXTOVÁ

DĀNIJA

Jens JENSEN

Annemarie KNUDSEN

VĀCIJA

Hans-Jürgen BIENECK

Dr Helmut DEDEN

ĪRIJA

Michael HENRY

Peter CLAFFEY

IGAUNIJA

Herko SUNTS

Katrin KAARMA

GRIEĶIJA

Alexandros KARAGEORGIOU

Ioanna PAPAIOANNOU

SPĀNIJA

Raimundo ARAGON BOMBIN

Javier VALLEJO SANTAMARIA

FRANCIJA

Jean BESSIERE

Christiane GIRAUD

ITĀLIJA

Mario NOTARO

Mariano MARTONE

KIPRA

Leandros NICOLAIDES

Anastasios YIANNAKI

LATVIJA

Rita ELCE

Tatjana ZABAROVSKA

LIETUVA

Mindaugas PLUKTAS

Dalia LEGIENE

LUKSEMBURGA

Robert HUBERTY

Paul WEBER

UNGĀRIJA

István PAPP

János GÁDOR

MALTA

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

NĪDERLANDE

Jaap UIJLENBROEK

Peter WEEDA

AUSTRIJA

Eva-Elisabeth SZYMANSKI

Gertrud BREINDL

POLIJA

Bozena BORYS-SZOPA

Roman GIEDROJĆ

PORTUGĀLE

Paulo MORGADO DE CARVALHO

Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO

RUMĀNIJA

Mariana BASUC

Silvia TRUFASILA

SLOVĒNIJA

Borut BREZOVAR

Boris RUŽIC

SLOVĀKIJA

Andrej GMITTER

Jana GIBÓDOVÁ

SOMIJA

Mikko HURMALAINEN

Jaakko ITAKANNAS

ZVIEDRIJA

Bernt NILSSON

Bertil REMAEUS

APVIENOTĀ KARALISTE

Justin MC CRACKEN

Sandra CALDWELL

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/8

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 287/04)

| Atbalsta Nr. | XS 277/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Galicia |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal. |
| Juridiskais pamats | Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 0,225 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 8.10.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Citas ražošanas nozares, Citi pakalpojumi |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | El director general del Igape |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Atbalsta Nr.

XS 277/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Galicia

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Juridiskais pamats

Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 0,225 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

8.10.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Citas ražošanas nozares, Citi pakalpojumi

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

El director general del Igape

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Atbalsta Nr. | XS 278/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Niederösterreich |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04 |
| Juridiskais pamats | Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 1,2 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,3 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 2.4.2004. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ |
| (Geschäftsstelle) |
| Landhausplatz 1, |
| A-3109 St. Pölten |

Atbalsta Nr.

XS 278/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Niederösterreich

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04

Juridiskais pamats

Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 1,2 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,3 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

2.4.2004.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ

(Geschäftsstelle)

Landhausplatz 1,

A-3109 St. Pölten

| Atbalsta Nr. | XS 279/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Freistaat Sachsen |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung) |
| Juridiskais pamats | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 13,5 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 7.9.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Str. 9 |
| D-01069 Dresden |

Atbalsta Nr.

XS 279/07

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Freistaat Sachsen

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung)

Juridiskais pamats

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 13,5 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

7.9.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Str. 9

D-01069 Dresden

---

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/10

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 287/05)

| Atbalsta Nr. | XS 272/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Burgenland |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen |
| Juridiskais pamats | 5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 0,5 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.9.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer |
| Tel. (43) 05 9010-210 |
| www.wibag.at |
| http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf |
| Marktstrasse 3 |
| A-7000 Eisenstadt |

Atbalsta Nr.

XS 272/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Burgenland

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen

Juridiskais pamats

5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 0,5 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.9.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer

Tel. (43) 05 9010-210

www.wibag.at

http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf

Marktstrasse 3

A-7000 Eisenstadt

| Atbalsta Nr. | XS 273/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Północno-zachodni — woj. Lubuskie |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o. |
| Juridiskais pamats | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.) |

Atbalsta Nr.

XS 273/07

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Północno-zachodni — woj. Lubuskie

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o.

Juridiskais pamats

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007 |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Budžets

Plānotie gada izdevumi: —; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,09276438 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

20.9.2007.

Atbalsta ilgums

31.7.2013.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-950 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-950 Warszawa

Dane do kontaktu:

| 1) | Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22
  E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl |
| --- | --- |

1)

Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22

E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl

| 2) | Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09
  E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl |
| --- | --- |

2)

Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09

E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl

| Atbalsta Nr. | XS 275/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Provincia autonoma di Trento |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini») |
| Juridiskais pamats | Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 0,3 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas ražošanas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Provincia autonoma di Trento |
| Servizio Industria |
| Via Trenere, 3 |
| I-38100 Trento |

Atbalsta Nr.

XS 275/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Provincia autonoma di Trento

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini»)

Juridiskais pamats

Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 0,3 milj; Kopējais plānotais atbalsta apjoms: —

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.1.2007.

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas ražošanas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Provincia autonoma di Trento

Servizio Industria

Via Trenere, 3

I-38100 Trento

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/12

---

EBTA Uzraudzības iestādes Paziņojums par kārtību, kādā iestāde izskata sūdzības saskaņā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu

(2007/C 287/06)

| A. | Šis paziņojums ir izdots, ievērojot Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (turpmāk tekstā “EEZ līgums”) un nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk tekstā “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”). |
| --- | --- |

A.

Šis paziņojums ir izdots, ievērojot Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (turpmāk tekstā “EEZ līgums”) un nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk tekstā “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”).

| B | Eiropas Komisija (turpmāk tekstā “Komisija” ir izdevusi paziņojumu ar nosaukumu “Komisijas Paziņojums par kārtību, kādā Komisija izskata sūdzības saskaņā ar EK Līguma 81. panta 82. punktu” (1). Šajā juridiski nesaistošajā tiesību aktā ir noteikti principi, pēc kuriem Komisija vadās konkurences jomā. Ar to arī tiek izskaidrots, kā Komisija paredz izskatīt sūdzības. |
| --- | --- |

B

Eiropas Komisija (turpmāk tekstā “Komisija” ir izdevusi paziņojumu ar nosaukumu “Komisijas Paziņojums par kārtību, kādā Komisija izskata sūdzības saskaņā ar EK Līguma 81. panta 82. punktu” (1). Šajā juridiski nesaistošajā tiesību aktā ir noteikti principi, pēc kuriem Komisija vadās konkurences jomā. Ar to arī tiek izskaidrots, kā Komisija paredz izskatīt sūdzības.

| C. | EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka iepriekšminētais akts attiecas uz EEZ. Lai uzturētu vienādus konkurences noteikumus un nodrošinātu vienotu EEZ konkurences noteikumu piemērošanu visā Eiropas Ekonomikas zonā, EBTA Uzraudzības iestāde, izmantojot Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās pilnvaras, pieņem šo paziņojumu. Tā nolūks ir ievērot šajā paziņojumā izklāstītos principus un noteikumus, piemērojot attiecīgos EEZ noteikumus konkrētā lietā (2). |
| --- | --- |

C.

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka iepriekšminētais akts attiecas uz EEZ. Lai uzturētu vienādus konkurences noteikumus un nodrošinātu vienotu EEZ konkurences noteikumu piemērošanu visā Eiropas Ekonomikas zonā, EBTA Uzraudzības iestāde, izmantojot Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās pilnvaras, pieņem šo paziņojumu. Tā nolūks ir ievērot šajā paziņojumā izklāstītos principus un noteikumus, piemērojot attiecīgos EEZ noteikumus konkrētā lietā (2).

| D. | Šā paziņojuma mērķis jo īpaši ir noteikt, kā EBTA Uzraudzības iestāde plāno izskatīt sūdzības par apsūdzībām saistībā ar EEZ līguma 53. un 54. punkta pārkāpumiem. |
| --- | --- |

D.

Šā paziņojuma mērķis jo īpaši ir noteikt, kā EBTA Uzraudzības iestāde plāno izskatīt sūdzības par apsūdzībām saistībā ar EEZ līguma 53. un 54. punkta pārkāpumiem.

| E. | Šis paziņojums attiecas uz lietām, kurās izskatītāja iestāde saskaņā ar EEZ līguma 56. pantu ir kompetentā uzraudzības iestāde. |
| --- | --- |

E.

Šis paziņojums attiecas uz lietām, kurās izskatītāja iestāde saskaņā ar EEZ līguma 56. pantu ir kompetentā uzraudzības iestāde.

I.   IEVADS UN PAZIŅOJUMA TEMATS

| 1. | Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola I. daļas II. nodaļā (turpmāk tekstā “II. nodaļa”) (3) ir paredzēta sistēmas izveide, ar kuru EBTA Uzraudzības iestāde un EBTA valstu konkurences iestādes un tiesas var piemērot EEZ līguma 53. un 54 pantu II. nodaļa jo īpaši atzīst Uzraudzības iestādes un EBTA valstu konkurences iestāžu papildu funkcijas, kādas ir Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, un EBTA valstu tiesām, kas izskata privātpersonu iesniegtās prasības, lai tiktu nodrošinātas indivīdu tiesības, kas izriet no 53. un 54. panta. |
| --- | --- |

1.

Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola I. daļas II. nodaļā (turpmāk tekstā “II. nodaļa”) (3) ir paredzēta sistēmas izveide, ar kuru EBTA Uzraudzības iestāde un EBTA valstu konkurences iestādes un tiesas var piemērot EEZ līguma 53. un 54 pantu II. nodaļa jo īpaši atzīst Uzraudzības iestādes un EBTA valstu konkurences iestāžu papildu funkcijas, kādas ir Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, un EBTA valstu tiesām, kas izskata privātpersonu iesniegtās prasības, lai tiktu nodrošinātas indivīdu tiesības, kas izriet no 53. un 54. panta.

| 2. | Saskaņā ar II. nodaļu iestādes, kas piemēro šos noteikumus sabiedrības interesēs, var koncentrēt savu darbību uz nopietnu 53. un 54. panta pārkāpumu izmeklēšanu, kurus bieži vien ir grūti atklāt. Izpildes pasākumu nolūkos tās izmanto informāciju, ko snieguši uzņēmumi un patērētāji tirgū. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar II. nodaļu iestādes, kas piemēro šos noteikumus sabiedrības interesēs, var koncentrēt savu darbību uz nopietnu 53. un 54. panta pārkāpumu izmeklēšanu, kurus bieži vien ir grūti atklāt. Izpildes pasākumu nolūkos tās izmanto informāciju, ko snieguši uzņēmumi un patērētāji tirgū.

| 3. | Tādēļ EBTA Uzraudzības iestāde vēlas aicināt iedzīvotājus un uzņēmumus vērsties iestādēs, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, lai tās informētu par aizdomām, ka tiek pārkāpti konkurences noteikumi. Uzraudzības iestādes līmenī to var izdarīt divējādi. Viens veids ir iesniegt sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu. Saskaņā ar 5. līdz 9. pantu Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola I. daļas III. nodaļā (turpmāk tekstā “III. nodaļa”) (4) šādām sūdzībām jāatbilst noteiktām prasībām. |
| --- | --- |

3.

Tādēļ EBTA Uzraudzības iestāde vēlas aicināt iedzīvotājus un uzņēmumus vērsties iestādēs, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, lai tās informētu par aizdomām, ka tiek pārkāpti konkurences noteikumi. Uzraudzības iestādes līmenī to var izdarīt divējādi. Viens veids ir iesniegt sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu. Saskaņā ar 5. līdz 9. pantu Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola I. daļas III. nodaļā (turpmāk tekstā “III. nodaļa”) (4) šādām sūdzībām jāatbilst noteiktām prasībām.

| 4. | Otrs veids ir tirgus informācijas sniegšana, kam nav jāatbilst prasībām, kuras sūdzībām noteiktas atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 2. punktam. Šāda informācija saistībā ar aizdomām par 53. un 54. panta pārkāpumiem var būt izejas punkts EBTA Uzraudzības iestāde izmeklēšanai (5). Informāciju par aizdomām, ka tiek izdarīti pārkāpumi, var iesniegt šādā adresē:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| competition@eftasurv.int |

4.

Otrs veids ir tirgus informācijas sniegšana, kam nav jāatbilst prasībām, kuras sūdzībām noteiktas atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 2. punktam. Šāda informācija saistībā ar aizdomām par 53. un 54. panta pārkāpumiem var būt izejas punkts EBTA Uzraudzības iestāde izmeklēšanai (5). Informāciju par aizdomām, ka tiek izdarīti pārkāpumi, var iesniegt šādā adresē:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

competition@eftasurv.int

| 5. | Neskarot to, kā EBTA Tiesa interpretē II. un III. nodaļu, šā paziņojuma mērķis ir sniegt ieteikumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kas meklē atbrīvojumu no aizdomām par konkurences likumu pārkāpumiem. Paziņojums sastāv no divām galvenajām daļām.






  — | II daļa sniedz norādes par izvēli starp sūdzības iesniegšanu EBTA Uzraudzības iestādei vai iesūdzēšanu valsts tiesā. Turklāt tajā ir atsauces uz principiem, kas saistīti ar pienākumu sadali starp Uzraudzības iestādi un valstu konkurences iestādēm konkurences noteikumu piemērošanas sistēmā, kas izveidota ar II. nodaļu, un ir izskaidroti Paziņojumā par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā (6). |
| --- | --- | --- |

5.

Neskarot to, kā EBTA Tiesa interpretē II. un III. nodaļu, šā paziņojuma mērķis ir sniegt ieteikumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kas meklē atbrīvojumu no aizdomām par konkurences likumu pārkāpumiem. Paziņojums sastāv no divām galvenajām daļām.

—

II daļa sniedz norādes par izvēli starp sūdzības iesniegšanu EBTA Uzraudzības iestādei vai iesūdzēšanu valsts tiesā. Turklāt tajā ir atsauces uz principiem, kas saistīti ar pienākumu sadali starp Uzraudzības iestādi un valstu konkurences iestādēm konkurences noteikumu piemērošanas sistēmā, kas izveidota ar II. nodaļu, un ir izskaidroti Paziņojumā par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā (6).

| — | III daļā ir izskaidrota kārtība, kādā Uzraudzības iestāde atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 2. punktam izskata sūdzības. |
| --- | --- |

—

III daļā ir izskaidrota kārtība, kādā Uzraudzības iestāde atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 2. punktam izskata sūdzības.

| 6. | Šis paziņojums neattiecas uz šādām situācijām:






  — | sūdzības, ko iesniegušas EBTA valstis saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

6.

Šis paziņojums neattiecas uz šādām situācijām:

—

sūdzības, ko iesniegušas EBTA valstis saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu;

| — | sūdzības, kurās EBTA Uzraudzības iestāde tiek lūgta veikt pasākumus pret EBTA valsti saskaņā ar 59. panta 3. punktu saistībā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

sūdzības, kurās EBTA Uzraudzības iestāde tiek lūgta veikt pasākumus pret EBTA valsti saskaņā ar 59. panta 3. punktu saistībā ar EEZ līguma 53. un 54. pantu,

| — | sūdzības, kas saistītas ar EEZ līguma 61. pantu par valsts palīdzību, |
| --- | --- |

—

sūdzības, kas saistītas ar EEZ līguma 61. pantu par valsts palīdzību,

| — | sūdzības, kas saistītas ar EBTA valstu pārkāpumiem, par ko Uzraudzības iestāde var celt apsūdzību saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 31. pantu. |
| --- | --- |

—

sūdzības, kas saistītas ar EBTA valstu pārkāpumiem, par ko Uzraudzības iestāde var celt apsūdzību saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 31. pantu.

II.   DAŽĀDAS IESPĒJAS SŪDZĪBU IESNIEGŠANAI PAR IESPĒJAMO EEZ LĪGUMA 53. VAI 54. PANTA PĀRKĀPUMU

A.   Sūdzības jaunajā konkurences noteikumu piemērošanas sistēmā, kas izveidota ar II. nodaļu

| 7. | Atkarībā no sūdzības rakstura, sūdzības iesniedzējs var iesniegt sūdzību vai nu valsts tiesā vai EBTA valsts konkurences iestādē, kas piemēro noteikumus sabiedrības interesēs. Šīs paziņojuma nodaļas nolūks ir palīdzēt potenciālajiem sūdzību iesniedzējiem izdarīt apzinātu izvēli par to, vai vērsties EBTA Uzraudzības iestādē, kādā no EBTA valsts konkurences iestādēm vai valsts tiesā. |
| --- | --- |

7.

Atkarībā no sūdzības rakstura, sūdzības iesniedzējs var iesniegt sūdzību vai nu valsts tiesā vai EBTA valsts konkurences iestādē, kas piemēro noteikumus sabiedrības interesēs. Šīs paziņojuma nodaļas nolūks ir palīdzēt potenciālajiem sūdzību iesniedzējiem izdarīt apzinātu izvēli par to, vai vērsties EBTA Uzraudzības iestādē, kādā no EBTA valsts konkurences iestādēm vai valsts tiesā.

| 8. | Valstu tiesas tiek aicinātas nodrošināt indivīdu tiesības un tāpēc tām ir jāizskata tām iesniegtās lietas, savukārt iestādes, kas piemēro noteikumus sabiedrības interesēs, nevar izmeklēt visas sūdzības, un tām ir jānosaka prioritātes lietu izskatīšanā. EBTA Uzraudzības iestāde, kam saskaņā ar EEZ līguma 55. panta 1. punktu ir uzticēta EEZ līguma 53. un 54. pantā noteikto principu piemērošanas nodrošināšana, ir atbildīga par EEZ konkurences politikas orientācijas noteikšanu un ieviešanu (7). Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi Komisijai, lai šos uzdevumus veiktu efektīvi, ir tiesības noteikt atbilstīgi EK Līguma 81. un 82. pantam iesniegtajām sūdzībām dažādas prioritātes pakāpes (8). Uzraudzības iestāde uzskata, ka līdzīgs princips EEZ līguma kontekstā attiecināms uz Uzraudzības iestādi. |
| --- | --- |

8.

