# Uradni list C 141/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 141 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6329. april 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 141

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6329. april 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 138. plenarno zasedanje OR, 11. 2. 2020–12. 2. 2020 |
| 2020/C 141/01 | Resolucija Evropskega odbora regij – Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020 | 1 |
| 2020/C 141/02 | Resolucija Evropskega odbora regij – Konferenca o prihodnosti Evrope | 5 |
| 2020/C 141/03 | Resolucija Evropskega odbora regij – Delovni program Evropske komisije za leto 2020 | 8 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 138. plenarno zasedanje OR, 11. 2. 2020–12. 2. 2020 |
| 2020/C 141/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje | 15 |
| 2020/C 141/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Širitveni sveženj 2019 | 20 |
| 2020/C 141/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Prispevek regij in mest k razvoju Afrike | 25 |
| 2020/C 141/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Za trajnostne soseske in majhne skupnosti – okoljska politika na podobčinski ravni | 29 |
| 2020/C 141/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Beg možganov v Evropski uniji: soočanje s tem izzivom na vseh ravneh | 34 |
| 2020/C 141/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Kultura v bolj ambiciozni Uniji: vloga regij in mest | 39 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

138. plenarno zasedanje OR, 11. 2. 2020–12. 2. 2020

2020/C 141/01

Resolucija Evropskega odbora regij – Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020

1

2020/C 141/02

Resolucija Evropskega odbora regij – Konferenca o prihodnosti Evrope

5

2020/C 141/03

Resolucija Evropskega odbora regij – Delovni program Evropske komisije za leto 2020

8

MNENJA

Odbor regij

138. plenarno zasedanje OR, 11. 2. 2020–12. 2. 2020

2020/C 141/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje

15

2020/C 141/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Širitveni sveženj 2019

20

2020/C 141/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Prispevek regij in mest k razvoju Afrike

25

2020/C 141/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Za trajnostne soseske in majhne skupnosti – okoljska politika na podobčinski ravni

29

2020/C 141/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Beg možganov v Evropski uniji: soočanje s tem izzivom na vseh ravneh

34

2020/C 141/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Kultura v bolj ambiciozni Uniji: vloga regij in mest

39

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

138. plenarno zasedanje OR, 11. 2. 2020–12. 2. 2020

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020

(2020/C 141/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020 (1),

| — | ob upoštevanju resolucije OR z dne 9. oktobra 2019 o evropskem semestru 2019 in pripravi letnega pregleda rasti 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OR z dne 9. oktobra 2019 o evropskem semestru 2019 in pripravi letnega pregleda rasti 2020 (2),