Valstu tiesas tiek aicinātas nodrošināt indivīdu tiesības un tāpēc tām ir jāizskata tām iesniegtās lietas, savukārt iestādes, kas piemēro noteikumus sabiedrības interesēs, nevar izmeklēt visas sūdzības, un tām ir jānosaka prioritātes lietu izskatīšanā. EBTA Uzraudzības iestāde, kam saskaņā ar EEZ līguma 55. panta 1. punktu ir uzticēta EEZ līguma 53. un 54. pantā noteikto principu piemērošanas nodrošināšana, ir atbildīga par EEZ konkurences politikas orientācijas noteikšanu un ieviešanu (7). Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi Komisijai, lai šos uzdevumus veiktu efektīvi, ir tiesības noteikt atbilstīgi EK Līguma 81. un 82. pantam iesniegtajām sūdzībām dažādas prioritātes pakāpes (8). Uzraudzības iestāde uzskata, ka līdzīgs princips EEZ līguma kontekstā attiecināms uz Uzraudzības iestādi.

| 9. | EBTA valstu tiesām un EBTA valstu konkurences iestādēm ar II. nodaļu tiek dotas tiesības, tāpat kā EBTA Uzraudzības iestādei, pilnībā piemērot EEZ līguma 53. un 54. pantu. II. nodaļa kā vienu no galvenajiem mērķiem nosaka, ka EBTA valstu tiesām un konkurences iestādēm efektīvi jāpiedalās 53. un 54. panta piemērošanā (9). |
| --- | --- |

9.

EBTA valstu tiesām un EBTA valstu konkurences iestādēm ar II. nodaļu tiek dotas tiesības, tāpat kā EBTA Uzraudzības iestādei, pilnībā piemērot EEZ līguma 53. un 54. pantu. II. nodaļa kā vienu no galvenajiem mērķiem nosaka, ka EBTA valstu tiesām un konkurences iestādēm efektīvi jāpiedalās 53. un 54. panta piemērošanā (9).

| 10. | Turklāt II. nodaļas 3. pants nosaka, ka EBTA valstu tiesām un konkurences iestādēm EEZ līguma 53. un 54. pants jāpiemēro visos gadījumos, kad ir noslēgti līgumi vai konstatēta rīcība, kas var ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līgumslēdzējām pusēm, ja uz šiem gadījumiem tās attiecina savu valstu konkurences tiesību aktus. Turklāt ar II. nodaļas 11. un 15. pantu tiek izveidoti vairāki mehānismi, ar kuru palīdzību dalībvalstu tiesas un konkurences iestādes sadarbojas ar EBTA Uzraudzības iestādi 53. un 54. panta piemērošanā. |
| --- | --- |

10.

Turklāt II. nodaļas 3. pants nosaka, ka EBTA valstu tiesām un konkurences iestādēm EEZ līguma 53. un 54. pants jāpiemēro visos gadījumos, kad ir noslēgti līgumi vai konstatēta rīcība, kas var ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līgumslēdzējām pusēm, ja uz šiem gadījumiem tās attiecina savu valstu konkurences tiesību aktus. Turklāt ar II. nodaļas 11. un 15. pantu tiek izveidoti vairāki mehānismi, ar kuru palīdzību dalībvalstu tiesas un konkurences iestādes sadarbojas ar EBTA Uzraudzības iestādi 53. un 54. panta piemērošanā.

| 11. | Saskaņā ar šo jauno tiesisko pamatu EBTA Uzraudzības iestāde plāno no jauna koncentrēt savus konkurences noteikumu piemērošanas resursus šādos virzienos:






  — | piemērot EEZ konkurences noteikumus gadījumos, kad tai ir atbilstošas iespējas rīkoties (10), koncentrējot savus resursus uz būtiskākajiem pārkāpumiem; |
| --- | --- | --- |

11.

Saskaņā ar šo jauno tiesisko pamatu EBTA Uzraudzības iestāde plāno no jauna koncentrēt savus konkurences noteikumu piemērošanas resursus šādos virzienos:

—

piemērot EEZ konkurences noteikumus gadījumos, kad tai ir atbilstošas iespējas rīkoties (10), koncentrējot savus resursus uz būtiskākajiem pārkāpumiem;

| — | izskatīt lietas, saistībā ar kurām EBTA Uzraudzības iestādei ir jārīkojas, lai noteiktu EEZ konkurences politiku un/vai nodrošinātu saskaņotu EEZ līguma 53. un 54. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

—

izskatīt lietas, saistībā ar kurām EBTA Uzraudzības iestādei ir jārīkojas, lai noteiktu EEZ konkurences politiku un/vai nodrošinātu saskaņotu EEZ līguma 53. un 54. panta piemērošanu.

B.   Konkurences noteikumu piemērošanas privātpersonu un sabiedrības interesēs savstarpēji papildinošā nozīme

| 12. | Kopienas tiesas konsekventi ir lēmušas, ka valstu tiesas ir aicinātas nodrošināt indivīdu tiesības, kas tieši izriet no EK Līguma 81. panta 1. punkta un 82. panta (11). No EEZ līguma 7. panta un EEZ līguma 35. protokola izriet, ka EEZ likumi nerada likumīgu pilnvaru nodošanu. Tāpēc EEZ likumi neparedz, ka personas un ekonomisko procesu dalībnieki varētu valstu tiesās tieši atsaukties uz neīstenotiem EEZ likumiem (12). Tomēr saskaņā ar 35. protokolu EBTA valstīm ir jānodrošina, ja vajadzīgs, ar atsevišķu tiesību normu, ka neatbilstības gadījumā starp īstenotajiem EEZ noteikumiem un citām tiesību normām ir jāatrisina, dodot priekšroku EEZ noteikumiem. Saskaņā ar EBTA Tiesas praksi šādu noteikumu būtiska iezīme ir tas, ka personām un ekonomisko procesu dalībniekiem neatbilstības gadījumā starp īstenotajiem EEZ noteikumiem un valstu tiesību normām jābūt tiesībām izmantot un ierosināt valsts līmenī jebkuras tiesības, kas izriet no EEZ līguma, kas jau ir vai tuvākajā nākotnē būs attiecīgās valsts tiesiskā regulējuma daļa, ja tās ir beznosacījuma un pienācīgi precīzi formulētas (13). |
| --- | --- |

12.

Kopienas tiesas konsekventi ir lēmušas, ka valstu tiesas ir aicinātas nodrošināt indivīdu tiesības, kas tieši izriet no EK Līguma 81. panta 1. punkta un 82. panta (11). No EEZ līguma 7. panta un EEZ līguma 35. protokola izriet, ka EEZ likumi nerada likumīgu pilnvaru nodošanu. Tāpēc EEZ likumi neparedz, ka personas un ekonomisko procesu dalībnieki varētu valstu tiesās tieši atsaukties uz neīstenotiem EEZ likumiem (12). Tomēr saskaņā ar 35. protokolu EBTA valstīm ir jānodrošina, ja vajadzīgs, ar atsevišķu tiesību normu, ka neatbilstības gadījumā starp īstenotajiem EEZ noteikumiem un citām tiesību normām ir jāatrisina, dodot priekšroku EEZ noteikumiem. Saskaņā ar EBTA Tiesas praksi šādu noteikumu būtiska iezīme ir tas, ka personām un ekonomisko procesu dalībniekiem neatbilstības gadījumā starp īstenotajiem EEZ noteikumiem un valstu tiesību normām jābūt tiesībām izmantot un ierosināt valsts līmenī jebkuras tiesības, kas izriet no EEZ līguma, kas jau ir vai tuvākajā nākotnē būs attiecīgās valsts tiesiskā regulējuma daļa, ja tās ir beznosacījuma un pienācīgi precīzi formulētas (13).

| 13. | Valstu tiesas var lemt par līgumu anulēšanu vai spēkā esību, un tikai valstu tiesas var piešķirt kompensāciju par zaudējumiem, kas nodarīti personai, EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpuma gadījumā. Jebkura persona var pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies tāda līguma vai rīcības rezultātā, kura ierobežo vai izkropļo konkurenci, lai pilnībā nodrošinātu EEZ konkurences noteikumu efektivitāti. Šādi zaudējumu kompensēšanas pasākumi valstu tiesās var sniegt būtisku ieguldījumu efektīvas konkurences nodrošināšanai teritorijā, uz kuru attiecas EEZ līgums, jo tie kavē uzņēmumus noslēgt vai piemērot ierobežojošus līgumus vai darbības (14). |
| --- | --- |

13.

Valstu tiesas var lemt par līgumu anulēšanu vai spēkā esību, un tikai valstu tiesas var piešķirt kompensāciju par zaudējumiem, kas nodarīti personai, EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpuma gadījumā. Jebkura persona var pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies tāda līguma vai rīcības rezultātā, kura ierobežo vai izkropļo konkurenci, lai pilnībā nodrošinātu EEZ konkurences noteikumu efektivitāti. Šādi zaudējumu kompensēšanas pasākumi valstu tiesās var sniegt būtisku ieguldījumu efektīvas konkurences nodrošināšanai teritorijā, uz kuru attiecas EEZ līgums, jo tie kavē uzņēmumus noslēgt vai piemērot ierobežojošus līgumus vai darbības (14).

| 14. | II. nodaļā ir nepārprotami ņemts vērā fakts, ka valstu tiesām ir būtiska loma EEZ konkurences noteikumu piemērošanā (15). Piešķirot 53. panta 3. punkta piemērošanas pilnvaras valstu tiesām, uzņēmumiem tiek liegta iespēja kavēt valstu tiesas procesus, iesniedzot paziņojumu EBTA Uzraudzības iestādei, un tādējādi tiek novērsti šķēršļi privātai tiesvedībai, kas pastāv saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

14.

II. nodaļā ir nepārprotami ņemts vērā fakts, ka valstu tiesām ir būtiska loma EEZ konkurences noteikumu piemērošanā (15). Piešķirot 53. panta 3. punkta piemērošanas pilnvaras valstu tiesām, uzņēmumiem tiek liegta iespēja kavēt valstu tiesas procesus, iesniedzot paziņojumu EBTA Uzraudzības iestādei, un tādējādi tiek novērsti šķēršļi privātai tiesvedībai, kas pastāv saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem.

| 15. | Neierobežojot valstu tiesu tiesības vai pienākumu pieprasīt no EBTA Tiesas konsultatīvu atzinumu atbilstīgi Uzraudzības un Tiesas nolīguma 34. pantam, II. nodaļas 15. panta 1. punkts skaidri nosaka, ka valstu tiesas var lūgt EBTA Uzraudzības iestādei sniegt atzinumus vai informāciju. Šā nosacījuma mērķis ir palīdzēt valstu tiesām piemērot 53. un 54. pantu (16). |
| --- | --- |

15.

Neierobežojot valstu tiesu tiesības vai pienākumu pieprasīt no EBTA Tiesas konsultatīvu atzinumu atbilstīgi Uzraudzības un Tiesas nolīguma 34. pantam, II. nodaļas 15. panta 1. punkts skaidri nosaka, ka valstu tiesas var lūgt EBTA Uzraudzības iestādei sniegt atzinumus vai informāciju. Šā nosacījuma mērķis ir palīdzēt valstu tiesām piemērot 53. un 54. pantu (16).

| 16. | Lietu iesniegšana valstu tiesās sūdzības iesniedzējiem sniedz šādas priekšrocības:






  — | valstu tiesas var piešķirt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies 53. un 54. panta pārkāpuma rezultātā; |
| --- | --- | --- |

16.

Lietu iesniegšana valstu tiesās sūdzības iesniedzējiem sniedz šādas priekšrocības:

—

valstu tiesas var piešķirt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies 53. un 54. panta pārkāpuma rezultātā;

| — | valstu tiesas var lemt par prasībām veikt samaksu vai pildīt līgumsaistības, pamatojoties uz līgumu, ko tās pārbauda saskaņā ar 53. pantu; |
| --- | --- |

—

valstu tiesas var lemt par prasībām veikt samaksu vai pildīt līgumsaistības, pamatojoties uz līgumu, ko tās pārbauda saskaņā ar 53. pantu;

| — | valstu tiesu ziņā ir piemērot civilu sankciju, kad tiek anulēta 53. panta 2. punkta darbība līgumattiecībās starp privātpersonām (17). Tās, ņemot vērā piemērojamos valsts tiesību aktus, jo īpaši var izvērtēt, kādas būs konkrēta līguma nosacījuma anulēšanas darbības joma un sekas saskaņā ar 53. panta 2. punktu, pievēršot īpašu uzmanību citiem jautājumiem, uz ko attiecas līgums (18); |
| --- | --- |

—

valstu tiesu ziņā ir piemērot civilu sankciju, kad tiek anulēta 53. panta 2. punkta darbība līgumattiecībās starp privātpersonām (17). Tās, ņemot vērā piemērojamos valsts tiesību aktus, jo īpaši var izvērtēt, kādas būs konkrēta līguma nosacījuma anulēšanas darbības joma un sekas saskaņā ar 53. panta 2. punktu, pievēršot īpašu uzmanību citiem jautājumiem, uz ko attiecas līgums (18);

| — | valstu tiesām parasti ir lielākas iespējas pieņemt pagaidu pasākumus nekā EBTA Uzraudzības iestādei (19); |
| --- | --- |

—

valstu tiesām parasti ir lielākas iespējas pieņemt pagaidu pasākumus nekā EBTA Uzraudzības iestādei (19);

| — | iesniedzot prasību valstu tiesās, ir iespējams apvienot prasību, kas iesniegta saskaņā ar EEZ konkurences tiesību aktiem, ar citām prasībām, kuras iesniegtas atbilstoši valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

iesniedzot prasību valstu tiesās, ir iespējams apvienot prasību, kas iesniegta saskaņā ar EEZ konkurences tiesību aktiem, ar citām prasībām, kuras iesniegtas atbilstoši valsts tiesību aktiem;

| — | tiesām parasti ir tiesības noteikt, ka prasības iesniedzējs, kas uzvarējis tiesas prāvā, tiek atbrīvots no tiesas izdevumu segšanas. Tas nekādā ziņā nav iespējams administratīvā procesā, kas uzsākts Uzraudzības iestādē. |
| --- | --- |

—

tiesām parasti ir tiesības noteikt, ka prasības iesniedzējs, kas uzvarējis tiesas prāvā, tiek atbrīvots no tiesas izdevumu segšanas. Tas nekādā ziņā nav iespējams administratīvā procesā, kas uzsākts Uzraudzības iestādē.

| 17. | Fakts, ka sūdzības iesniedzējs var nodrošināt savu tiesību aizsardzību, iesniedzot prasību valsts tiesā, ir būtisks elements, ko EBTA Uzraudzības iestāde var ņemt vērā, pārbaudot intereses saistībā ar EEZ līgumu sūdzības izskatīšanā (20). |
| --- | --- |

17.

Fakts, ka sūdzības iesniedzējs var nodrošināt savu tiesību aizsardzību, iesniedzot prasību valsts tiesā, ir būtisks elements, ko EBTA Uzraudzības iestāde var ņemt vērā, pārbaudot intereses saistībā ar EEZ līgumu sūdzības izskatīšanā (20).

| 18. | EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka jaunā konkurences noteikumu piemērošanas sistēma, kas izveidota ar II. nodaļu, veicina sūdzības iesniedzēju iespējas meklēt un saņemt efektīvu palīdzību no valstu tiesām. |
| --- | --- |

18.

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka jaunā konkurences noteikumu piemērošanas sistēma, kas izveidota ar II. nodaļu, veicina sūdzības iesniedzēju iespējas meklēt un saņemt efektīvu palīdzību no valstu tiesām.

C.   Pienākumu sadale EBTA pīlāra publisko konkurences noteikumu piemērošanas iestāžu starpā

| 19. | Ar II. nodaļu tiek izveidota sistēma, ar kuru gan EBTA Uzraudzības iestādei, gan EBTA valstu konkurences iestādēm tiek piešķirtas tiesības pilnībā piemērot 53. un 54. pantu (5. pants). Decentralizētu konkurences noteikumu piemērošanu, ko veic EBTA valstu konkurences iestādes, vēl vairāk veicina iespēja apmainīties ar informāciju (12. pants) un sniegt savstarpēju palīdzību izmeklēšanā (22. pants). |
| --- | --- |

19.

Ar II. nodaļu tiek izveidota sistēma, ar kuru gan EBTA Uzraudzības iestādei, gan EBTA valstu konkurences iestādēm tiek piešķirtas tiesības pilnībā piemērot 53. un 54. pantu (5. pants). Decentralizētu konkurences noteikumu piemērošanu, ko veic EBTA valstu konkurences iestādes, vēl vairāk veicina iespēja apmainīties ar informāciju (12. pants) un sniegt savstarpēju palīdzību izmeklēšanā (22. pants).

| 20. | II. nodaļa nenosaka pienākumu sadali starp EBTA Uzraudzības iestādi un EBTA valstu konkurences iestādēm, bet izskatāmo lietu sadali nodod Uzraudzības iestādes un EBTA valstu konkurences iestāžu ziņā, tām sadarbojoties EBTA Konkurences tīklā. II. nodaļas mērķis ir nodrošināt efektīvu 53. un 54. panta piemērošanu, elastīgi sadalot izskatāmās lietas starp EBTA iestādēm, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

20.

II. nodaļa nenosaka pienākumu sadali starp EBTA Uzraudzības iestādi un EBTA valstu konkurences iestādēm, bet izskatāmo lietu sadali nodod Uzraudzības iestādes un EBTA valstu konkurences iestāžu ziņā, tām sadarbojoties EBTA Konkurences tīklā. II. nodaļas mērķis ir nodrošināt efektīvu 53. un 54. panta piemērošanu, elastīgi sadalot izskatāmās lietas starp EBTA iestādēm, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs.

| 21. | Orientējošās norādes par pienākumu sadali starp EBTA Uzraudzības iestādi un EBTA valstu konkurences iestādēm ir izklāstītas atsevišķā paziņojumā (21). Norādījumi, kas iekļauti šajā paziņojumā par attiecībām to EBTA iestāžu starpā, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, būs svarīgi sūdzību iesniedzējiem, jo tie viņiem ļaus iesniegt prasību tai atbildīgajai iestādei, kas, visticamāk, ir vispiemērotākā lietas izskatīšanai. |
| --- | --- |

21.