Evropski semester, ki vključuje cilje trajnostnega razvoja

| 1. | podpira letno strategijo za trajnostno rast kot izhodišče za vključevanje ciljev trajnostnega razvoja v evropski semester, ki bo s tem dobil potrebno dolgoročnejšo perspektivo in širši fokus, ki bo presegel zgolj gospodarske vidike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bo za uporabo letne strategije za trajnostno rast kot orodja političnega usklajevanja za izvajanje evropskega zelenega dogovora treba spremeniti upravljanje in razmišljanje, ki spremljata proces evropskega semestra kot celote; preusmeriti se bo treba na to, da odgovornost za evropski semester prevzamejo ljudje na terenu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da doseganje ciljev trajnostnega razvoja pomeni celostno obravnavanje vseh razsežnosti trajnostnega razvoja (konkurenčnost, vključevanje, okolje, dobro upravljanje), ki presegajo zeleni dogovor; za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja bo potrebna skladnost politike pri sklepanju kompromisov in reševanju distribucijskih izzivov. To vključuje tudi krepitev kulturne in družbene razsežnosti ustvarjanja in izmenjave znanja ter inovacij. Evropski semester bi moral vsem ravnem upravljanja in ustreznim deležnikom v partnerstvu omogočiti, da opredelijo in obravnavajo te kompromise; izogniti bi se bilo treba preozkemu razmišljanju in zagotoviti skladnost, hkrati pa cilje trajnostnega razvoja vključiti v vsa politična področja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja napoved, da bodo poročila o državah in nacionalni reformni programi spremljanje ciljev trajnostnega razvoja in ocenjevanje povezanih politik obravnavali v posebnem razdelku in da bodo v priporočilih za posamezne države zajeti tudi posebni prispevki držav k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; meni, da je pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja v evropski semester treba upoštevati različna izhodišča posameznih območij. Za spremljanje uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja na regionalni ravni pa bodo potrebni ustrezni statistični podatki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja zavzema za jasen časovni okvir ter merljive cilje z jasno določenimi roki – to velja za ukrepanje, predvideno tako v zelenem dogovoru kot v letni strategiji za trajnostno rast; poudarja, da bi bilo treba takšne cilje in roke določiti z mešanim pristopom od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, v procesu, v katerem bi partnersko sodelovale vse ravni upravljanja in ustrezni deležniki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se strinja s splošno usmeritvijo priporočil za države članice euroobmočja, vendar ugotavlja, da le šibko podpirajo ambicije glede ekologizacije in vključevanja, ki so zajete v ciljih trajnostnega razvoja in zelenem dogovoru. Hkrati v njih niso dovolj poudarjeni politični izzivi, ki izhajajo iz dejanskih razlik v izhodiščih različnih območij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da naj bi z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo v naslednjem desetletju za trajnostne naložbe namenili 1 bilijon EUR; vendar obžaluje, da je ta načrt v veliki meri zgolj zbirka obstoječih ali že načrtovanih ukrepov, pobud in finančnih instrumentov, zdaj zbranih pod istim naslovom; zato izraža zaskrbljenost, da načrt morda ne bo zmogel zagotoviti finančnih sredstev in usklajevanja, potrebnega za učinkovito uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v Evropi do leta 2030; v zvezi s tem se zavzema za dodatno oceno dejanskih stroškov, povezanih s prehodom na trajnostni razvoj, in podrobnejši načrt za njihovo financiranje; posebno pozornost bi bilo treba nameniti spodbujanju skupnih javno-zasebnih inovacijskih pobud mest in regij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba Pakt za stabilnost in rast pregledati in omogočiti diferencirano obračunavanje finančnih sredstev, potrebnih za financiranje javnih naložb, ki jih vse ravni upravljanja namenjajo za izvajanje zelenega dogovora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | se strinja, da so strukturne reforme držav članic na strateških političnih področjih pomembne za izvajanje ciljev Pogodbe in da so politike EU ključne za konvergenco in konkurenčnost, vključno s poglabljanjem enotnega trga. Evropski semester je koristen okvir za spodbujanje teh reform, če se obseg strukturnih reform, upravičenih do financiranja EU, opredeli v skladu z načelom subsidiarnosti in če lokalne in regionalne oblasti v njem sodelujejo kot polnopravne partnerice; |
| --- | --- |

9.

Teritorialna razsežnost evropskega semestra

| 10. | izraža zadovoljstvo, da so izpostavljene vse večje regionalne razlike in z njimi povezani izzivi za rast in kohezijo v državah članicah; poudarja, da različna izhodišča močno vplivajo na to, kako države članice in njihove regije zastavijo in izvajajo svoje trajnostne politike; poudarja, da bi bilo treba teritorialne razlike odpravljati z lokaliziranimi politikami, podprtimi z ocenami teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja večji pomen poročil o državah, zlasti njihove Priloge D s smernicami za naložbene politike na regionalni in lokalni ravni, vključno s tistimi, ki se financirajo v okviru kohezijske politike in Sklada za pravični prehod; opozarja, da po ugotovitvah raziskave, ki jo je OR izvedel med združenji, ki na nacionalni ravni zastopajo mesta in regije, nacionalne vlade niso v zadostni meri vključile lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo in razpravo o Prilogi D na politični ravni, in da Priloga D pogosto ne odraža pravilno njihovih naložbenih potreb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da sta za uresničitev ciljev zelenega dogovora na področju trajnosti in socialne vključenosti potrebni velika doslednost in usklajenost evropskega semestra in kohezijske politike; stroškov prehoda na trajnostni razvoj ne bi smeli nositi najranljivejši. Sklad za pravični prehod mora zato najbolj prizadetim posameznikom in regijam zagotavljati prilagojeno podporo, zlasti tistim regijam, ki so močno odvisne od fosilnih goriv – kot so regije z izoliranimi energetskimi sistemi – in energetsko intenzivnih panog, ter tistim, ki se soočajo z družbenimi in gospodarskimi posledicami spremembe energetskega modela, potem ko so izpolnile svoje zaveze glede razogljičenja; pozdravlja tudi upravljanje Sklada za pravični prehod na podlagi uredbe o skupnih določbah ter se zavzema za jasna in objektivna merila za dodeljevanje sredstev; |
| --- | --- |

12.