Orientējošās norādes par pienākumu sadali starp EBTA Uzraudzības iestādi un EBTA valstu konkurences iestādēm ir izklāstītas atsevišķā paziņojumā (21). Norādījumi, kas iekļauti šajā paziņojumā par attiecībām to EBTA iestāžu starpā, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, būs svarīgi sūdzību iesniedzējiem, jo tie viņiem ļaus iesniegt prasību tai atbildīgajai iestādei, kas, visticamāk, ir vispiemērotākā lietas izskatīšanai.

| 22. | Paziņojumā par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā jo īpaši ir noteikts (22):
  “Var uzskatīt, ka iestādei ir labas iespējas rīkoties attiecīgajā lietā, ja ir spēkā šādi trīs kopīgi nosacījumi:






  1) | līgumam vai darbībām ir aktuāla vai paredzama būtiska tieša ietekme uz konkurenci tās teritorijā, tie ir ieviesti vai rodas tās teritorijā; |
| --- | --- | --- |

22.

Paziņojumā par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā jo īpaši ir noteikts (22):

“Var uzskatīt, ka iestādei ir labas iespējas rīkoties attiecīgajā lietā, ja ir spēkā šādi trīs kopīgi nosacījumi:

1)

līgumam vai darbībām ir aktuāla vai paredzama būtiska tieša ietekme uz konkurenci tās teritorijā, tie ir ieviesti vai rodas tās teritorijā;

| 2) | iestāde spēj efektīvi izbeigt pārkāpumu kopumā, t.i., tā spēj pieņemt pārtraukšanas vai atturēšanās rīkojumu, kura ietekme ir pietiekama, lai izbeigtu pārkāpumu, un tā var, attiecīgā gadījumā, piemērot pārkāpumam atbilstošas sankcijas; |
| --- | --- |

2)

iestāde spēj efektīvi izbeigt pārkāpumu kopumā, t.i., tā spēj pieņemt pārtraukšanas vai atturēšanās rīkojumu, kura ietekme ir pietiekama, lai izbeigtu pārkāpumu, un tā var, attiecīgā gadījumā, piemērot pārkāpumam atbilstošas sankcijas;

| 3) | tā var savākt, iespējams, ar citu iestāžu palīdzību, pierādījumus par pārkāpumu. |
| --- | --- |

3)

tā var savākt, iespējams, ar citu iestāžu palīdzību, pierādījumus par pārkāpumu.

Minētie kritēriji norāda, ka, lai varētu uzskatīt, ka EBTA valsts konkurences iestādei ir labas iespējas rīkoties, starp pārkāpumu un EBTA valsts teritoriju jābūt būtiskai saiknei. Sagaidāms, ka lielākajā daļā gadījumu to EBTA valstu, kurās pārkāpums būtiski ietekmē konkurenci, iestādēm ir iespējas rīkoties, ja tās ir spējīgas efektīvi izbeigt pārkāpumu, uzsākot vai nu atsevišķu, vai paralēlu rīcību, ja vien EBTA Uzraudzības iestādei nav labākas iespējas rīkoties (skatiet turpmāk [...]).

No tā izriet, ka parasti vienai valsts konkurences iestādei ir labākas iespējas rīkoties attiecībā uz līgumiem vai darbībām, kas būtiski ietekmē konkurenci galvenokārt tās teritorijā. [...]

Turklāt valsts konkurences iestādes individuāla rīcība varētu būt piemērota arī tad, ja, neraugoties uz to, ka vairāk nekā vienas valsts konkurences iestādei ir labas iespējas rīkoties, vienas valsts konkurences iestādes rīcība ir pietiekama pārkāpuma pilnīgai izbeigšanai. [...]

Divu vai triju valstu konkurences iestāžu paralēla rīcība var būt piemērota, ja līgumam vai darbībām ir būtiska ietekme uz konkurenci galvenokārt to attiecīgajās teritorijās un tikai vienas valsts konkurences iestādes rīcība nebūtu pietiekama, lai pilnībā izbeigtu pārkāpumu vai piemērotu tam atbilstošas sankcijas. [...]

Iestādes, kas rīkojas paralēli, cik vien iespējams, cenšas koordinēt savu rīcību. Šim nolūkam var būt noderīgi vienu no tām norīkot kā vadošo iestādi un tai deleģēt tādus uzdevumus kā, piemēram, izmeklēšanas pasākumu koordinēšana, vienlaikus saglabājot katras iestādes atbildību par savas lietas izmeklēšanas veikšanu. [...]

EBTA Uzraudzības iestādei ir īpaši labas iespējas rīkoties, ja vienam vai vairākiem līgumiem vai darbībām, tostarp līdzīgu līgumu un darbību tīkliem, ir ietekme uz konkurenci vairāk nekā trijās EBTA valstīs (pārrobežu tirgi, kas aptver vairāk nekā trīs EBTA valstis vai vairākus valstu tirgus).

Turklāt EBTA Uzraudzības iestādei ir īpaši labas iespējas rīkoties attiecīgajā lietā, ja tā ir cieši saistīta ar citiem EEZ noteikumiem, kurus var piemērot tikai Uzraudzības iestāde vai kurus tā var piemērot efektīvāk, ja EEZ interesēs nepieciešams pieņemt Uzraudzības iestādes lēmumu par EEZ konkurences politikas attīstību, kad rodas jauna konkurences problēma vai nepieciešams nodrošināt efektīvu tiesību aktu izpildi”.

| 23. | EBTA Konkurences tīklā informācija par lietām, kas tiek izmeklētas pēc sūdzības saņemšanas, būs pieejama citiem tīkla dalībniekiem pirms pirmā formālā izmeklēšanas pasākuma uzsākšanas vai uzreiz pēc tam (23). Ja viena un tā pati sūdzība ir iesniegta vairākām iestādēm vai arī neviena lieta nav iesniegta piemērotā iestādē, tīkla dalībnieki divu mēnešu laikā centīsies noteikt, kura iestāde vai iestādes ir atbildīgas par šo lietu. |
| --- | --- |

23.

EBTA Konkurences tīklā informācija par lietām, kas tiek izmeklētas pēc sūdzības saņemšanas, būs pieejama citiem tīkla dalībniekiem pirms pirmā formālā izmeklēšanas pasākuma uzsākšanas vai uzreiz pēc tam (23). Ja viena un tā pati sūdzība ir iesniegta vairākām iestādēm vai arī neviena lieta nav iesniegta piemērotā iestādē, tīkla dalībnieki divu mēnešu laikā centīsies noteikt, kura iestāde vai iestādes ir atbildīgas par šo lietu.

| 24. | Pašām sūdzībām ir svarīga loma, lai turpmāk samazinātu iespējamu vajadzību nodot tālāk lietu, kas izriet no sūdzības, atsaucoties uz norādēm par pienākumu sadali tīklā, kuras izklāstītas šajā nodaļā, kad tiek pieņemts lēmums par to, kur iesniegt sūdzību. Ja tomēr lieta tiek nodota citai iestādei tīklā, attiecīgajiem uzņēmumiem un sūdzības vai sūdzību iesniedzējam vai iesniedzējiem pēc iespējas ātrāk tiek paziņots par iesaistītajām konkurences iestādēm (24). |
| --- | --- |

24.

Pašām sūdzībām ir svarīga loma, lai turpmāk samazinātu iespējamu vajadzību nodot tālāk lietu, kas izriet no sūdzības, atsaucoties uz norādēm par pienākumu sadali tīklā, kuras izklāstītas šajā nodaļā, kad tiek pieņemts lēmums par to, kur iesniegt sūdzību. Ja tomēr lieta tiek nodota citai iestādei tīklā, attiecīgajiem uzņēmumiem un sūdzības vai sūdzību iesniedzējam vai iesniedzējiem pēc iespējas ātrāk tiek paziņots par iesaistītajām konkurences iestādēm (24).

| 25. | EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības noraidīt sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 13. pantu, pamantojoties uz to, ka EBTA valsts konkurences iestāde izskata vai ir izskatījusi šo lietu. To darot, Uzraudzības iestādei saskaņā ar III. nodaļas 9. pantu ir nekavējoties jāinformē sūdzības iesniedzējs par valsts konkurences iestādi, kas izskata vai ir izskatījusi šo lietu. |
| --- | --- |

25.

EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības noraidīt sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 13. pantu, pamantojoties uz to, ka EBTA valsts konkurences iestāde izskata vai ir izskatījusi šo lietu. To darot, Uzraudzības iestādei saskaņā ar III. nodaļas 9. pantu ir nekavējoties jāinformē sūdzības iesniedzējs par valsts konkurences iestādi, kas izskata vai ir izskatījusi šo lietu.

III.   SŪDZĪBU IZSKATĪŠANA EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDĒ ATBILSTĪGI II. NODAĻAS 7. PANTA 2. PUNKTAM

A.   Vispārīgā daļa

| 26. | Saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu fiziskas vai juridiskas personas, kas var apliecināt likumīgas intereses (25), ir tiesīgas iesniegt sūdzību, lai lūgtu EBTA Uzraudzības iestādi atklāt EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpumus, un prasīt, lai šis pārkāpums saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 1. punktu tiktu izbeigts. Šī paziņojuma daļa izskaidro, kādas prasības piemērojamas sūdzībām, kas pamatojas uz II. nodaļas 7. panta 2. punktu, to izvērtēšanu un procedūras, ko ievēro Uzraudzības iestāde. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu fiziskas vai juridiskas personas, kas var apliecināt likumīgas intereses (25), ir tiesīgas iesniegt sūdzību, lai lūgtu EBTA Uzraudzības iestādi atklāt EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpumus, un prasīt, lai šis pārkāpums saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 1. punktu tiktu izbeigts. Šī paziņojuma daļa izskaidro, kādas prasības piemērojamas sūdzībām, kas pamatojas uz II. nodaļas 7. panta 2. punktu, to izvērtēšanu un procedūras, ko ievēro Uzraudzības iestāde.

| 27. | EBTA Uzraudzības iestāde, atšķirībā no civiltiesām, kuru uzdevums ir nodrošināt privātpersonu individuālās tiesības, ir administratīva iestāde, kam jādarbojas sabiedrības interesēs. EBTA Uzraudzības iestādes, kā tādas iestādes, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, uzdevuma būtiska iezīme ir zināmas tiesības noteikt savas darbības prioritātes konkurences noteikumu piemērošanā (26). |
| --- | --- |

27.

EBTA Uzraudzības iestāde, atšķirībā no civiltiesām, kuru uzdevums ir nodrošināt privātpersonu individuālās tiesības, ir administratīva iestāde, kam jādarbojas sabiedrības interesēs. EBTA Uzraudzības iestādes, kā tādas iestādes, kas piemēro konkurences noteikumus sabiedrības interesēs, uzdevuma būtiska iezīme ir zināmas tiesības noteikt savas darbības prioritātes konkurences noteikumu piemērošanā (26).

| 28. | EBTA Uzraudzības iestāde ir tiesīga noteikt tai iesniegtajām sūdzībām dažādas prioritātes pakāpes, un tā var atsaukties uz EEZ līgumā minētajām interesēm, ko skar attiecīgā lieta, kā uz prioritātes kritēriju (27). Uzraudzības iestāde var noraidīt sūdzību, ja tā uzskata, ka lieta nepietiekami atspoguļo EEZ intereses, lai attaisnotu turpmāku izmeklēšanu. Ja Uzraudzības iestāde noraida sūdzību, sūdzības iesniedzējam ir tiesības uz to, lai Uzraudzības iestāde pieņemtu lēmumu (28), neskarot II. nodaļas 7. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

28.

EBTA Uzraudzības iestāde ir tiesīga noteikt tai iesniegtajām sūdzībām dažādas prioritātes pakāpes, un tā var atsaukties uz EEZ līgumā minētajām interesēm, ko skar attiecīgā lieta, kā uz prioritātes kritēriju (27). Uzraudzības iestāde var noraidīt sūdzību, ja tā uzskata, ka lieta nepietiekami atspoguļo EEZ intereses, lai attaisnotu turpmāku izmeklēšanu. Ja Uzraudzības iestāde noraida sūdzību, sūdzības iesniedzējam ir tiesības uz to, lai Uzraudzības iestāde pieņemtu lēmumu (28), neskarot II. nodaļas 7. panta 3. punktu.

B.   Sūdzības iesniegšana atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 2. punktam

a)   Sūdzības forma

| 29. | Sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu var iesniegt tikai par iespējamu 53. un 54. panta pārkāpumu, lai EBTA Uzraudzības iestāde rīkotos saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 1. punktu. Saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu sūdzībai jāatbilst C veidlapas paraugam, kas minēts II. nodaļas 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

29.

Sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu var iesniegt tikai par iespējamu 53. un 54. panta pārkāpumu, lai EBTA Uzraudzības iestāde rīkotos saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 1. punktu. Saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu sūdzībai jāatbilst C veidlapas paraugam, kas minēts II. nodaļas 5. panta 1. punktā.

| 30. | C veidlapa ir pieejama http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ un ir pievienota arī šim paziņojumam. Sūdzība jāiesniedz trīs eksemplāros papīra, ka arī, ja iespējams, elektroniskā formā. Turklāt sūdzības iesniedzējam jānodrošina arī sūdzības nekonfidenciālā versija (II. nodaļas 5. panta 2. punkts). Elektroniskā formā sūdzību var iesniegt EBTA Uzraudzības iestādei ar iepriekš norādītās tīmekļa vietnes starpniecību. Eksemplāri papīra formā jāsūta uz šādu adresi:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |

30.

C veidlapa ir pieejama http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ un ir pievienota arī šim paziņojumam. Sūdzība jāiesniedz trīs eksemplāros papīra, ka arī, ja iespējams, elektroniskā formā. Turklāt sūdzības iesniedzējam jānodrošina arī sūdzības nekonfidenciālā versija (II. nodaļas 5. panta 2. punkts). Elektroniskā formā sūdzību var iesniegt EBTA Uzraudzības iestādei ar iepriekš norādītās tīmekļa vietnes starpniecību. Eksemplāri papīra formā jāsūta uz šādu adresi:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

| 31. | C veidlapā sūdzības iesniedzējiem jāsniedz vispusīga informācija saistībā ar savu sūdzību. Viņiem ir arī jāiesniedz būtiski papildu dokumenti, kas ir pieejami, un pēc iespējas jāsniedz norādes par to, kad būtisko informāciju un dokumentus, kuri tiem nav pieejami, varētu saņemt EBTA Uzraudzības iestāde. Īpašos gadījumos Uzraudzības iestāde var atbrīvot no pienākuma sniegt informāciju saistībā ar informācijas daļu, kas prasīta C veidlapā (II. nodaļas 5. panta 1. punkts). EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka šāda iespēja var jo īpaši atvieglot patērētāju apvienību sūdzību iesniegšanu, ja tām citādi pamatotas sūdzības kontekstā nav pieejama specifiska informācija par jomu, kurā darbojas uzņēmums, par ko tiek iesniegta sūdzība. |
| --- | --- |

31.

C veidlapā sūdzības iesniedzējiem jāsniedz vispusīga informācija saistībā ar savu sūdzību. Viņiem ir arī jāiesniedz būtiski papildu dokumenti, kas ir pieejami, un pēc iespējas jāsniedz norādes par to, kad būtisko informāciju un dokumentus, kuri tiem nav pieejami, varētu saņemt EBTA Uzraudzības iestāde. Īpašos gadījumos Uzraudzības iestāde var atbrīvot no pienākuma sniegt informāciju saistībā ar informācijas daļu, kas prasīta C veidlapā (II. nodaļas 5. panta 1. punkts). EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka šāda iespēja var jo īpaši atvieglot patērētāju apvienību sūdzību iesniegšanu, ja tām citādi pamatotas sūdzības kontekstā nav pieejama specifiska informācija par jomu, kurā darbojas uzņēmums, par ko tiek iesniegta sūdzība.

| 32. | EBTA Uzraudzības iestādei adresētu korespondenci, kas neatbilst III. nodaļas 5. panta prasībām un tādējādi nav uzskatāma par sūdzību Regulas II. nodaļas 7. panta 2. punkta izpratnē, Uzraudzības iestāde uzskatīs par vispārīgu informāciju. Taču gadījumā, ja tā izrādīsies noderīga, tās rezultātā var tikt uzsākta izmeklēšana pēc savas iniciatīvas (sk. iepriekš minēto 4. punktu). |
| --- | --- |

32.

EBTA Uzraudzības iestādei adresētu korespondenci, kas neatbilst III. nodaļas 5. panta prasībām un tādējādi nav uzskatāma par sūdzību Regulas II. nodaļas 7. panta 2. punkta izpratnē, Uzraudzības iestāde uzskatīs par vispārīgu informāciju. Taču gadījumā, ja tā izrādīsies noderīga, tās rezultātā var tikt uzsākta izmeklēšana pēc savas iniciatīvas (sk. iepriekš minēto 4. punktu).

b)   Likumīgās intereses

| 33. | Formālā sūdzības iesniedzēja statuss saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu tiek noteikts juridiskām un fiziskām personām, kas var apliecināt likumīgas intereses (29). Tiek uzskatīts, ka EBTA valstīm ir likumīga interese par visām sūdzībām, ko tās nolemj iesniegt. |
| --- | --- |

33.