Socialna razsežnost evropskega semestra

| 13. | podpira vključitev ciljev trajnostnega razvoja v načrtovanje trajnostne gospodarske strategije, zlasti zato, ker se cilji v veliki meri ujemajo z izvajanjem načel evropskega stebra socialnih pravic; zato pozdravlja nedavno objavljeno sporočilo Močna socialna Evropa za pravičen prehod (3) in poziva, da se čimprej predstavi tudi akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj predlaga nadaljnje ukrepe za zmanjšanje razlik v stopnji zaposlenosti in plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja vključitev regionalne razsežnosti v najnovejše skupno poročilo o zaposlovanju, kar odraža evropski regionalni pregled socialnih kazalnikov, ki ga je OR predstavil septembra 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je tako kot Komisija zaskrbljen zaradi negativnih učinkov staranja prebivalstva in drugih demografskih izzivov, kot so nizka gostota in razpršenost prebivalstva, zmanjševanje števila mladih in rodnosti, ter jo poziva, naj upošteva predloge OR iz mnenja Demografske spremembe: predlogi za merjenje in odpravljanje negativnih učinkov v regijah EU ter iz mnenja Odziv EU na demografske izzive; |
| --- | --- |

16.

Upravljanje evropskega semestra

| 17. | ugotavlja, da bo lahko model rasti EU uspešno prispeval h globalnim ciljem, zajetim v ciljih trajnostnega razvoja in zelenem dogovoru, le pod pogojem, da se zagotovi ustrezno usklajevanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; ponavlja, da je treba povečati odgovornost za evropski semester na terenu, da bo bolj učinkovit glede novega in ambicioznega cilja EU za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, nenazadnje zato, ker po mnenju OECD 65 % od 169 konkretnih ciljev trajnostnega razvoja ne bo mogoče uresničiti brez polnega sodelovanja in usklajevanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Semester bo lahko izpolnil svoje obete le, če bodo vse ravni upravljanja in ustrezni deležniki sodelovali kot partnerji in bodo presežene sedanje prakse, ki temeljijo predvsem na posvetovanju v zadnjih fazah procesa semestra. Ta partnerski pristop bi bilo treba nujno sprejeti in izvajanje ciljev trajnostnega razvoja lokalizirati, da bi postali lokalni cilji z ustreznimi časovnimi okviri uresničevanja, zaradi česar je treba bolj poudariti operativne zaveze v zvezi s cilji trajnostnega razvoja in prostovoljne lokalne preglede izvajanja ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da evropski semester zdaj prinaša smernice glede načrtovanja naložb, ki se sofinancirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in predlaganega proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost; vendar svari, da bi lahko centralizirani pristop evropskega semestra od zgoraj navzdol po nepotrebnem omejeval decentralizirani pristop kohezijske politike EU od spodaj navzgor in lokalizirane politike; zavzema se tudi za doslednost pri izvajanju procesa evropskega semestra in pristopa večletnega načrtovanja kohezijske politike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU, naj učinkovito usklajuje procese upravljanja evropskega semestra in kohezijske politike EU na podlagi istih načel partnerstva in upravljanja na več ravneh; opozarja na svoje mnenje o povezavah med kohezijsko politiko in evropskim semestrom; ponavlja svoj predlog za kodeks ravnanja (4), ki bi lokalne in regionalne oblasti vključil v evropski semester kot polnopravne partnerice, po zgledu kodeksa dobre prakse za partnerstvo iz uredbe o splošnih določbah za obdobje 2014–2020; poudarja potrebo po spodbujanju uporabe politik, ki jih EU financira za krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, in opozarja na svoje nedavno mnenje na to temo (5); obžaluje, da letno poročilo o spremljanju izvajanja programa za podporo strukturnim reformam za leto 2018 ne prinaša podatkov o tem, kako lokalne in regionalne oblasti uporabljajo ta program; |
| --- | --- |

19.

| 20. | dodaja, da cilji trajnostnega razvoja zahtevajo dejavno sodelovanje deležnikov, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Zato bi bilo treba po izteku mandata večstranske platforme EU za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja opredeliti nove – in nič manj ambiciozne – oblike vključevanja deležnikov v izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, nenazadnje prek evropskega semestra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, hrvaškemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

21.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1578392227719&uri=CELEX%3A52019DC0650.

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-03856-00-00-res-tra-sl.docx/content.

2

(3)  COM(2020) 14 final.