Formālā sūdzības iesniedzēja statuss saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu tiek noteikts juridiskām un fiziskām personām, kas var apliecināt likumīgas intereses (29). Tiek uzskatīts, ka EBTA valstīm ir likumīga interese par visām sūdzībām, ko tās nolemj iesniegt.

| 34. | Daudzos gadījumos nosacījums par likumīgām interesēm reti tiek apšaubīts, jo vairumā gadījumu sūdzības iesniedzējus tieši vai negatīvi ietekmē iespējamais pārkāpums. Tomēr ir situācijas, kad 7. panta 2. punktā minētā “likumīgo interešu” nosacījuma dēļ jāveic sīkāka analīze, lai secinātu, ka šis nosacījums ir izpildīts. Lietderīgus norādījumus vislabāk var sniegt nepilnīgs piemēru kopums. |
| --- | --- |

34.

Daudzos gadījumos nosacījums par likumīgām interesēm reti tiek apšaubīts, jo vairumā gadījumu sūdzības iesniedzējus tieši vai negatīvi ietekmē iespējamais pārkāpums. Tomēr ir situācijas, kad 7. panta 2. punktā minētā “likumīgo interešu” nosacījuma dēļ jāveic sīkāka analīze, lai secinātu, ka šis nosacījums ir izpildīts. Lietderīgus norādījumus vislabāk var sniegt nepilnīgs piemēru kopums.

| 35. | Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa ir nolēmusi, ka uzņēmumu apvienība var apgalvot, ka tai ir likumīgas intereses iesniegt sūdzību par rīcību attiecībā uz tās locekļiem, pat ja tos kā uzņēmumus, kas darbojas attiecīgajā tirgū, tieši neskar rīcība, par kuru tiek iesniegta sūdzība, ar nosacījumu, ka, pirmkārt, tā ir pilnvarota pārstāvēt savu locekļu intereses, un, otrkārt, rīcība, par ko tiek iesniegta sūdzība, var negatīvi ietekmēt tās locekļu intereses (30). Savukārt Komisija ir tiesīga neizskatīt uzņēmumu apvienību sūdzības, ja tās locekļi nav bijuši iesaistīti darījumos, par ko ir iesniegta sūdzība (31). |
| --- | --- |

35.

Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa ir nolēmusi, ka uzņēmumu apvienība var apgalvot, ka tai ir likumīgas intereses iesniegt sūdzību par rīcību attiecībā uz tās locekļiem, pat ja tos kā uzņēmumus, kas darbojas attiecīgajā tirgū, tieši neskar rīcība, par kuru tiek iesniegta sūdzība, ar nosacījumu, ka, pirmkārt, tā ir pilnvarota pārstāvēt savu locekļu intereses, un, otrkārt, rīcība, par ko tiek iesniegta sūdzība, var negatīvi ietekmēt tās locekļu intereses (30). Savukārt Komisija ir tiesīga neizskatīt uzņēmumu apvienību sūdzības, ja tās locekļi nav bijuši iesaistīti darījumos, par ko ir iesniegta sūdzība (31).

| 36. | No šīs tiesu prakses var secināt, ka EBTA Uzraudzības iestāde atzīst, ka uzņēmumi (paši vai ar apvienību, kas ir pilnvarotas pārstāvēt to intereses) var apgalvot, ka tiem ir likumīgas intereses, ja tie darbojas attiecīgajā tirgū vai arī rīcība, par ko ir iesniegta sūdzība, var tieši un nelabvēlīgi ietekmēt to intereses. Uzraudzības iestāde uzskata, ka likumīgo interešu aizsardzību, piemēram, var pieprasīt līguma slēdzējas vai darbību veicošās puses, par ko iesniegta sūdzība, konkurenti, kuru intereses ir iespējami aizskārusi darbība, par ko iesniegta sūdzība, vai uzņēmumi, kas izslēgti no izplatīšanas sistēmas. |
| --- | --- |

36.

No šīs tiesu prakses var secināt, ka EBTA Uzraudzības iestāde atzīst, ka uzņēmumi (paši vai ar apvienību, kas ir pilnvarotas pārstāvēt to intereses) var apgalvot, ka tiem ir likumīgas intereses, ja tie darbojas attiecīgajā tirgū vai arī rīcība, par ko ir iesniegta sūdzība, var tieši un nelabvēlīgi ietekmēt to intereses. Uzraudzības iestāde uzskata, ka likumīgo interešu aizsardzību, piemēram, var pieprasīt līguma slēdzējas vai darbību veicošās puses, par ko iesniegta sūdzība, konkurenti, kuru intereses ir iespējami aizskārusi darbība, par ko iesniegta sūdzība, vai uzņēmumi, kas izslēgti no izplatīšanas sistēmas.

| 37. | Tāpat sūdzības EBTA Uzraudzības iestādei var iesniegt patērētāju apvienības (32). Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka likumīgu interesi var izrādīt atsevišķi patērētāji, kuru ekonomiskās intereses tieši un negatīvi tiek ietekmētas, ciktāl viņi ir tādu preču vai pakalpojumu pircēji, kas ir pārkāpuma objekts (33). |
| --- | --- |

37.

Tāpat sūdzības EBTA Uzraudzības iestādei var iesniegt patērētāju apvienības (32). Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka likumīgu interesi var izrādīt atsevišķi patērētāji, kuru ekonomiskās intereses tieši un negatīvi tiek ietekmētas, ciktāl viņi ir tādu preču vai pakalpojumu pircēji, kas ir pārkāpuma objekts (33).

| 38. | Tomēr EBTA Uzraudzības iestāde neuzskata par likumīgām interesēm 7. panta 2. punkta izpratnē tādu personu vai organizāciju intereses, kas vēlas iesniegt sūdzību, pamatojoties uz apsvērumiem vispārējās interesēs, nepierādot, ka tās vai to locekļus var tieši un negatīvi ietekmēt pārkāpums (pro bono publico). |
| --- | --- |

38.

Tomēr EBTA Uzraudzības iestāde neuzskata par likumīgām interesēm 7. panta 2. punkta izpratnē tādu personu vai organizāciju intereses, kas vēlas iesniegt sūdzību, pamatojoties uz apsvērumiem vispārējās interesēs, nepierādot, ka tās vai to locekļus var tieši un negatīvi ietekmēt pārkāpums (pro bono publico).

| 39. | Vietējās un reģionālās iestādes var izrādīt likumīgas intereses kā tādu preču vai pakalpojumu pircēji vai lietotāji, ko ietekmē rīcība, par kuru iesniegta sūdzība. Tomēr nevar uzskatīt, ka tām ir likumīgas intereses II. nodaļas 7. panta 2. punkta izpratnē, ciktāl tās sabiedrības labā pievērš EBTA Uzraudzības iestādes uzmanību iespējamiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

39.

Vietējās un reģionālās iestādes var izrādīt likumīgas intereses kā tādu preču vai pakalpojumu pircēji vai lietotāji, ko ietekmē rīcība, par kuru iesniegta sūdzība. Tomēr nevar uzskatīt, ka tām ir likumīgas intereses II. nodaļas 7. panta 2. punkta izpratnē, ciktāl tās sabiedrības labā pievērš EBTA Uzraudzības iestādes uzmanību iespējamiem pārkāpumiem.

| 40. | Sūdzību iesniedzējiem ir jāapliecina savas likumīgās intereses. Ja fiziska vai juridiska persona, kas iesniedz sūdzību, nevar pierādīt likumīgās intereses, EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības neizskatīt sūdzību, neierobežojot savas tiesības uzsākt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas. Jebkurā izmeklēšanas posmā Uzraudzības iestāde var noteikt, vai šis nosacījums ir izpildīts (34). |
| --- | --- |

40.

Sūdzību iesniedzējiem ir jāapliecina savas likumīgās intereses. Ja fiziska vai juridiska persona, kas iesniedz sūdzību, nevar pierādīt likumīgās intereses, EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības neizskatīt sūdzību, neierobežojot savas tiesības uzsākt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas. Jebkurā izmeklēšanas posmā Uzraudzības iestāde var noteikt, vai šis nosacījums ir izpildīts (34).

C.   Sūdzību izvērtēšana

a)   Intereses saskaņā ar EEZ līgumu

| 41. | Saskaņā ar Kopienas tiesu iedibinātu tiesu praksi, EBTA Uzraudzības iestādei nav jāveic katras lietas izmeklēšana (35) vai vēl jo vairāk — jāpieņem lēmums Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta izpratnē par EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpuma esību vai neesību (36), bet tai ir tiesības noteikt dažādas prioritātes pakāpes tai iesniegtajām sūdzībām un atsaukties uz interesēm saskaņā ar EEZ līgumu, lai noteiktu, kāda prioritātes pakāpe piešķirama dažādām sūdzībām, ko tā saņem (37). Situācija ir atšķirīga tikai tādā gadījumā, ja sūdzība ir tikai Uzraudzības iestādes kompetencē (38). |
| --- | --- |

41.

Saskaņā ar Kopienas tiesu iedibinātu tiesu praksi, EBTA Uzraudzības iestādei nav jāveic katras lietas izmeklēšana (35) vai vēl jo vairāk — jāpieņem lēmums Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta izpratnē par EEZ līguma 53. un 54. panta pārkāpuma esību vai neesību (36), bet tai ir tiesības noteikt dažādas prioritātes pakāpes tai iesniegtajām sūdzībām un atsaukties uz interesēm saskaņā ar EEZ līgumu, lai noteiktu, kāda prioritātes pakāpe piešķirama dažādām sūdzībām, ko tā saņem (37). Situācija ir atšķirīga tikai tādā gadījumā, ja sūdzība ir tikai Uzraudzības iestādes kompetencē (38).

| 42. | Tomēr EBTA Uzraudzības iestādei ir rūpīgi jāpārbauda faktiskie un tiesiskie elementi, par ko to informējis sūdzības iesniedzējs, lai izvērtētu intereses saskaņā ar EEZ līgumu turpmākā lietas izmeklēšanā (39). |
| --- | --- |

42.

Tomēr EBTA Uzraudzības iestādei ir rūpīgi jāpārbauda faktiskie un tiesiskie elementi, par ko to informējis sūdzības iesniedzējs, lai izvērtētu intereses saskaņā ar EEZ līgumu turpmākā lietas izmeklēšanā (39).

| 43. | To interešu izvērtēšana saskaņā ar EEZ līgumu, kuras sūdzības iesniedzējs ir minējis sūdzībā, ir atkarīga no katras konkrētās lietas apstākļiem. Tādējādi izvērtēšanas kritēriju skaits, uz ko var atsaukties EBTA Uzraudzības iestāde, nav ierobežots, tāpat arī Uzraudzības iestādei nav jāatsaucas tikai uz kādu konkrētu kritēriju. Tā kā faktiskie un tiesiskie apstākļi dažādās lietās var būtiski atšķirties, ir pieļaujams piemērot jaunus kritērijus, kas iepriekš nav apskatīti (40). Atbilstošos gadījumos interešu izvērtēšanai saskaņa ar EEZ līgumu Uzraudzības iestāde var noteikt prioritāti kādam atsevišķam kritērijam (41). |
| --- | --- |

43.

To interešu izvērtēšana saskaņā ar EEZ līgumu, kuras sūdzības iesniedzējs ir minējis sūdzībā, ir atkarīga no katras konkrētās lietas apstākļiem. Tādējādi izvērtēšanas kritēriju skaits, uz ko var atsaukties EBTA Uzraudzības iestāde, nav ierobežots, tāpat arī Uzraudzības iestādei nav jāatsaucas tikai uz kādu konkrētu kritēriju. Tā kā faktiskie un tiesiskie apstākļi dažādās lietās var būtiski atšķirties, ir pieļaujams piemērot jaunus kritērijus, kas iepriekš nav apskatīti (40). Atbilstošos gadījumos interešu izvērtēšanai saskaņa ar EEZ līgumu Uzraudzības iestāde var noteikt prioritāti kādam atsevišķam kritērijam (41).

| 44. | Starp kritērijiem, kas uzskatīti par būtiskiem interešu saskaņā ar EEZ līgumu izvērtēšanas praksē attiecībā uz (turpmāku) lietu izmeklēšanu, ir šādi.






  — | EBTA Uzraudzības iestāde var noraidīt sūdzību, pamatojoties uz to, ka šīs sūdzības iesniedzējs var iesniegt prasību savu tiesību aizstāvībai valstu tiesās (42); |
| --- | --- | --- |

44.

Starp kritērijiem, kas uzskatīti par būtiskiem interešu saskaņā ar EEZ līgumu izvērtēšanas praksē attiecībā uz (turpmāku) lietu izmeklēšanu, ir šādi.

—

EBTA Uzraudzības iestāde var noraidīt sūdzību, pamatojoties uz to, ka šīs sūdzības iesniedzējs var iesniegt prasību savu tiesību aizstāvībai valstu tiesās (42);

| — | Saskaņā ar uzdevumu, kas Uzraudzības iestādei ir uzticēts ar EEZ līgumu, tā nevar uzskatīt konkrētas situācijas par principā izslēgtām no savas darbības jomas, taču tai katrā lietā ir jāizvērtē, cik nopietni ir iespējamie pārkāpumi un cik noturīgas ir to sekas. Tas jo īpaši nozīmē, ka tai ir jāņem vērā pārkāpumu, par kuriem ir iesniegta sūdzība, ilgums un apjoms, kā arī to ietekme uz konkurenci teritorijā, uz kuru attiecas EEZ līgums (43). |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar uzdevumu, kas Uzraudzības iestādei ir uzticēts ar EEZ līgumu, tā nevar uzskatīt konkrētas situācijas par principā izslēgtām no savas darbības jomas, taču tai katrā lietā ir jāizvērtē, cik nopietni ir iespējamie pārkāpumi un cik noturīgas ir to sekas. Tas jo īpaši nozīmē, ka tai ir jāņem vērā pārkāpumu, par kuriem ir iesniegta sūdzība, ilgums un apjoms, kā arī to ietekme uz konkurenci teritorijā, uz kuru attiecas EEZ līgums (43).

| — | Uzraudzības iestādei var nākties salīdzināt iespējamā pārkāpuma nozīmīgumu attiecībā uz kopējā tirgus darbību, pārkāpuma esamības konstatēšanas iespēju un tās izmeklēšanas apjomu, kas vajadzīga, lai tā izpildītu savu uzdevumu nodrošināt, ka tiek ievērots EEZ līguma 53. un 54. pants (44). |
| --- | --- |

—

Uzraudzības iestādei var nākties salīdzināt iespējamā pārkāpuma nozīmīgumu attiecībā uz kopējā tirgus darbību, pārkāpuma esamības konstatēšanas iespēju un tās izmeklēšanas apjomu, kas vajadzīga, lai tā izpildītu savu uzdevumu nodrošināt, ka tiek ievērots EEZ līguma 53. un 54. pants (44).

| — | Lai gan Uzraudzības iestādes ieskati nav atkarīgi no tā, cik tālu ir pavirzījusies lietas izmeklēšana, izmeklēšanas posms ir viens no lietas apstākļiem, ko Uzraudzības iestāde var ņemt vērā (45). |
| --- | --- |

—

Lai gan Uzraudzības iestādes ieskati nav atkarīgi no tā, cik tālu ir pavirzījusies lietas izmeklēšana, izmeklēšanas posms ir viens no lietas apstākļiem, ko Uzraudzības iestāde var ņemt vērā (45).

| — | Uzraudzības iestāde var nolemt, ka nav lietderīgi izmeklēt sūdzību, ja konkrētās darbības jau ir izbeigtas. Tomēr šajā nolūkā Uzraudzības iestādei nāksies pārliecināties, vai pastāv konkurenci ierobežojošas sekas, un vai pārkāpumu svarīgums vai to seku saglabāšanās nepadara sūdzību par tādu, kas skar Uzraudzības iestādes intereses saskaņā ar EEZ līgumu (46). |
| --- | --- |

—

Uzraudzības iestāde var nolemt, ka nav lietderīgi izmeklēt sūdzību, ja konkrētās darbības jau ir izbeigtas. Tomēr šajā nolūkā Uzraudzības iestādei nāksies pārliecināties, vai pastāv konkurenci ierobežojošas sekas, un vai pārkāpumu svarīgums vai to seku saglabāšanās nepadara sūdzību par tādu, kas skar Uzraudzības iestādes intereses saskaņā ar EEZ līgumu (46).

| — | Uzraudzības iestāde var arī nolemt, ka nav lietderīgi izmeklēt sūdzību, ja iesaistītie uzņēmumi piekrīt mainīt savu rīcību tā, ka Uzraudzības iestāde var uzskatīt, ka iejaukšanās interesēs saskaņa ar EEZ līgumu vairs nav nepieciešama (47). |
| --- | --- |

—

Uzraudzības iestāde var arī nolemt, ka nav lietderīgi izmeklēt sūdzību, ja iesaistītie uzņēmumi piekrīt mainīt savu rīcību tā, ka Uzraudzības iestāde var uzskatīt, ka iejaukšanās interesēs saskaņa ar EEZ līgumu vairs nav nepieciešama (47).

| 45. | Ja EBTA Uzraudzības iestādei izveidojas uzskats, ka lieta nepietiekami skar intereses saskaņā ar EEZ līgumu, lai attaisnotu (turpmāku) izmeklēšanu, Uzraudzības iestāde, pamatojoties uz to, var noraidīt sūdzību. Šādu lēmumu var pieņemt vai nu pirms izmeklēšanas uzsākšanas vai pēc izmeklēšanas pasākumu veikšanas (48). Tomēr Uzraudzības iestādei nav obligāti jānoraida prasība EEZ līgumā norādīto interešu trūkuma dēļ (49). |
| --- | --- |

45.