3

(4)  Mnenje OR Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti. Poročevalec Rob Jonkman (NL/ECR). Sprejeto 11. maja 2017 (UL C 306, 15.9.2017, str. 24).

4

(5)  Mnenje OR Izboljšanje upravne zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za krepitev naložb in strukturnih reform v obdobju 2021–2027. Poročevalka Manuela Bora (IT/PES). Sprejeto 4. decembra 2019 (UL C 79, 10.3.2020, str. 25).

5

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/5

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Konferenca o prihodnosti Evrope

(2020/C 141/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR) –

ob upoštevanju naslednjega:

| (a) | demokratična legitimnost Evropske unije temelji na zaupanju državljanov v njihove predstavnike, izvoljene na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

demokratična legitimnost Evropske unije temelji na zaupanju državljanov v njihove predstavnike, izvoljene na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| (b) | predstavniška demokracija je osnova projekta EU. Večja volilna udeležba na volitvah v Evropski parlament leta 2019 je pokazala, kako zelo si državljani želijo sodelovati pri oblikovanju evropskih zadev. Vse ravni upravljanja se morajo odzvati na nove izzive in najti nove načine za pritegnitev državljanov; |
| --- | --- |

(b)

predstavniška demokracija je osnova projekta EU. Večja volilna udeležba na volitvah v Evropski parlament leta 2019 je pokazala, kako zelo si državljani želijo sodelovati pri oblikovanju evropskih zadev. Vse ravni upravljanja se morajo odzvati na nove izzive in najti nove načine za pritegnitev državljanov;

| (c) | vsako leto v kateri od držav članic EU potekajo volitve na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni in te volitve predstavljajo priložnost, da se državljani seznanijo s tem, kako evropske politike vplivajo na vse ravni upravljanja, s čimer bi prispevali k večji verodostojnosti EU v očeh državljanov; |
| --- | --- |

(c)

vsako leto v kateri od držav članic EU potekajo volitve na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni in te volitve predstavljajo priložnost, da se državljani seznanijo s tem, kako evropske politike vplivajo na vse ravni upravljanja, s čimer bi prispevali k večji verodostojnosti EU v očeh državljanov;

| (d) | ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti dokazuje dejstvo, da so pristojne za polovico vseh javnih naložb, tretjino javne porabe in četrtino davčnih prihodkov v EU – |
| --- | --- |

(d)

ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti dokazuje dejstvo, da so pristojne za polovico vseh javnih naložb, tretjino javne porabe in četrtino davčnih prihodkov v EU –

Evropski odbor regij (OR)

| 1. | pozdravlja pobudo Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Sveta za organizacijo konference o prihodnosti Evrope in se veseli priložnosti, da prispeva k doseganju konkretnih rezultatov in ukrepanju, ki bo državljanom EU prineslo otipljive koristi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je prepričan, da je konferenca priložnost za opredelitev ukrepov, ki jih mora EU sprejeti za povečanje svojih zmogljivosti za udejanjanje in povečanje svojega demokratičnega delovanja v skladu z novim načelom aktivne subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi moralo v oblikovanju politik EU in povezovanju EU z državljani sodelovati več kot milijon izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov iz vse Unije; za večjo vidnost tega procesa se OR zavezuje k spodbujanju razprav o vprašanjih EU v regionalnih parlamentih in občinskih svetih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira predlagane ukrepe za večji stik z državljani in poudarja pomen odprtih in obsežnih tematskih razprav; v celoti podpira zamisel, da je treba pomembne elemente konference decentralizirati, da bi se vanjo neposredno in aktivno vključila območja in državljani daleč od evropskih in nacionalnih glavnih mest; v ta namen bo OR podprl svoje člane pri organizaciji lokalnih dogodkov, ki bodo obravnavali predvsem teme konference, ter razvil orodja za zbiranje in sporočanje rezultatov in predlogov iz teh razprav konferenci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva, naj informacijska središča Europe Direct sodelujejo pri konferenci o prihodnosti Evrope in naj se, glede na njihovo področje delovanja in ker je njihova glavna naloga evropske teme na splošno približati državljanom, obravnavajo kot regionalna središča udeležbe. Ta središča imajo veliko izkušenj s spodbujanjem razprav, zato bi bila ključnega pomena in bi lahko zagotovila, da bo konferenca široka in tematsko bogata, na njej pa bo slišati različna mnenja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba v procesu konference zagotoviti pluralizem in vključevanje ter v celoti podpira predlog Evropskega parlamenta za dvodelni pristop: plenarno zasedanje konference na institucionalni ravni in niz agor državljanov ter povezanih decentraliziranih dejavnosti, pri čemer je treba zagotoviti najtesnejšo povezanost med obema deloma; vztraja, da morajo konferenca in z njo povezane dejavnosti odražati raznolikost Evrope, da se spodbudi poglobljena razprava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | predlaga, da bi morala konferenca vključiti tudi prispevke obstoječih orodij participativne demokracije na lokalni in regionalni ravni kot dopolnilo kanalom predstavniške demokracije. Sem sodijo predvsem – v mnogih regijah uspešno preskušeni – dialogi in forumi z državljani, ki so bili izbrani naključno ob upoštevanju uravnotežene sestave. Pri tem se je za dragoceno izkazala tudi kombinacija forumov z državljani in strokovnjaki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da mora EU tudi po koncu konference še naprej neposredno sodelovati s svojimi državljani, graditi na bogatih izkušnjah s participativnimi modeli in vzpostaviti stalen strukturiran mehanizem za dialog na lokalni ravni. Te stalne mehanizme je treba kombinirati z dialogi o aktualnih temah, pri čemer so lahko ciljne skupine različne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | se strinja, da morajo mladi sodelovati na konferenci o prihodnosti in da se je treba posebej osredotočiti nanje ter tako poudariti prihodnjo usmeritev evropskega projekta; poudarja, da morajo vsi predlogi, ki jih bo pripravila konferenca, upoštevati vprašanja prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zavzema za jasen poudarek na ključnih izzivih, s katerimi se sooča Evropska unija, in za razpravo od spodaj navzgor o vprašanjih konference, kot so med drugim okoljski in podnebni izzivi, socialna pravičnost, trajnostni razvoj, digitalna preobrazba, migracije, evropska skupnost vrednot, gospodarstvo in delovna mesta, teritorialna kohezija ter spremembe politik, procesov, institucij in virov EU, vključno z vlogo lokalne in regionalne demokracije ter samouprave, ki so nujne za to, da bo EU lahko izpolnila potrebe in pričakovanja državljanov glede teh vprašanj. Za ustrezno uresničevanje izidov konference ne smemo izključiti morebitnih sprememb Pogodb EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira predlog, ki ga je podal Evropski parlament v svojem stališču o konferenci o prihodnosti Evrope (P9_TA-PROV (2020)0010), da bi bilo treba v celotnem procesu konference organizirati več tematskih agor državljanov, ki bodo odražale politične prednostne naloge. Sestavljati bi jih moralo največ 200 do 300 državljanov, s po vsaj tremi državljani iz vsake države članice, kar bi se izračunalo v skladu z načelom padajoče sorazmernosti; podpira tudi predlog Evropskega parlamenta, da bi naključni izbor sodelujočih državljanov med vsemi državljani EU opravile neodvisne institucije v državah članicah v skladu z navedenimi merili; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je prepričan, da je v razpravah v okviru konference bistveno poudariti nadaljnji razvoj koncepta evropskega državljanstva na podlagi pravic posameznika v evropskem sistemu upravljanja na več ravneh, če želimo pridobiti podporo državljanov za evropsko povezovanje in njihovo večjo vključenost v odločanje v EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža zaskrbljenost zaradi stališč, ki sta jih doslej podala Evropska komisija in Svet, ker so premalo jasna in ambiciozna glede obsega in postopka konference o prihodnosti Evrope, zlasti kar zadeva vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti Evropske unije ter Odbora regij; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da mora biti konferenca jasno osredotočena na opredelitev konkretnih predlogov glede zakonodaje in sprememb Pogodb EU, o čemer bi potem razpravljali med kampanjo za volitve v Evropski parlament leta 2024 v povezavi z morebitno prihodnjo konvencijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se strinja s predlaganim plenarnim zasedanjem konference, na katerem bi bili poslanci Evropskega parlamenta, člani Evropske komisije, predstavniki vlad 27 držav članic EU, nacionalnih parlamentov in Evropskega odbora regij; se zavzema za to, da OR zastopa vsaj osem članov z vsemi glasovalnimi pravicami; poleg tega meni, da je treba zagotoviti enakopravno zastopanost zgornjih domov nacionalnih parlamentov, saj te v mnogih državah članicah sestavljajo predstavniki regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se v usmerjevalnem odboru konference zagotovi politično in institucionalno ravnovesje med vsemi ravnmi upravljanja, v njem bi lahko bil en član Evropskega odbora regij, ki bi imel podporo uslužbenca OR, napotenega v skupni sekretariat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža zadovoljstvo s predlogom, da se v razprave o prihodnosti Evrope vključijo tudi lokalni in regionalni predstavniki držav kandidatk za članstvo v EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Evropski parlament, Svet in Komisijo, naj načela iz te resolucije vključijo v svojo skupno izjavo, in izraža namero, da to izjavo podpiše; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži predsedniku Evropskega parlamenta, predsednici Evropske komisije, predsedniku Evropskega sveta in hrvaškemu predsedstvu Sveta. |
| --- | --- |