Ja EBTA Uzraudzības iestādei izveidojas uzskats, ka lieta nepietiekami skar intereses saskaņā ar EEZ līgumu, lai attaisnotu (turpmāku) izmeklēšanu, Uzraudzības iestāde, pamatojoties uz to, var noraidīt sūdzību. Šādu lēmumu var pieņemt vai nu pirms izmeklēšanas uzsākšanas vai pēc izmeklēšanas pasākumu veikšanas (48). Tomēr Uzraudzības iestādei nav obligāti jānoraida prasība EEZ līgumā norādīto interešu trūkuma dēļ (49).

b)   Izvērtēšana saskaņā ar 53. un 54. pantu

| 46. | Sūdzības izskatīšana saskaņā ar 53. un 54. pantu ir saistīta ar diviem aspektiem. Viens ir saistīts ar faktiem, kas jākonstatē, lai pierādītu 53. un 54. panta pārkāpumu, un otrs ir saistīts ar tās rīcības tiesisko izvērtējumu, par ko iesniegta sūdzība. |
| --- | --- |

46.

Sūdzības izskatīšana saskaņā ar 53. un 54. pantu ir saistīta ar diviem aspektiem. Viens ir saistīts ar faktiem, kas jākonstatē, lai pierādītu 53. un 54. panta pārkāpumu, un otrs ir saistīts ar tās rīcības tiesisko izvērtējumu, par ko iesniegta sūdzība.

| 47. | Ja sūdzībā, kas atbilst III. nodaļas 5. pantā paredzētajām prasībām un C veidlapai, ir nepietiekami pamatotas izvirzītās apsūdzības, pamatojoties uz to, sūdzību var noraidīt (50). Lai noraidītu sūdzību, pamatojoties uz to, ka rīcība, par ko iesniegta sūdzība, nepārkāpj EEZ konkurences noteikumus vai arī uz to neattiecas noteikumu piemērošanas joma, EBTA Uzraudzības iestādei nav pienākums ņemt vērā apstākļus, par kuriem tai nav ziņojis sūdzības iesniedzējs un kurus tā būtu varējusi atklāt, tikai veicot lietas izmeklēšanu (51). |
| --- | --- |

47.

Ja sūdzībā, kas atbilst III. nodaļas 5. pantā paredzētajām prasībām un C veidlapai, ir nepietiekami pamatotas izvirzītās apsūdzības, pamatojoties uz to, sūdzību var noraidīt (50). Lai noraidītu sūdzību, pamatojoties uz to, ka rīcība, par ko iesniegta sūdzība, nepārkāpj EEZ konkurences noteikumus vai arī uz to neattiecas noteikumu piemērošanas joma, EBTA Uzraudzības iestādei nav pienākums ņemt vērā apstākļus, par kuriem tai nav ziņojis sūdzības iesniedzējs un kurus tā būtu varējusi atklāt, tikai veicot lietas izmeklēšanu (51).

| 48. | Līgumu un prakses tiesiskās novērtēšanas kritērijus atbilstīgi 53. un 54. pantam nav iespējams pilnībā aplūkot šajā paziņojumā. Tomēr potenciālajiem sūdzību iesniedzējiem papildus citiem informācijas avotiem ir jāiepazīstas ar vispusīgiem EBTA Uzraudzības iestādes norādījumiem (52), jo īpaši ar EBTA Tiesas un Kopienu tiesu praksi, kā arī ar Komisijas lietu praksi (53). Turpmākajos punktos ir minēti četri īpaši jautājumi ar norādēm, kur saņemt turpmākus norādījumus. |
| --- | --- |

48.

Līgumu un prakses tiesiskās novērtēšanas kritērijus atbilstīgi 53. un 54. pantam nav iespējams pilnībā aplūkot šajā paziņojumā. Tomēr potenciālajiem sūdzību iesniedzējiem papildus citiem informācijas avotiem ir jāiepazīstas ar vispusīgiem EBTA Uzraudzības iestādes norādījumiem (52), jo īpaši ar EBTA Tiesas un Kopienu tiesu praksi, kā arī ar Komisijas lietu praksi (53). Turpmākajos punktos ir minēti četri īpaši jautājumi ar norādēm, kur saņemt turpmākus norādījumus.

| 49. | Līgumi un prakse atbilst 53. un 54. panta piemērošanas darbības jomai, ja tie var ietekmēt tirdzniecību EEZ līgumslēdzēju pušu starpā. Ja līgums vai prakse pilnībā neatbilst šim nosacījumam, var piemērot valsts konkurences tiesību aktus, nevis EEZ konkurences tiesības. Vispusīgi ieteikumi par šo tēmu ir atrodami Paziņojumā par koncepciju ietekmei uz tirdzniecību (54). |
| --- | --- |

49.

Līgumi un prakse atbilst 53. un 54. panta piemērošanas darbības jomai, ja tie var ietekmēt tirdzniecību EEZ līgumslēdzēju pušu starpā. Ja līgums vai prakse pilnībā neatbilst šim nosacījumam, var piemērot valsts konkurences tiesību aktus, nevis EEZ konkurences tiesības. Vispusīgi ieteikumi par šo tēmu ir atrodami Paziņojumā par koncepciju ietekmei uz tirdzniecību (54).

| 50. | Līgumi, kas atbilst 53. panta darbības jomai, var būt maznozīmīgi līgumi, kas uzskatāmi par tādiem, kas būtiski neierobežo konkurenci. Norādījumi par šo jautājumu ir atrodami EBTA Uzraudzības iestādes de minimis paziņojumā (55). |
| --- | --- |

50.

Līgumi, kas atbilst 53. panta darbības jomai, var būt maznozīmīgi līgumi, kas uzskatāmi par tādiem, kas būtiski neierobežo konkurenci. Norādījumi par šo jautājumu ir atrodami EBTA Uzraudzības iestādes de minimis paziņojumā (55).

| 51. | Līgumi, kas atbilst grupālā atbrīvojuma nosacījumiem, tiek uzskatīti par atbilstošiem 53. panta 3. punkta nosacījumiem. Lai EBTA Uzraudzības iestāde varētu atcelt grupālo atbrīvojumu atbilstīgi II. nodaļas 29. pantam, tai ir jākonstatē, ka saskaņā ar individuālu novērtējumu līgumam, uz kuru attiecas grupālais atbrīvojums, ir noteiktas sekas, kas neatbilst 53. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

51.

Līgumi, kas atbilst grupālā atbrīvojuma nosacījumiem, tiek uzskatīti par atbilstošiem 53. panta 3. punkta nosacījumiem. Lai EBTA Uzraudzības iestāde varētu atcelt grupālo atbrīvojumu atbilstīgi II. nodaļas 29. pantam, tai ir jākonstatē, ka saskaņā ar individuālu novērtējumu līgumam, uz kuru attiecas grupālais atbrīvojums, ir noteiktas sekas, kas neatbilst 53. panta 3. punktam.

| 52. | Līgumi, kas ierobežo konkurenci EEZ līguma 53. panta 1. punkta izpratnē, var atbilst EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumiem. Saskaņā ar II. nodaļas 1. panta 2. punktu šādi līgumi nav aizliegti. Norādījumi par nosacījumiem, kādiem līgumam jāatbilst saskaņā ar 53. panta 3. punktu, ir atrodami Paziņojumā par 53. panta 3. punktu (56). |
| --- | --- |

52.

Līgumi, kas ierobežo konkurenci EEZ līguma 53. panta 1. punkta izpratnē, var atbilst EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumiem. Saskaņā ar II. nodaļas 1. panta 2. punktu šādi līgumi nav aizliegti. Norādījumi par nosacījumiem, kādiem līgumam jāatbilst saskaņā ar 53. panta 3. punktu, ir atrodami Paziņojumā par 53. panta 3. punktu (56).

D.   Sūdzību izskatīšanas procedūras EBTA Uzraudzības iestādē

a)   Pārskats

| 53. | Kā minēts iepriekš, EBTA Uzraudzības iestādei nav pienākums veikt izmeklēšanu par visām sūdzībām, kas tai iesniegtas, lai konstatētu, vai ir izdarīts pārkāpums. Tomēr Uzraudzības iestādei ir pienākums uzmanīgi izskatīt faktiskos un tiesiskos jautājumus, par ko tā informēta sūdzībā, lai novērtētu, vai šie jautājumi norāda uz rīcību, var radīt 53. un 54. panta pārkāpumu (57). |
| --- | --- |

53.

Kā minēts iepriekš, EBTA Uzraudzības iestādei nav pienākums veikt izmeklēšanu par visām sūdzībām, kas tai iesniegtas, lai konstatētu, vai ir izdarīts pārkāpums. Tomēr Uzraudzības iestādei ir pienākums uzmanīgi izskatīt faktiskos un tiesiskos jautājumus, par ko tā informēta sūdzībā, lai novērtētu, vai šie jautājumi norāda uz rīcību, var radīt 53. un 54. panta pārkāpumu (57).

| 54. | EBTA Uzraudzības iestādes sūdzību izskatīšanas procedūrā var izdalīt dažādus posmus (58). |
| --- | --- |

54.

EBTA Uzraudzības iestādes sūdzību izskatīšanas procedūrā var izdalīt dažādus posmus (58).

| 55. | Pirmajā posmā pēc sūdzības iesniegšanas EBTA Uzraudzības iestāde pārbauda sūdzību un var ievākt sīkāku informāciju, lai nolemtu, kā rīkoties attiecībā uz sūdzību. Šajā posmā EBTA Uzraudzības iestāde var neformāli apspriesties ar sūdzības iesniedzēju, lai precizētu faktiskos un tiesiskos jautājumus, ar ko ir saistīta sūdzība. Šajā posmā EBTA Uzraudzības iestāde var sniegt sākotnēju atbildi uz sūdzību, dodot sūdzības iesniedzējam iespēju papildināt savu sūdzību, ņemot vērā šādu sākotnējo atbildi. |
| --- | --- |

55.

Pirmajā posmā pēc sūdzības iesniegšanas EBTA Uzraudzības iestāde pārbauda sūdzību un var ievākt sīkāku informāciju, lai nolemtu, kā rīkoties attiecībā uz sūdzību. Šajā posmā EBTA Uzraudzības iestāde var neformāli apspriesties ar sūdzības iesniedzēju, lai precizētu faktiskos un tiesiskos jautājumus, ar ko ir saistīta sūdzība. Šajā posmā EBTA Uzraudzības iestāde var sniegt sākotnēju atbildi uz sūdzību, dodot sūdzības iesniedzējam iespēju papildināt savu sūdzību, ņemot vērā šādu sākotnējo atbildi.

| 56. | Otrajā posmā EBTA Uzraudzības iestāde var sīkāk izmeklēt lietu, lai atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 1. punktam uzsāktu lietas izskatīšanu pret uzņēmumiem, par ko ir iesniegta sūdzība. Ja Uzraudzības iestāde uzskata, ka tai nav pietiekoša pamatojuma reaģēt uz sūdzību, tā informēs sūdzības iesniedzēju par saviem apsvērumiem un piedāvās sūdzības iesniedzējam iespēju iesniegt jebkādus sīkākus komentārus tās atvēlētajā laikā (III. nodaļas 7. panta 1. punkts). |
| --- | --- |

56.

Otrajā posmā EBTA Uzraudzības iestāde var sīkāk izmeklēt lietu, lai atbilstīgi II. nodaļas 7. panta 1. punktam uzsāktu lietas izskatīšanu pret uzņēmumiem, par ko ir iesniegta sūdzība. Ja Uzraudzības iestāde uzskata, ka tai nav pietiekoša pamatojuma reaģēt uz sūdzību, tā informēs sūdzības iesniedzēju par saviem apsvērumiem un piedāvās sūdzības iesniedzējam iespēju iesniegt jebkādus sīkākus komentārus tās atvēlētajā laikā (III. nodaļas 7. panta 1. punkts).

| 57. | Ja sūdzības iesniedzējs neizsaka savus apsvērumus EBTA Uzraudzības iestādes noteiktajā termiņā, sūdzība ir uzskatāma par atsauktu (III. nodaļas 7. panta 3. punkts). Visos citos gadījumos trešajā procedūras posmā Uzraudzības iestāde pieņem zināšanai sūdzības iesniedzēja iesniegtos novērojumus un vai nu uzsāk tiesvedību pret sūdzības objektu vai pieņem lēmumu par sūdzības noraidīšanu (59). |
| --- | --- |

57.

Ja sūdzības iesniedzējs neizsaka savus apsvērumus EBTA Uzraudzības iestādes noteiktajā termiņā, sūdzība ir uzskatāma par atsauktu (III. nodaļas 7. panta 3. punkts). Visos citos gadījumos trešajā procedūras posmā Uzraudzības iestāde pieņem zināšanai sūdzības iesniedzēja iesniegtos novērojumus un vai nu uzsāk tiesvedību pret sūdzības objektu vai pieņem lēmumu par sūdzības noraidīšanu (59).

| 58. | Ja EBTA Uzraudzības iestāde noraida sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 13. pantu, pamatojoties uz to, ka cita iestāde izskata vai jau ir izskatījusi šo lietu, Komisija rīkojas saskaņā ar III. nodaļas 9. pantu. |
| --- | --- |

58.

Ja EBTA Uzraudzības iestāde noraida sūdzību saskaņā ar II. nodaļas 13. pantu, pamatojoties uz to, ka cita iestāde izskata vai jau ir izskatījusi šo lietu, Komisija rīkojas saskaņā ar III. nodaļas 9. pantu.

| 59. | Visas procedūras laikā sūdzību iesniedzēji izmanto tiesību kopumu, kas tiem jo īpaši ir noteiktas III. nodaļas 6. līdz 8. pantā. Tomēr EBTA Uzraudzības iestādes tiesvedība konkurences lietās nav iztiesāšanas procedūra starp sūdzības iesniedzēju, no vienas puses, un uzņēmumiem, kas ir izmeklēšanas subjekts, no otras puses. Tādējādi sūdzību iesniedzēju procesuālajām tiesībām sekas ir mazāk nozīmīgas nekā to uzņēmumu, uz kuriem attiecas pārkāpuma procedūra, tiesības tikt taisnīgi uzklausītiem (60). |
| --- | --- |

59.

Visas procedūras laikā sūdzību iesniedzēji izmanto tiesību kopumu, kas tiem jo īpaši ir noteiktas III. nodaļas 6. līdz 8. pantā. Tomēr EBTA Uzraudzības iestādes tiesvedība konkurences lietās nav iztiesāšanas procedūra starp sūdzības iesniedzēju, no vienas puses, un uzņēmumiem, kas ir izmeklēšanas subjekts, no otras puses. Tādējādi sūdzību iesniedzēju procesuālajām tiesībām sekas ir mazāk nozīmīgas nekā to uzņēmumu, uz kuriem attiecas pārkāpuma procedūra, tiesības tikt taisnīgi uzklausītiem (60).

b)   Norādoši laika ierobežojumi sūdzības iesniedzēja informēšanai par EBTA Uzraudzības iestādes ierosināto rīcību

| 60. | EBTA Uzraudzības iestādei ir pienākums pieņemt lēmumu par sūdzībām pamatotā termiņā (61). Pamatotu termiņu nosaka atkarībā no katras lietas apstākļiem un jo īpaši tās konteksta, dažādiem procesuāliem pasākumiem, ko veic Uzraudzības iestāde, pušu rīcības procedūras laikā, lietas sarežģītības un tās svarīguma dažādām iesaistītajām pusēm (62). |
| --- | --- |

60.

EBTA Uzraudzības iestādei ir pienākums pieņemt lēmumu par sūdzībām pamatotā termiņā (61). Pamatotu termiņu nosaka atkarībā no katras lietas apstākļiem un jo īpaši tās konteksta, dažādiem procesuāliem pasākumiem, ko veic Uzraudzības iestāde, pušu rīcības procedūras laikā, lietas sarežģītības un tās svarīguma dažādām iesaistītajām pusēm (62).

| 61. | EBTA Uzraudzības iestāde principā centīsies informēt sūdzības iesniedzējus par rīcību, ko tā ierosina veikt attiecībā uz sūdzību, orientējoši četru mēnešu laikā kopš sūdzības saņemšanas. Tādējādi atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem un sevišķi no iespējamās nepieciešamības pieprasīt papildu informāciju no sūdzības iesniedzēja vai trešajām pusēm, Uzraudzības iestāde principā četru mēnešu laikā informēs sūdzības iesniedzēju par to, vai tā uzsāks vai neuzsāks lietas izmeklēšanu. Šis atvēlētais laiks nav saistošs termiņš un obligāts termiņš. |
| --- | --- |

61.

EBTA Uzraudzības iestāde principā centīsies informēt sūdzības iesniedzējus par rīcību, ko tā ierosina veikt attiecībā uz sūdzību, orientējoši četru mēnešu laikā kopš sūdzības saņemšanas. Tādējādi atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem un sevišķi no iespējamās nepieciešamības pieprasīt papildu informāciju no sūdzības iesniedzēja vai trešajām pusēm, Uzraudzības iestāde principā četru mēnešu laikā informēs sūdzības iesniedzēju par to, vai tā uzsāks vai neuzsāks lietas izmeklēšanu. Šis atvēlētais laiks nav saistošs termiņš un obligāts termiņš.

| 62. | Tādējādi šo četru mēnešu laikā EBTA Uzraudzības iestāde kā sākotnējo pirmā posma atbildi var sūdzības iesniedzējam nosūtīt paziņojumu par ierosinājumiem saistībā ar turpmāko rīcību (sk. iepriekš minēto 55. punktu). Ja sūdzības izskatīšana notiek otrajā posmā (sk. iepriekš minēto 56. punktu), Uzraudzības iestāde var arī tieši informēt sūdzības iesniedzēju par iepriekšējo novērtējumu, nosūtot vēstuli saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

62.

Tādējādi šo četru mēnešu laikā EBTA Uzraudzības iestāde kā sākotnējo pirmā posma atbildi var sūdzības iesniedzējam nosūtīt paziņojumu par ierosinājumiem saistībā ar turpmāko rīcību (sk. iepriekš minēto 55. punktu). Ja sūdzības izskatīšana notiek otrajā posmā (sk. iepriekš minēto 56. punktu), Uzraudzības iestāde var arī tieši informēt sūdzības iesniedzēju par iepriekšējo novērtējumu, nosūtot vēstuli saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 1. punktu.

| 63. | Lai nodrošinātu visātrāko lietas izskatīšanu, ir ieteicams, lai sūdzību iesniedzēji procedūru laikā uzcītīgi sadarbotos (63), piemēram, informējot EBTA Uzraudzības iestādi par notikumu gaitu. |
| --- | --- |

63.