19.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/8

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Delovni program Evropske komisije za leto 2020

(2020/C 141/03)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

ob upoštevanju:

| — | delovnega programa Evropske komisije za leto 2020 (1), |
| --- | --- |

—

delovnega programa Evropske komisije za leto 2020 (1),

| — | Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012, |
| --- | --- |

—

Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012,

| — | resolucije OR o predlogih Evropskega odbora regij za novi zakonodajni mandat Evropske unije z dne 27. junija 2019, |
| --- | --- |

—

resolucije OR o predlogih Evropskega odbora regij za novi zakonodajni mandat Evropske unije z dne 27. junija 2019,

| 1. | znova poudarja, da je treba predstavnike lokalne in regionalne ravni ter evropske državljane vključiti v pripravo in izvajanje politik EU, zlasti s pravilno uporabo načel aktivne subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnjemu dogovoru o večletnem finančnem okviru, da se zagotovi pravočasen začetek izvajanja novih programov EU. Komisijo poziva, naj hkrati s pogajanji s proračunskim organom predstavi načrt izrednih ukrepov, da se prepreči vsakršna prekinitev programov, če bo večletni finančni okvir sprejet prepozno; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno odločno poziva, naj prihodnji večletni finančni okvir znaša vsaj 1,3 % BND EU-27, da se zagotovi proračun, ki bo sorazmeren s potrebami, pričakovanji in skrbmi državljanov EU, pa tudi z novimi prednostnimi nalogami, ki jih določa evropski zeleni dogovor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisijo poziva, naj skrbno spremlja izvajanje kodeksa dobre prakse za partnerstvo pri pripravi sporazumov in programov o partnerstvu za obdobje 2021–2027 in naj zagotovi, da bodo lokalne in regionalne oblasti vanje vključene kot polnopravne partnerice. Načela partnerstva in upravljanja na več ravneh bi morala voditi tudi upravljanje evropskega semestra, da se zagotovita učinkovitost in legitimnost, kar velja še toliko bolj, ker semester določa smernice za programe kohezijske politike v obdobju 2021–2027; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja zavezo Komisije izvajanju ciljev trajnostnega razvoja z njihovo vključitvijo v evropski semester, kot je priporočil, in vključitev teh ciljev v splošen pristop evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

5.