Lai nodrošinātu visātrāko lietas izskatīšanu, ir ieteicams, lai sūdzību iesniedzēji procedūru laikā uzcītīgi sadarbotos (63), piemēram, informējot EBTA Uzraudzības iestādi par notikumu gaitu.

c)   Sūdzības iesniedzēja procesuālās tiesības

| 64. | Ja EBTA Uzraudzības iestāde uzņēmumiem, par ko ir iesniegta sūdzība, nosūta iebildumu saskaņā ar III. nodaļas 10. panta 1. punktu, sūdzības iesniedzējam ir tiesības saņemt šā dokumenta kopiju, no kura ir svītroti iesaistīto uzņēmumu komercnoslēpumi un cita konfidenciāla informācija (nekonfidenciāla iebilduma versija; sal. III. nodaļas 6. panta 1. punkts). Sūdzības iesniedzējs tiek lūgts rakstveidā komentēt iebildumu. Šādu rakstisku komentāru iesniegšanai tiks noteikts konkrēts termiņš. |
| --- | --- |

64.

Ja EBTA Uzraudzības iestāde uzņēmumiem, par ko ir iesniegta sūdzība, nosūta iebildumu saskaņā ar III. nodaļas 10. panta 1. punktu, sūdzības iesniedzējam ir tiesības saņemt šā dokumenta kopiju, no kura ir svītroti iesaistīto uzņēmumu komercnoslēpumi un cita konfidenciāla informācija (nekonfidenciāla iebilduma versija; sal. III. nodaļas 6. panta 1. punkts). Sūdzības iesniedzējs tiek lūgts rakstveidā komentēt iebildumu. Šādu rakstisku komentāru iesniegšanai tiks noteikts konkrēts termiņš.

| 65. | Turklāt EBTA Uzraudzības iestāde atbilstošos gadījumos var dod sūdzības iesniedzējam iespēju izteikt savus apsvērumus pušu, kam ir nosūtīts iebildumu paziņojums, mutiskās noklausīšanās laikā, ja sūdzības iesniedzējs to ir pieprasījis savās rakstiskajās piezīmēs (64). |
| --- | --- |

65.

Turklāt EBTA Uzraudzības iestāde atbilstošos gadījumos var dod sūdzības iesniedzējam iespēju izteikt savus apsvērumus pušu, kam ir nosūtīts iebildumu paziņojums, mutiskās noklausīšanās laikā, ja sūdzības iesniedzējs to ir pieprasījis savās rakstiskajās piezīmēs (64).

| 66. | Sūdzības iesniedzēji pēc savas iniciatīvas vai pēc EBTA Uzraudzības iestādes pieprasījuma var iesniegt dokumentus, kas satur komercnoslēpumu vai citu konfidenciālu informāciju. Konfidenciālo informāciju aizsargās Uzraudzības iestāde (65). Saskaņā ar III. nodaļas 16. pantu sūdzības iesniedzēju pienākums ir norādīt konfidenciālo informāciju, pamatot, kādēļ šī informācija ir uzskatāma par konfidenciālu, un iesniegt atsevišķu nekonfidenciālu versiju, ja tie izklāsta savu viedokli saskaņā ar III. nodaļas 6. panta 1. punktu un 7. panta 1. punktu, kā arī tad, ja tās pašas procedūras gaitā tie vēlāk iesniedz papildu informāciju. Turklāt Uzraudzības iestāde visos citos gadījumos var sūdzību iesniedzējiem, kas iesniedz dokumentus vai paziņojumus, pieprasīt norādīt dokumentus, dokumentu vai paziņojumu daļas, ko tie uzskata par konfidenciālām. Tā jo īpaši var noteikt sūdzības iesniedzējam termiņu, kurā tam jānorāda, kādēļ tas kādu informācijas daļu uzskata par konfidenciālu, un iesniegtu nekonfidenciālu versiju, ieskaitot katras svītrotās daļas konspektīvu aprakstu vai nekonfidenciālu versiju. |
| --- | --- |

66.

Sūdzības iesniedzēji pēc savas iniciatīvas vai pēc EBTA Uzraudzības iestādes pieprasījuma var iesniegt dokumentus, kas satur komercnoslēpumu vai citu konfidenciālu informāciju. Konfidenciālo informāciju aizsargās Uzraudzības iestāde (65). Saskaņā ar III. nodaļas 16. pantu sūdzības iesniedzēju pienākums ir norādīt konfidenciālo informāciju, pamatot, kādēļ šī informācija ir uzskatāma par konfidenciālu, un iesniegt atsevišķu nekonfidenciālu versiju, ja tie izklāsta savu viedokli saskaņā ar III. nodaļas 6. panta 1. punktu un 7. panta 1. punktu, kā arī tad, ja tās pašas procedūras gaitā tie vēlāk iesniedz papildu informāciju. Turklāt Uzraudzības iestāde visos citos gadījumos var sūdzību iesniedzējiem, kas iesniedz dokumentus vai paziņojumus, pieprasīt norādīt dokumentus, dokumentu vai paziņojumu daļas, ko tie uzskata par konfidenciālām. Tā jo īpaši var noteikt sūdzības iesniedzējam termiņu, kurā tam jānorāda, kādēļ tas kādu informācijas daļu uzskata par konfidenciālu, un iesniegtu nekonfidenciālu versiju, ieskaitot katras svītrotās daļas konspektīvu aprakstu vai nekonfidenciālu versiju.

| 67. | Tas, ka informācija tiek kvalificēta kā konfidenciāla, neliedz EBTA Uzraudzības iestādei informāciju izpaust un izmantot, ja tas ir nepieciešams, lai pierādītu 53. un 54. panta pārkāpumu (66). Ja komercnoslēpumi un konfidenciālā informācija ir nepieciešama pārkāpuma pierādīšanai, Uzraudzības iestādei ir jāizvērtē katrs dokuments, vai nepieciešamība atklāt informāciju ir lielāka nekā kaitējums, ko var radīt šādas informācijas atklāšana. |
| --- | --- |

67.

Tas, ka informācija tiek kvalificēta kā konfidenciāla, neliedz EBTA Uzraudzības iestādei informāciju izpaust un izmantot, ja tas ir nepieciešams, lai pierādītu 53. un 54. panta pārkāpumu (66). Ja komercnoslēpumi un konfidenciālā informācija ir nepieciešama pārkāpuma pierādīšanai, Uzraudzības iestādei ir jāizvērtē katrs dokuments, vai nepieciešamība atklāt informāciju ir lielāka nekā kaitējums, ko var radīt šādas informācijas atklāšana.

| 68. | Ja EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka sūdzības izskatīšana nav jāturpina tāpēc, ka EEZ līgumā norādītajās interesēs nav turpināt lietas izmeklēšanu, vai citu iemeslu dēļ, tā informēs sūdzības iesniedzēju ar vēstuli, kurā norādīts tās rīcības juridiskais pamatojums (III. nodaļas 7. panta 1. punkts), izklāstīti iemesli, kas likuši Uzraudzības iestādei izdarīt šādus provizoriskus secinājumus, kā arī dod sūdzības iesniedzējam iespēju Uzraudzības iestādes atvēlētajā laikā iesniegt papildu informāciju vai apsvērumus. Uzraudzības iestāde arī norādīs sekas saistībā ar vēstules neatbildēšanu atbilstīgi III. nodaļas 7. panta 3. punktam, kā paskaidrots turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

68.

Ja EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka sūdzības izskatīšana nav jāturpina tāpēc, ka EEZ līgumā norādītajās interesēs nav turpināt lietas izmeklēšanu, vai citu iemeslu dēļ, tā informēs sūdzības iesniedzēju ar vēstuli, kurā norādīts tās rīcības juridiskais pamatojums (III. nodaļas 7. panta 1. punkts), izklāstīti iemesli, kas likuši Uzraudzības iestādei izdarīt šādus provizoriskus secinājumus, kā arī dod sūdzības iesniedzējam iespēju Uzraudzības iestādes atvēlētajā laikā iesniegt papildu informāciju vai apsvērumus. Uzraudzības iestāde arī norādīs sekas saistībā ar vēstules neatbildēšanu atbilstīgi III. nodaļas 7. panta 3. punktam, kā paskaidrots turpmāk tekstā.

| 69. | Saskaņā ar III. nodaļas 8. panta 1. punktu, sūdzības iesniedzējam ir tiesības piekļūt informācijai, kuru Uzraudzības iestāde izmanto par pamatu savam provizoriskam atzinumam. Šāda pieeja parasti tiek nodrošināta, pievienojot vēstulei attiecīgo dokumentu kopijas. |
| --- | --- |

69.

Saskaņā ar III. nodaļas 8. panta 1. punktu, sūdzības iesniedzējam ir tiesības piekļūt informācijai, kuru Uzraudzības iestāde izmanto par pamatu savam provizoriskam atzinumam. Šāda pieeja parasti tiek nodrošināta, pievienojot vēstulei attiecīgo dokumentu kopijas.

| 70. | Sūdzības iesniedzējam atvēlētais laiks iesniegt apsvērumus par vēstuli saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 1. punktu tiks noteikts saskaņā ar lietas apstākļiem. Tas nebūs īsāks par četrām nedēļām (III. nodaļas 17. panta 2. punkts). Ja sūdzības iesniedzējs neatbild noteiktajā termiņā, sūdzība ir uzskatāma par atsauktu saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 3. punktu. Sūdzību iesniedzējiem ir tiesības atsaukt jebkurā laikā, kad tie vēlas. |
| --- | --- |

70.

Sūdzības iesniedzējam atvēlētais laiks iesniegt apsvērumus par vēstuli saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 1. punktu tiks noteikts saskaņā ar lietas apstākļiem. Tas nebūs īsāks par četrām nedēļām (III. nodaļas 17. panta 2. punkts). Ja sūdzības iesniedzējs neatbild noteiktajā termiņā, sūdzība ir uzskatāma par atsauktu saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 3. punktu. Sūdzību iesniedzējiem ir tiesības atsaukt jebkurā laikā, kad tie vēlas.

| 71. | Sūdzības iesniedzējs var lūgt pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai. Atkarībā no lietas apstākļiem EBTA Uzraudzības iestāde var piešķirt šādu pagarinājumu. |
| --- | --- |

71.

Sūdzības iesniedzējs var lūgt pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai. Atkarībā no lietas apstākļiem EBTA Uzraudzības iestāde var piešķirt šādu pagarinājumu.

| 72. | Šādā gadījumā, ja sūdzības iesniedzējs iesniedz papildus apsvērumus, EBTA Uzraudzības iestāde šos apsvērumus ņem vērā. Ja tie ir tādi, kas liek Uzraudzības iestādei mainīt iepriekšējo rīcības gaitu, tā var uzsākt procedūru pret uzņēmumiem, par ko ir iesniegta sūdzība. Šajā procedūrā sūdzības iesniedzējam ir iepriekš aprakstītās procesuālās tiesības. |
| --- | --- |

72.

Šādā gadījumā, ja sūdzības iesniedzējs iesniedz papildus apsvērumus, EBTA Uzraudzības iestāde šos apsvērumus ņem vērā. Ja tie ir tādi, kas liek Uzraudzības iestādei mainīt iepriekšējo rīcības gaitu, tā var uzsākt procedūru pret uzņēmumiem, par ko ir iesniegta sūdzība. Šajā procedūrā sūdzības iesniedzējam ir iepriekš aprakstītās procesuālās tiesības.

| 73. | Ja sūdzības iesniedzēja novērojumi nemaina EBTA Uzraudzības iestādes ierosināto rīcības gaitu, tā lemj par sūdzības noraidīšanu (67). |
| --- | --- |

73.

Ja sūdzības iesniedzēja novērojumi nemaina EBTA Uzraudzības iestādes ierosināto rīcības gaitu, tā lemj par sūdzības noraidīšanu (67).

d)   EBTA Uzraudzības iestādes lēmums noraidīt sūdzību

| 74. | Ja EBTA Uzraudzības iestāde saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 2. punktu nolemj noraidīt sūdzību, tai ir jānorāda iemesli atbilstoši Uzraudzības un Tiesas nolīguma 16. pantam, t.i., tādā veidā, kas atbilst apstrīdētajam pasākumam, un jāņem vērā katras lietas apstākļi. |
| --- | --- |

74.

Ja EBTA Uzraudzības iestāde saskaņā ar III. nodaļas 7. panta 2. punktu nolemj noraidīt sūdzību, tai ir jānorāda iemesli atbilstoši Uzraudzības un Tiesas nolīguma 16. pantam, t.i., tādā veidā, kas atbilst apstrīdētajam pasākumam, un jāņem vērā katras lietas apstākļi.

| 75. | Pamatojumā ir skaidri un nepārprotami jāatklāj EBTA Uzraudzības iestādes apsvērumi, lai sūdzības iesniedzējs varētu pārliecināties par lēmuma iemesliem un EBTA Tiesa varētu izmantot savas pārskatīšanas pilnvaras. Tomēr Uzraudzības iestādei nav pienākums pieņemt nostāju par visiem argumentiem, ar ko sūdzības iesniedzējs pamato sūdzību. Tai tikai jāizklāsta fakti un tiesiskie apsvērumi, kam ir izšķiroša nozīme lēmuma kontekstā (68). |
| --- | --- |

75.

Pamatojumā ir skaidri un nepārprotami jāatklāj EBTA Uzraudzības iestādes apsvērumi, lai sūdzības iesniedzējs varētu pārliecināties par lēmuma iemesliem un EBTA Tiesa varētu izmantot savas pārskatīšanas pilnvaras. Tomēr Uzraudzības iestādei nav pienākums pieņemt nostāju par visiem argumentiem, ar ko sūdzības iesniedzējs pamato sūdzību. Tai tikai jāizklāsta fakti un tiesiskie apsvērumi, kam ir izšķiroša nozīme lēmuma kontekstā (68).

| 76. | Ja EBTA Uzraudzības iestāde noraida sūdzību lietā, par ko pieņem arī lēmumu saskaņā ar II. nodaļas 10. pantu (53. un 54. panta nepiemērojamības konstatācija) vai II. nodaļas 9. pantu (saistības), lēmumā, ar ko tiek noraidīta sūdzība, var atsaukties uz šādu citu lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

76.

Ja EBTA Uzraudzības iestāde noraida sūdzību lietā, par ko pieņem arī lēmumu saskaņā ar II. nodaļas 10. pantu (53. un 54. panta nepiemērojamības konstatācija) vai II. nodaļas 9. pantu (saistības), lēmumā, ar ko tiek noraidīta sūdzība, var atsaukties uz šādu citu lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz minētajiem noteikumiem.

| 77. | Lēmumu noraidīt sūdzību var pārsūdzēt EBTA Tiesā (69). |
| --- | --- |

77.

Lēmumu noraidīt sūdzību var pārsūdzēt EBTA Tiesā (69).

| 78. | Lēmums, ar ko tiek noraidīta sūdzība, liedz sūdzības iesniedzējiem pieprasīt izmeklēšanas atsākšanu, ja vien tie neiesniedz būtiskus jaunus pierādījumus. Tādējādi turpmāku bijušo sūdzības iesniedzēju saraksti par to pašu iespējamo pārkāpumu nevar uzskatīt par jaunu sūdzību, ja vien EBTA Uzraudzības iestādei netiek iesniegti jauni būtiski pierādījumi. Tomēr, ņemot vērā attiecīgus apstākļus, Uzraudzības iestāde var atjaunot lietu. |
| --- | --- |

78.

Lēmums, ar ko tiek noraidīta sūdzība, liedz sūdzības iesniedzējiem pieprasīt izmeklēšanas atsākšanu, ja vien tie neiesniedz būtiskus jaunus pierādījumus. Tādējādi turpmāku bijušo sūdzības iesniedzēju saraksti par to pašu iespējamo pārkāpumu nevar uzskatīt par jaunu sūdzību, ja vien EBTA Uzraudzības iestādei netiek iesniegti jauni būtiski pierādījumi. Tomēr, ņemot vērā attiecīgus apstākļus, Uzraudzības iestāde var atjaunot lietu.

| 79. | Lēmums noraidīt sūdzību nav galīgs spriedums jautājumā par to, vai tiek vai netiek pārkāpts 53. un 54. pants, pat tad, ja EBTA Uzraudzības iestāde ir izvērtējusi faktus, pamatojoties uz 53. un 54. pantu. Tādēļ Uzraudzības iestādes izvērtējums lēmumā noraidīt sūdzību neliedz EBTA valsts tiesai vai konkurences iestādei piemērot 53. un 54. pantu līgumiem un praksei, par ko tām iesniegta sūdzība. Uzraudzības iestādes izvērtējumi lēmumā noraidīt sūdzību ir fakti, ko EBTA valstu tiesas vai konkurences iestādes var ņemt vērā, pārbaudot, vai konkrētie līgumi vai prakse nav pretrunā ar 53. un 54. pantu (70). |
| --- | --- |

79.