Evropski zeleni dogovor

| 6. | poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti dosledno vključuje v vso zakonodajo in vse pobude, povezane z evropskim zelenim dogovorom, pri čemer naj začne z evropskim podnebnim paktom. V zameno namerava neomejeno podpreti izvajanje zelenega dogovora in razvoj podnebnega pakta z usklajenimi in horizontalnimi ukrepi ter pobudami, da bo temeljil na upravljanju na več ravneh in teritorialni legitimnosti ter da nihče in nobena regija pri tem ne bosta zapostavljena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropski podnebni zakon temeljil na izčrpni analizi učinkov in koristi ter da mu bodo priloženi konkretni načrti financiranja, pa tudi, da bo izrecno omenjena vloga lokalnih in regionalnih oblasti ter podan jasen časovni okvir za revizijo ciljev za dosego podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v izvajanje politik za prilagajanje, ki jih določa nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, vključi nujno podporo lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisijo tudi poziva, naj zagotovi, da bodo med ocenjevanjem končnih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov junija 2020 v državah članicah potekali dialog in javna posvetovanja na več ravneh o podnebju in energiji, v katere bodo vključene lokalne in regionalne oblasti. Zavezuje se, da bo oblikoval forum lokalnih in regionalnih oblasti ter zainteresiranih strani za sodelovanje s Komisijo in državami članicami, da se zagotovijo povratne informacije o izvajanju ukrepov in pobud, povezanih z zelenim dogovorom, ter da bo pripravljal priporočila o zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja predlog o „zeleni prisegi“, v katero bi moral biti izrecno vključen. Ta pobuda bi morala omogočiti (a) vključevanje meril trajnosti v vse politike, makroekonomske prednostne naloge in finančne instrumente EU, v evropski semester ter v večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, da se zagotovi skladnost vse zakonodaje s cilji zelenega dogovora, in (b) opredelitev ter odpravo ovir in neskladij v zakonodaji EU. OR bo k temu cilju prispeval s pobudami, kot je mreža regionalnih središč; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj še naprej polno podpira sedanje uspešne pobude, kot so Konvencija županov, agenda EU za mesta, pobuda za čisto energijo za otoke EU ter mnoge druge regionalne, nacionalne in čezmejne pobude; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za razogličenje energetskega sektorja na podlagi njene strategije za pametno povezovanje sektorjev, val obnove in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju. Pri tem bi bilo treba preprečiti ali izravnati možne negativne posledice obnove, namenjene povečanju energetske učinkovitosti, da se zaščitijo najemniki, ranljivi potrošniki in gospodinjstva, ki jim grozi energijska revščina. Znova poziva tudi k evropski agendi za stanovanja. Takšna proaktivna agenda, ki upošteva evropsko državljansko pobudo Housing for All, bi med drugim morala zajemati vidike reforme državne pomoči, vprašanje mehanizmov za uravnavanje najemnin in učinke izrinjanja, ki jih imajo digitalne platforme na nepremičninskih trgih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja predloge o zelenih evropskih mestih in povečanju biotske raznovrstnosti na mestnih območjih, vključno z novo pobudo Sporazum o zelenih mestih. Podpira pripravo ambiciozne strategije EU za biotsko raznovrstnost za obdobje po letu 2020 in stališče EU na 15. konferenci pogodbenic Konvencije ZN o biotski raznovrstnosti, da se zagotovi, da so lokalne in regionalne oblasti formalno priznane kot ključne partnerke pri razvoju, izvajanju in spremljanju ukrepov, nujnih za zaustavitev izgubljanja biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja pripravo novega akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, ki mora biti ambiciozen ter imeti določene roke in znanstveno podlago, njegova glavna prednostna naloga pa mora biti – v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki v EU – preprečevanje. V zvezi s tem z zanimanjem pričakuje zakonodajni predlog, namenjen povečanju odgovornosti potrošnikov za zeleni prehod; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba obravnavati vse medsebojno povezane izzive, če želimo ustvariti nestrupeno okolje, in bo z veseljem prispeval k pripravi akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal, ki naj bi bil sprejet leta 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja zavezo Komisije, da pripravi novo dolgoročno vizijo za podeželska območja, in tako kot Evropski parlament (2) poziva k agendi EU za podeželje ter k uravnoteženemu in vsestranskemu pristopu k evropskemu teritorialnemu razvoju, da bodo potrebe podeželskih območij upoštevane v vseh zadevnih evropskih politikah, kot je navedeno v deklaraciji o razvoju podeželja, sprejeti v Corku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri izvajanju prihodnje skupne kmetijske politike in v že napovedani strategiji „od vil do vilic“, med drugim tako, da izvajajo zelena javna naročila, spodbujajo zdravo prehrano, ozaveščajo o razmetavanju s hrano in izvajajo konkretne ukrepe na lokalni ravni. Po mnenju OR je strategija „od vil do vilic“ edinstvena priložnost za povečanje politične skladnosti in spodbuditev prehoda na bolj trajnostne prehranske sisteme, pa tudi za krepitev okoljske razsežnosti skupne kmetijske politike. V akcijskem načrtu, pripravljenem v okviru te strategije, bi bilo treba določiti količinske cilje za zmanjšanje kemičnih pesticidov za najmanj 30 % do leta 