Lēmums noraidīt sūdzību nav galīgs spriedums jautājumā par to, vai tiek vai netiek pārkāpts 53. un 54. pants, pat tad, ja EBTA Uzraudzības iestāde ir izvērtējusi faktus, pamatojoties uz 53. un 54. pantu. Tādēļ Uzraudzības iestādes izvērtējums lēmumā noraidīt sūdzību neliedz EBTA valsts tiesai vai konkurences iestādei piemērot 53. un 54. pantu līgumiem un praksei, par ko tām iesniegta sūdzība. Uzraudzības iestādes izvērtējumi lēmumā noraidīt sūdzību ir fakti, ko EBTA valstu tiesas vai konkurences iestādes var ņemt vērā, pārbaudot, vai konkrētie līgumi vai prakse nav pretrunā ar 53. un 54. pantu (70).

e)   Īpašas situācijas

| 80. | Saskaņā ar II. nodaļas 8. pantu EBTA Uzraudzības iestāde pēc savas iniciatīvas var noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un nelabojama kaitējuma draudi konkurencei. II. nodaļas 8. pantā ir skaidri norādīts, ka pagaidu pasākumus nevar piemērot sūdzībām saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu. Uzņēmumi EBTA valstu tiesās var pieprasīt pagaidu pasākumus, jo tās ir piemērotas lemt par šādu pasākumu piemērošanu (71). |
| --- | --- |

80.

Saskaņā ar II. nodaļas 8. pantu EBTA Uzraudzības iestāde pēc savas iniciatīvas var noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un nelabojama kaitējuma draudi konkurencei. II. nodaļas 8. pantā ir skaidri norādīts, ka pagaidu pasākumus nevar piemērot sūdzībām saskaņā ar II. nodaļas 7. panta 2. punktu. Uzņēmumi EBTA valstu tiesās var pieprasīt pagaidu pasākumus, jo tās ir piemērotas lemt par šādu pasākumu piemērošanu (71).

| 81. | Dažas personas var vēlēties informēt EBTA Uzraudzības iestādi saistībā ar aizdomām par 53. un 54. panta pārkāpumiem, neatklājot savu personību uzņēmumiem, uz ko attiecas apsūdzības. Šīs personas ir aicinātas sazināties ar Uzraudzības iestādi. Uzraudzības iestādei ir pienākums ievērot informatora anonimitātes prasību (72), ja vien prasība palikt anonīmam nav acīmredzami nepamatota. |
| --- | --- |

81.

Dažas personas var vēlēties informēt EBTA Uzraudzības iestādi saistībā ar aizdomām par 53. un 54. panta pārkāpumiem, neatklājot savu personību uzņēmumiem, uz ko attiecas apsūdzības. Šīs personas ir aicinātas sazināties ar Uzraudzības iestādi. Uzraudzības iestādei ir pienākums ievērot informatora anonimitātes prasību (72), ja vien prasība palikt anonīmam nav acīmredzami nepamatota.

---

(1)  OV C 101, 27.4.2004., 65. lpp.

(2)  Kompetence izskatīt atsevišķas EEZ līguma 53. un 54. pantam piekrītošas lietas tiek dalīta starp EBTA Uzraudzības iestādi un Komisiju saskaņā ar EEZ līguma 56. pantā norādītajiem noteikumiem. Jebkuru atsevišķu lietu var izskatīt tikai viena uzraudzības iestāde.

(3)  Pēc nolīguma stāšanās spēkā 2005. gada 20. maijā, ar kuru groza 2004. gada 24. septembra nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokolu, Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola II. nodaļa lielā mērā tiek atspoguļota EBTA pīlāra Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

(4)  Pēc nolīguma stāšanās spēkā 2005. gada 1. jūlijā, ar kuru groza 2004. gada 3. decembra nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 4. protokolu, Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola III. nodaļa lielā mērā tiek atspoguļota EBTA pīlāra Komisijas Regulā (EK) Nr. 773/2004 (OV L 123, 27.4.2003., 18. lpp.).

(5)  Iestāde apstrādā korespondenci no informatoriem saskaņā ar saviem labas administratīvās prakses principiem.

(6)  EBTA Uzraudzības iestādes Paziņojums par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā, vēl nav publicēts.

(7)  Šie uzdevumi saskaņā ar EEZ līguma 56. pantā ietvertajiem kompetences noteikumiem tiek dalīti ar Komisiju.

(8)  Lieta C-344/98, Masterfoods pret HB Ice Cream, [2000.] ECR I-11369, 46. punkts; Lieta C-119/97 P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 88. punkts; Lieta T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 73.-77. punkts; EEZ līguma 6. pantā ir noteikts, ka šā līguma noteikumi, neietekmējot tiesu prakses nākotnes attīstību, pēc būtības ir līdzvērtīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma noteikumiem, kā arī tiesību aktiem, kas pieņemti saistībā ar šo divu līgumu piemērošanu, un to īstenošana un piemērošana interpretējama atbilstoši attiecīgajiem Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem, kuri pieņemti pirms EEZ līguma parakstīšanas dienas Attiecībā uz Tiesas nolēmumiem, kuri pieņemti pēc EEZ līguma parakstīšanas dienas, ir jāņem vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. panta 2. punkts, saskaņā ar kuru EBTA Uzraudzības iestādei un EBTA Tiesai ir jāievēro šo nolēmumu principi.

(9)  Salīdzināt jo īpaši II. nodaļas 5., 6.,12., 15., 22., 29. un 40. pantu.

(10)  Salīdzināt Paziņojumu par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā, 5. un turpmākie punkti.

(11)  Kopienā iedibināta tiesu prakse, sal. lieta 127/73, Belgische Radio en Televisie (BRT) pret SABAM and Fonior, [1974.] ECR 51, 16. punkts; lieta C-282/95 P, Guérin automobiles pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR I-1503, 39. punkts; lieta C-453/99, Courage pret Bernhard Crehan, [2001.] ECR I-6297, 23. punkts.

(12)  Skatīt lietu E-4/01, Karlsson, EBTA Tiesas prakses apkopojums [2002.], 240. lpp., 28. punkts.

(13)  Skatīt lietu E-1/94, Karlsson, EBTA Tiesas prakses apkopojums [1994-1995], 15. lpp., 77. punkts.

(14)  Lieta C-453/99, Courage pret Bernhard Crehan, [2001.] ECR I-6297, 23. punkts, 26. un 27. punkts.

(15)  Sal. II. nodaļas 1., 6. un 15. pantu.

(16)  Sīkāku šā mehānisma skaidrojumu sal. Pazinojumā par sadarbību starp Uzraudzības iestādi un EBTA valstu tiesām EK Līguma 53. un 54. panta piemērošanā, vēl nav publicēts.

(17)  Lieta T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 93. punkts.

(18)  Sal. EBTA Tiesas lēmumus lietā E-3/97 Jęger v Opel Norge, EBTA Tiesas prakses apkopojums [1998.], 1. lpp., 77. punkti, un lieta E-7/01 Hegelstad v Hydro Texaco, EBTA Tiesas prakses apkopojums [2002.], 310. lpp., 43. punkts, kā arī Kopienas tiesu lēmumus lietā C-230/96, Cabour and Nord Distribution Automobile v Arnor “SOCO”, [1998.] ECR I-2055, 51. punkts; Apvienotās lietas T-185/96, T-189/96 un T-190/96, Dalmasso un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR II-93, 50. punkts.

(19)  Sk. II. nodaļas 8. pantu un 80. punktu turpmāk tekstā. Atkarībā no lietas EBTA valstu konkurences iestādes var būt vienlīdz piemērotas pagaidu pasākumu noteikšanai.

(20)  Sal. 41. un turpmākie. punkti.

(21)  Paziņojums par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā.

(22)  Paziņojums par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā, 8.-14. punkts.

(23)  II. nodaļas 11. panta 2. un 3. punkts; Paziņojums par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā, 15.-16. punkts.

(24)  Paziņojums par sadarbību EBTA Konkurences iestāžu tīklā, 33. punkts.

(25)  Plašākus šā uzskata skaidrojumus sk. 33. un turpmākos punktos turpmāk tekstā..

(26)  Kopienas tiesas ir atzinušas šādas Komisijas tiesības konkurences noteikumu piemērošanas darbībās, piemēram, lieta C-119/97 P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 88. punkts; lieta T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 73.-77. un 85. punkts. Skatīt arī 8. punktu iepriekš.

(27)  Iespēja Komisijai atsaukties uz Kopienas interesēm ir iedibināta tiesu praksē kopš lietas T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 85. punkts. Uzraudzības iestāde uzskata, ka līdzīgs princips EEZ līguma kontekstā attiecināms uz Uzraudzības iestādi.

(28)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-282/95 P, Guérin automobiles pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR I-1503, 36. punkts.

(29)  Sal. II. nodaļas 5. panta 1. punkts.

(30)  Lieta T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1995.] ECR II-147, 28. punkts. Uzņēmumu apvienības bija sūdzību iesniedzējas arī lietās, kas bija pamatā spriedumiem lietā 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1985.] ECR 1105, un lietā T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) pret Eiropas Kopienu Komisiju, vēl nav publicēta [2003.] ECR.

(31)  Apvienotās lietas T-133/95 un T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1998.] ECR II-3645, 79. -83. punkts.

(32)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1994.] ECR II-285, 36. punkts.

(33)  Šis jautājums šobrīd ir izvirzīts procesā, ko izskata Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (Apvienotās lietas T-213 un 214/01). Komisija savā 1998. gada 9. decembra lēmumā kā sūdzības iesniedzēju ir akceptējusi arī individuālu patērētāju lietā IV/D-2/34.466, Greek Ferries, OV L 109, 27.4.1999., 24. lpp., 1. punkts.

(34)  Apvienotās lietas T-133/95 un T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1998.] ECR II-3645, 79. punkts.

(35)  Lieta T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 76. punkts; lieta C-91/95 P, Roger Tremblay un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1996.] ECR I-5547, 30. punkts.

(36)  Lieta 125/78, GEMA pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1979.] ECR 3173, 17. punkts; lieta C-119/97P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 87. punkts.

(37)  Iedibināta tiesu prakse kopš lietas T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 77. un 85. punkts; skatīt arī iepriekš 26. un 27. piezīmi.

(38)  Iedibināta tiesu prakse kopš lietas T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 75. punkts. Saskaņā ar II. nodaļu, šis princips var būt nozīmīgs tikai šīs nodaļas 29. panta kontekstā.

(39)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu 210/81, Oswald Schmidt, trading as Demo-Studio Schmidt pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1983.] ECR 3045, 19. punkts; lietu C-119/97 P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 86. punkts.

(40)  Lieta C-119/97 P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 79.-80. punkts.

(41)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-450/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2001.] ECR I-3947, 57.-59. punkts.

(42)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 88. punkts un turpmākie punkti; lietu T-5/93, Roger Tremblay un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1995.] ECR II-185, 65. un turpmākie punkti; lietu T-575/93, Casper Koelman pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1996.] ECR II-1, 75.-80. punkti; skatiet arī iepriekš minēto II sadaļu, kur ir sniegti sīkāki paskaidrojumi par šo situāciju.

(43)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-119/97 P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 92.-93. punkts.

(44)  Iedibināta tiesu prakse kopš lietas T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 86. punkts.

(45)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju [2001.] ECR I-3875, 37. punkts.

(46)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-77/95, Syndicat franēais de l'Express International un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju [1997.] ECR II-1, 57. punkts; lietu C-119/97 P, Union franēaise de l'express (Ufex) un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR I-1341, 95. punkts. Sal.. arī lietu T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1994.] ECR II-285, 113. punkts, kurā nerakstīta vienošanās starp dalībvalsti un trešo valsti ārpus kopējās komerciālās politikas tika atzīta par nepietiekamu, lai konstatētu, ka rīcība, par kuru tika iesniegta sūdzība, ir pārtraukta.

(47)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-110/95, International Express Carriers (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju un citiem, [1998.] ECR II-3605, 57. punkts, atbalstīts ar lietu 449/98 P, International Express Carriers (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju un citiem, [2001.] ECR I-3875, 44.-47. punkts.

(48)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-449/98 P, International Express Carriers (IECC) pret Eiropas Kopienu Komisiju u.c. [2001.] ECR I-3875, 37. punkts

(49)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-77/92, Parker Pen pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1994.] ECR II-549, 64.-65. punkts.

(50)  Lieta 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1985.] ECR 1105, 21-24. punkts; lieta T-198/98, Micro Leader Business pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1999.] ECR II-3989, 32.-39. punkts.

(51)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) pret Eiropas Kopienu Komisiju, vēl nav publicēta [2003.] ECR, 43. punkts.

(52)  Plaši norādījumi ir atrodami Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/.

(53)  Kā norādīts EEZ līguma 58. pantā un šā līguma 23. protokolā, Uzraudzības iestāde un Komisija sadarbojas, lai cita starpā veicinātu EEZ līguma vienveidīgu īstenošu, piemērošanu un interpretēšanu. Lai arī Komisijas lēmumi un norādījumu vēstules Uzraudzības iestādei nav juridiski saistošas, Uzraudzības iestāde tādā veidā centīsies pienācīgi ievērot Komisijas lietu praksi.

(54)  Paziņojums par koncepciju ietekmei uz tirdzniecību, kas ietverts EEZ līguma 53. un 54. pantā, vēl nav publicēts.

(55)  Komisijas Paziņojums par maznozīmīgiem līgumiem, kas būtiski neierobežo konkurenci saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu (de minimis), OV C 67, 20.3.2003., 20. lpp. un EEZ pielikums OV Nr. 15, 20.3.2003., 11. lpp.

(56)  Uzraudzības iestādes paziņojums — Norādījumi EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanai, vēl nav publicēts.

(57)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu 210/81, Oswald Schmidt, trading as Demo-Studio Schmidt pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1983.] ECR 3045, 19. punkts; lietu T-24/90, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1992.] ECR II-2223, 79. punkts.

(58)  Kopienas kontekstā skatīt: sal. lietu T-64/89, Automec pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1990.] ECR II-367, 45.-47. punkts; lietu T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1994.] ECR II-285, 29. punkts.

(59)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-282/95 P, Guérin automobiles pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR I-1503, 36. punkts.

(60)  Apvienotās lietas 142 un 156/84, British American Tobacco Company un R. J. Reynolds Industries pret Eiropas Kopienu Komisiju [1987.] ECR 249, 19.-20. punkts.

(61)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu C-282/95 P, Guérin automobiles pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR I-1503, 37. punkts.

(62)  Kopienas kontekstā skatīt: apvienotās lietas T-213/95 un T-18/96, Stichting Certificatie Kraanverhuurbedrijf (SCK) un Federatie van Nederlandse Kraanbedrijven (FNK) pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR 1739, 57. punkts.

(63)  Jēdzienu “uzcītība” attiecībā uz sūdzības iesniedzēju Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa izmantoja lietā T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR II-759, 75. punkts.

(64)  III. nodaļas 6. panta 2. punkts.

(65)  EEZ līguma 122. pants, Uzraudzības un Tiesas nolīguma 14. panta 4. punkts, II. nodaļas 28. pants un III. nodaļas 15. un 16. pants.

(66)  II. nodaļas 27. panta 2. punkts.

(67)  III. nodaļas 7. panta 2. punkts, šajā kontekstā skatīt lietu C-282/95 P, Guérin automobiles pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997.] ECR I-1503, 36. punkts.

(68)  Iedibināta tiesu prakse, sk. lietu E-2/94 Scottish Salmon Growers Association Limited pret EBTA Uzraudzības iestādi, EBTA Tiesas prakses apkopojums [1994-1995], 59. lpp.; lietu E-4/97 Norwegian Bankers' Association pret EBTA Uzraudzības iestādi, EBTA Tiesas prakses apkopojums [1998.], 38. lpp., un Kopienā cita starpā lietu T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) pret Eiropas Kopienām, [1995.] ECR II-147, 41. punkts.

(69)  Uzraudzības un Tiesas nolīguma 36. panta 2. punkts. Kopienas kontekstā skatīt: lietu 210/81, Oswald Schmidt, trading as Demo-Studio Schmidt pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1983.] ECR 3045.

(70)  Kopienas kontekstā skatīt: lietu T-575/93, Casper Koelman pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1996.] ECR II-1, 41.-43. punkts.

(71)  Atkarībā no lietas EBTA valstu konkurences iestādes var būt vienlīdz piemērotas pagaidu pasākumu noteikšanai.

(72)  Lieta 145/83, Stanley George Adams pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1985.] ECR 3539.

---

PIELIKUMS

Image

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/27

---

VALSTS ATBALSTS — VĀCIJA

Valsts atbalsts C 24/07 (ex NN 71/06) — Valsts atbalsts uzņēmumiem Flughafen Lübeck GmbH un Ryanair

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 287/07)

Ar 2007. gada 10. jūlija vēstuli, kas sagatavota valodā, kurā teksts atzīts par autentisku un kas pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Vāciju par lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

Viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt piezīmes, adresējot tās

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A, General Affairs |
| DM 28, 6/109 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A, General Affairs

DM 28, 6/109

B-1049 Brussels

Fakss: (32-2) 296 41 04

Šīs piezīmes paziņos Vācijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

—   Tā pasākuma/atbalsta apraksts, attiecībā uz kuru Komisija sāk procedūru

Šis gadījums attiecas uz konkrētām darījumu attiecībām, kas saistībā ar Lībekas Blankenzē (Lübeck Blankensee) lidostu, pēc iesaistīto personu domām, rada atšķirīgus jautājumus par valsts atbalstu.

| — | Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH (lidostas operators) par lidostas darbu. Ir pamats uzskatīt, ka Hanzas pilsēta Lībeka dažādos veidos ir finansējusi lidostas darbības, proti, ar vienošanos par zaudējumu pārnešanu, labvēlīgu nomas līgumu, garantijām. |
| --- | --- |

—

Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH (lidostas operators) par lidostas darbu. Ir pamats uzskatīt, ka Hanzas pilsēta Lībeka dažādos veidos ir finansējusi lidostas darbības, proti, ar vienošanos par zaudējumu pārnešanu, labvēlīgu nomas līgumu, garantijām.

| — | Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH, finansējot infrastruktūru. Šlēsvigas-Holšteinas federālā zeme ar Hanzas pilsētas Lībekas starpniecību sniegusi finansējumu uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH par konkrētiem ieguldījumiem celtniecībā Lībekas lidostā (jo īpaši II kategorijas instrumentālās nolaišanās sistēmas (ILS Cat II) uzstādīšanai). |
| --- | --- |

—

Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH, finansējot infrastruktūru. Šlēsvigas-Holšteinas federālā zeme ar Hanzas pilsētas Lībekas starpniecību sniegusi finansējumu uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH par konkrētiem ieguldījumiem celtniecībā Lībekas lidostā (jo īpaši II kategorijas instrumentālās nolaišanās sistēmas (ILS Cat II) uzstādīšanai).

| — | Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Infratil saistībā ar uzņēmuma Flughafen Lübeck GmbH privatizāciju. Uzņēmums Flughafen Lübeck GmbH tika “privatizēts” — Hanzas pilsēta Lībeka pārdeva 90 % sabiedrības Flughafen Lübeck GmbH akciju Jaunzēlandē reģistrētam infrastruktūras operatoram uzņēmumam Infratil. |
| --- | --- |

—

Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Infratil saistībā ar uzņēmuma Flughafen Lübeck GmbH privatizāciju. Uzņēmums Flughafen Lübeck GmbH tika “privatizēts” — Hanzas pilsēta Lībeka pārdeva 90 % sabiedrības Flughafen Lübeck GmbH akciju Jaunzēlandē reģistrētam infrastruktūras operatoram uzņēmumam Infratil.

| — | Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Ryanair. Iespējams, ka, sadarbojoties uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH un zemo izmaksu uzņēmumam Ryanair, pēdējais ir guvis labumu no valsts atbalsta, jo tam noteikta neatbilstoša maksa par gaisa kuģu nolaišanos, pasažieru apkalpošanu vai kombinētā maksa un īpaši tirdzniecības nosacījumi. |
| --- | --- |

—

Iespējamais valsts atbalsts uzņēmumam Ryanair. Iespējams, ka, sadarbojoties uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH un zemo izmaksu uzņēmumam Ryanair, pēdējais ir guvis labumu no valsts atbalsta, jo tam noteikta neatbilstoša maksa par gaisa kuģu nolaišanos, pasažieru apkalpošanu vai kombinētā maksa un īpaši tirdzniecības nosacījumi.

—   Pasākuma/atbalsta novērtējums

Komisija ir secinājusi, ka uzņēmuma Flughafen Lübeck GmbH privatizācija varētu būt veikta saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm, tāpēc tā nedrīkst būt saistīta ar valsts atbalstu. Tomēr šajā posmā nevar pārliecinoši konstatēt, vai uzņēmums Infratil ir maksājis tirgus cenu.

Attiecībā uz pārējiem trim pasākumiem Komisija ir secinājusi, ka tie varētu būt saistīti ar valsts atbalstu.

Atbalsta saderīgums, ievērojot minēto juridisko pamatu, tostarp Komisijas izteiktās šaubas, ar precīzām atsaucēm uz īpašajiem noteikumiem attiecīgajās pamatnostādnēs/regulējumos

Darbības atbalsts uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH ir novērtēts saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu un 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Pašlaik Komisijai ir lielas šaubas, vai to var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, jo šķiet, ka netiek piemērots neviens valsts atbalsta vispārējā aizlieguma izņēmums.

Ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Flughafen Lübeck GmbH varētu atzīt par saderīgu, pamatojoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2005. gada Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu reģionālajām lidostām, ja izpildīti visi šajās pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi. Minētie nosacījumi ir šādi:

| — | infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam vispārēju interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u.c.), |
| --- | --- |

—

infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam vispārēju interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u.c.),

| — | infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim, |
| --- | --- |

—

infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim,

| — | prognozes par infrastruktūras izmantošanuvidēji ilgā laikā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu, |
| --- | --- |

—

prognozes par infrastruktūras izmantošanuvidēji ilgā laikā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu,

| — | infrastruktūra ir vienādi un nediskriminējoši pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, |
| --- | --- |

—

infrastruktūra ir vienādi un nediskriminējoši pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem,

| — | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

—

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Kopienas interesēm.

Pašlaik Komisija apšauba, vai šie nosacījumi ir ievēroti.

Ja izrādītos, ka uzņēmuma Infratil maksātā cena ir bijusi mazāka par tirgus cenu, ir maz iespējams, ka valsts atbalsts privatizācijas kontekstā ir saderīgs ar kopējo tirgu, jo šķiet, ka nav izpildīts neviens saderīguma kritērijs.

Darbības atbalstu uzņēmumam Ryanair varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja būtu ievēroti visi Komisijas 2005. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģionālajām lidostām noteiktie nosacījumi, lai saņemtu atļauju piešķirt atbalstu darbības sākšanai. Komisija nav pārliecināta, ka ir izpildīti šādi turpmāk minētie nosacījumi.

| — | Jaunu maršrutu atklāšana. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka atbalsts attiecas tikai uz jauniem maršrutiem. |
| --- | --- |

—

Jaunu maršrutu atklāšana. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka atbalsts attiecas tikai uz jauniem maršrutiem.

| — | Ekonomiskā dzīvotspēja un pakāpenisks atbalsta samazinājums. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka atbalsts attiecas tikai uz jauniem maršrutiem vai arī, ka tas pakāpeniski samazināsies. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskā dzīvotspēja un pakāpenisks atbalsta samazinājums. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka atbalsts attiecas tikai uz jauniem maršrutiem vai arī, ka tas pakāpeniski samazināsies.

| — | Atbalsts, kas saistīts ar darbības sākšanas izmaksām. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka atbalsts attiecas tikai uz darbības sākšanas izmaksām. |
| --- | --- |

—

Atbalsts, kas saistīts ar darbības sākšanas izmaksām. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka atbalsts attiecas tikai uz darbības sākšanas izmaksām.

| — | Informācija un nediskriminēšana. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka ir publicēta informācija par atbalstu un ka tas bijis pieejams bez diskriminācijas. |
| --- | --- |

—

Informācija un nediskriminēšana. Vācijas iestādes nav apliecinājušas, ka ir publicēta informācija par atbalstu un ka tas bijis pieejams bez diskriminācijas.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (1) 14. pantu nelikumīgu atbalstu var atgūt no saņēmēja.

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

---

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/29

---

VALSTS ATBALSTS — RUMĀNIJA

Valsts atbalsts C 40/07 (ex NN 48/07) — Mittal Steel Roman privatizācija

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 287/08)

Komisija ar 2007. gada 25. septembra vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, paziņoja Rumānijai par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz iepriekš minētajiem atbalsta pasākumiem.

Piezīmes par atbalsta pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, ieinteresētās personas var iesniegt viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faksa Nr. (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Faksa Nr. (32-2) 296 12 42

Šīs piezīmes paziņos Rumānijai. Ieinteresētā puse, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

PROCEDŪRA

Saistībā ar Mittal Steel Roman (MS Roman, agrākais uzņēmuma nosaukums Petrotub) privatizāciju vairākas valsts iestādes uzņēmumam 2003. gadā atlaida parādus un piešķīra tam iespēju pārskatīt parādu atmaksas grafiku. Pēc Rumānijas pievienošanās ES Komisija pieprasīja informāciju par parādu atlaišanu un atmaksas grafika pārskatīšanu; šo informāciju Rumānija iesniedza 2007. gada 8. martā, 2007. gada 13. martā, 2007. gada 14. jūnijā un 2007. gada 5. jūlijā.

APRAKSTS

MS Roman ražo čuguna un tērauda caurules un atrodas Roman pilsētā Rumānijā. Uzņēmums ir daļa no tērauda rūpniecības nozares, kas definēta Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu B pielikumā. 2003. gadā uzņēmumu privatizēja LNM Holdings N.V., tagad Mittal Steel. Saistībā ar šo privatizāciju sociālās apdrošināšanas budžets, bezdarbnieku pabalsta fonds, valsts veselības aizsardzības fonds un Valsts īpašuma privatizācijas un pārvaldes iestāde APAPS (šobrīd Valsts aktīvu atgūšanas iestāde AVAS), kas bija Petrotub īpašniece pirms uzņēmuma privatizācijas, piekrita atlaist nenomaksātos parādus apmēram 931,47 miljardu Rumānijas leju (EUR 24,39 miljonu) apmērā un pārskatīt atmaksas grafiku pārējiem nenomaksātiem parādiem, kas veido 20,00 miljonus Rumānijas leju (EUR 0,52 miljonus). Rumānija apgalvo, ka privatizācija valstij bija izdevīgāka nekā uzņēmuma likvidācija un ka valsts, atlaižot parādus un piešķirot iespēju pārskatīt parādu atmaksas grafiku, rīkojās kā privātā sektora dalībnieks. Rumānija līdz ar to secina, ka parādu atlaišana un parādu atmaksas grafiku pārskatīšana nav valsts atbalsts.

NOVĒRTĒJUMS

Lai gan iespējamais atbalsts tika piešķirts pirms Rumānijas pievienošanās ES, Komisija ir pilnvarota novērtēt šo iespējamo atbalstu, pamatojoties uz Pievienošanās akta protokola VII pielikuma īpašajiem noteikumiem par atbalstu tērauda rūpniecības nozarei.

Komisija apšauba, ka valsts parādu atlaišana un valsts parādu atmaksas grafiku pārskatīšana nav valsts atbalsts. Pirmkārt, Komisija šaubās, vai maksājumus dažādiem valsts kreditoriem un APAPS var skaitīt kopā. Tā vietā katru kreditoru ir jāaplūko atsevišķi. Šajā gadījumā šķiet, ka uzņēmuma maksātnespēja un tā likvidācija katram kreditoram un APAPS būtu bijusi izdevīgāka nekā privatizācija.

Otrkārt, pat ja Komisija pieņem, ka valsts kreditorus un APAPS kā uzņēmuma kapitāla daļu turētāju var aplūkot kopā, tai joprojām ir šaubas, vai privatizācija bija vislabākais risinājums. Aprēķinot izmaksas uzņēmuma likvidācijas gadījumā, Rumānija ņem vērā tās izmaksas valstij, kas izriet no maksājumiem par valsts galvojumu, kuru Petrotub piešķīra 1998. gadā. Tomēr novērtējot to, vai valsts rīkojās kā privātā sektora dalībnieks, ir jānošķir saistības, ar kurām līdzīgā situācijā saskartos privātā sektora dalībnieks, no tām saistībām, kuras ir uzņēmusies valsts, tai darbojoties kā valsts iestādei. Valsts, šķiet, ir piešķīrusi valsts galvojumu kā valsts iestāde, tādēļ uz šā galvojuma pamata piešķirtos maksājumus nevar ņemt vērā, aprēķinot uzņēmuma likvidācijas izmaksas. Ja šos maksājumus neņem vērā, tad šķiet, ka uzņēmuma maksātnespēja valstij būtu bijusi izdevīgāks risinājums nekā privatizācija.

VĒSTULES TEKSTS

“Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea vizată

| (2) | MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați. |
| --- | --- |

(2)

MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați.

| (3) | De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1). |
| --- | --- |

(3)

De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1).

2.2.   Privatizarea

| (4) | MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003. |
| --- | --- |

(4)

MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003.

| (5) | Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005.

2.3.   Posibil ajutor de stat în contextul privatizării

| (6) | În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:






  — | Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR). |
| --- | --- | --- |

(6)

În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:

—

Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR).

| — | APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR).

| (7) | În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(7)

În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003.

| (8) | România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(8)

România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007.

| (9) | Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:






  — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- | --- |

(9)

Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- |

—

Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar. |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar.

| — | APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| (10) | Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri. |
| --- | --- |

(10)

Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri.

| (11) | Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(11)

Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007.

III.   EVALUARE

3.1.   Legislația aplicabilă

| (12) | Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(12)

Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă.

| (13) | Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea. |
| --- | --- |

(13)

Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea.

| (14) | Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel. |
| --- | --- |

(14)

Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel.

| (15) | Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008.

| (16) | Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88). |
| --- | --- |

(16)

Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88).

3.2.   Ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (17) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.2.1.   Favorizarea unei anumite întreprinderi

(i)   Scutirea de la plata datoriilor publice

| (18) | Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă. |
| --- | --- |

(18)

Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă.

| (19) | România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(19)

România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață.

| (20) | Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II).

| (21) | Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. |
| --- | --- |

(21)

Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic.

| (22) | Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:








  În mii de ROL | Privatizare | Scenariu de faliment I | Scenariu de faliment II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăți în cadrul unei garanții de stat | 0 | [– 570 000 000-1 145 000 000] (4) | [– 570 000 000-954 000 000] |
| Bugetul asigurărilor sociale
  [sume indexate] | [2] | [213] | [243] |
| Fondul de șomaj
  [sume indexate] | [0,02] | [6] | [7] |
| Fondul de asigurări sociale de sănătate
  [sume indexate] | [31] | [26] | [30] |
| APAPS | 0 | 0 | 0 |
| Preț de achiziție | 200 646 000 | nu se aplică | nu se aplică |
| TOTAL instituții de stat
  [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |

(22)

Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:

În mii de ROL

Privatizare

Scenariu de faliment I

Scenariu de faliment II

Plăți în cadrul unei garanții de stat

0

[– 570 000 000-1 145 000 000] (4)

[– 570 000 000-954 000 000]

Bugetul asigurărilor sociale

[sume indexate]

[2]

[213]

[243]

Fondul de șomaj

[sume indexate]

[0,02]

[6]

[7]

Fondul de asigurări sociale de sănătate

[sume indexate]

[31]

[26]

[30]

APAPS

0

0

0

Preț de achiziție

200 646 000

nu se aplică

nu se aplică

TOTAL instituții de stat

[sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

[sume indexate]

[100]

[243]

[282]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[243]

[282]

| (23) | Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare. |
| --- | --- |

(23)

Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare.

| (24) | Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment. |
| --- | --- |

(24)

Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment.

| (25) | Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție.

| (26) | Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos. |
| --- | --- |

(26)

Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos.

Evaluarea individuală a diferiților creditori

| (27) | Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(27)

Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia.

| (28) | În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat.

| (29) | În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR). |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR).

| (30) | Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat.

| (31) | În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți.

| (32) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment. |
| --- | --- |

(32)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment.

| (33) | S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL. |
| --- | --- |

(33)

S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL.

| (34) | Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață.

| (35) | Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate.

Îndoieli cu privire la calcularea rezultatului în urma falimentului

| (36) | În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(36)

În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia.

| (37) | Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II). |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II).

| (38) | În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public.

| (39) | În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(39)

În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar.

| (40) | De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România.

| (41) | Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze. |
| --- | --- |

(41)

Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze.

| (42) | În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței.

| (43) | Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat.

| (44) | România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății. |
| --- | --- |

(44)

România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății.

| (45) | Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat.

| (46) | Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare.

| (47) | În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor. |
| --- | --- |

(47)

În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor.

| (48) | Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății.

(ii)   Reeșalonarea datoriilor publice

| (49) | Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman. |
| --- | --- |

(49)

Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman.

3.2.2.   Alte condiții prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (50) | Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(50)

Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre.

3.2.3.   Concluzie asupra articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (51) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință. |
| --- | --- |

(51)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință.

3.3.   Derogare în cadrul articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

| (52) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față.

| (53) | În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului. |
| --- | --- |

(53)

În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului.

| (54) | În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri. |
| --- | --- |

(54)

În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri.

IV.   DECIZIE

| (55) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute în articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. În caz contrar, Comisia va adopta o decizie în funcție de informațiile pe care le deține. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită o copie a acestei scrisori, în cel mai scurt termen, potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că orice ajutor de tip ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia informează România că va informa părțile interesate publicând această scrisoare, precum și un rezumat justificativ al acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea de Supraveghere a AELS prin transmiterea către aceasta a unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  JO C 70, 19.3.2002, p. 8.

1

(2)  În luna mai 2004, APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare) au fuzionat, rezultând astfel o nouă entitate — AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

2

(3)  Rata de schimb utilizată este de 38 185 ROL = 1 EUR care era rata de schimb oficială stabilită de Banca Națională a României la data de 30 septembrie 2003. România a utilizat această rată de schimb în datele furnizate.

3

(4)  Informațiile cuprinse între [...] sunt informații cu caracter confidențial și reprezintă fie sumele indexate, fie marginile între care se situează sumele absolute.

4

(5)  Din raport nu reiese în mod clar din ce motiv plățile diferă în cele două scenarii de faliment.

5

(6)  Cauza T-152/99 HAMSA împotriva Comisiei, hotărârea Curții de Justiție din 11 iulie 2002.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, cauza C-344/99 Germania v. Comisie (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003, alineatul (134); cauze conexe C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisie (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, alineatul (22).

7

Gröditzer Stahlwerke

Hytasa

(8)  A se vedea alineatul (134) din cauza C-344/99 (citat anterior).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

10

---

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/38

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 287/09)

| 1. | Komisija 2007. gada 16. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Motorola Inc. (“Motorola”, ASV), minētās Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Vertex Standard (“Vertex Standard”, Japāna), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 16. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Motorola Inc. (“Motorola”, ASV), minētās Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Vertex Standard (“Vertex Standard”, Japāna), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Motorola: bezvadu un platjoslas sakaru tehnoloģijas un iegultie elektroniskie izstrādājumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Motorola: bezvadu un platjoslas sakaru tehnoloģijas un iegultie elektroniskie izstrādājumi;

| — | uzņēmums Vertex Standard: divvirzienu radiosakaru projektēšana, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Vertex Standard: divvirzienu radiosakaru projektēšana, ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4910 — Motorola/Vertex Standard uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 29.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 287/39

---

VALSTS ATBALSTS — APVIENOTĀ KARALISTE

Valsts atbalsts C 42/04 (ex N 350/04) — Pabalsti uzņēmumu telpu remontam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 287/10)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu izbeigt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz minēto pasākumu, kas tika uzsākta 2004. gada 1. decembrī (1), jo ir konstatējusi, ka Apvienotā Karaliste 2007. gada 23. aprīlī ir atsaukusi paziņojumu.

---

(1)  OV C 56, 5.3.2005., 38. lpp.

---