2027 in sintetičnih dušikovih gnojil ter za povečanje kmetijskih površin z biološko pridelavo, kar bo spodbudilo uživanje sadja in zelenjave ter zmanjšalo razširjenost debelosti v EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Evropsko komisijo, naj izboljša informacije za potrošnike z usklajenimi evropskimi okoljskimi znaki in skupnimi standardi, da bi spodbudila prehod na trajnostno potrošnjo. V ta namen naj olajša zeleno nakupovanje, podjetjem pa naj zagotovi spodbude za razvoj in izboljšanje njihove trajnosti. Odbor poziva k uvedbi evropskega sistema označevanja hranilne vrednosti, da bodo lahko potrošniki v EU izbirali med bolj zdravimi možnostmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt za spodbujanje pašništva v EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k celoviti strateški agendi za vse evropske pomorske sektorje, da se podpreta razogljičenje pomorske industrije in trajnostni pristop k ribištvu in proizvodnji hrane ter ohrani konkurenčna prednost evropskih obmorskih regij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi morale biti obalne skupnosti vključene v pripravo politik za trajnostno upravljanje oceanskih virov, da se bodo globalni izzivi obravnavali na lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k posodobitvi strategije EU za gozdove za obdobje po letu 2020, da se zagotovi usklajevanje politik, ki vplivajo na gozdarstvo, na ravni EU, ter postavijo temelji za akcijski načrt EU za boj proti krčenju in degradaciji gozdov, da se zmanjša okoljski učinek potrošnje izdelkov in surovin v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira evropski načrt za boj proti raku in poudarja, da se ta bolezen običajno preprečuje, diagnosticira in zdravi v lokalni skupnosti pacienta, kar pomeni, da je smiselno vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti ključno za uspeh te pobude; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pričakuje, da bo nova farmacevtska strategija za Evropo izboljšala fizično in cenovno dostopnost zdravil v vseh regijah EU, obenem pa omogočila inovacije, ki koristijo pacientom, ter okrepila vodilni položaj Evrope v tem sektorju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Evropsko komisijo, naj pospeši sodelovanje v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, ter lokalne in regionalne oblasti vključi v pripravljalno delo, katerega rezultat bo predlog Komisije za skupno izkaznico/knjižico o cepljenju za državljane EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | znova poziva, naj se v vsej zakonodaji EU in za vse endokrine motilce uporablja načelo, po katerem ni mogoče z zadostno gotovostjo določiti varne mejne vrednosti za izpostavljenost, ter poziva k prepovedi bisfenolov in ftalatov v vseh snoveh, ki so v stiku s hrano; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj odpornost proti nesrečam uvrsti med ključne vidike trajnostnega razvoja in naj zagotovi, da se bo upoštevala v prihodnjih skladih in projektih EU. Poleg tega je treba okrepiti zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za zmanjševanje tveganja nesreč, povečati njihovo pripravljenost nanje ter izboljšati ravnanje ob naravnih in drugih nesrečah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj na podlagi evropske državljanske pobude Fairosene predstavi predlog za revizijo obdavčitve energije, ki bi odpravila subvencije za fosilna goriva, zagotovila enake in vzdržne konkurenčne pogoje za različne vrste prevoza in omogočila nižje davke na energijo iz obnovljivih virov, ki bi bila cenejša od fosilnih goriv, Svet pa poziva, naj hitro sprejme predlagano zakonodajo o davku na dodano vrednost (DDV), da bodo lahko države članice stopnje DDV bolj ciljno uporabljale za upoštevanje večjih okoljskih ambicij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba preprečiti nepošteno konkurenco iz držav, ki niso članice EU in imajo manjše podnebne ambicije, ter izraža veliko obžalovanje, ker namera Komisije, da predlaga mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah za izbrane sektorje, v njenem delovnem programu ni omenjena; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja cilj Komisije, da z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo v naslednjem desetletju sprosti bilijon EUR trajnostnih naložb, vendar obžaluje, ker se zdi, da je načrt v praksi manj ambiciozen – v glavnem ga sestavljajo že obstoječi in že načrtovani ukrepi v novi preobleki – in zanj ni na voljo dodatnih virov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja namero Komisije, da v okviru sedanjega pregleda pravil in smernic o državni pomoči zagotovi več prožnosti za regije v pravičnem prehodu in trajnostne naložbe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izpostavlja ključno vlogo kohezijske politike kot glavnega finančnega instrumenta v proračunu EU za dosego ciljev zelenega dogovora. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi zagotavljanju, da bo Sklad za pravični prehod usklajen z drugimi skladi in jih bo dopolnjeval. S tega vidika potrjuje, da bo zavezništvo za kohezijo še naprej spremljalo sprejemanje in izvajanje pobud kohezijske politike in postopek načrtovanja programov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja namero Komisije, da predstavi strategijo za trajnostno in pametno mobilnost za posodobljen in okolju prijaznejši prometni sektor, ter poudarja, da bi moralo biti financiranje prometne infrastrukture in raziskav vezano na dejavnike trajnosti. Potrjuje svojo pripravljenost za sodelovanje z ustreznimi službami Komisije, da se razvijejo praktične rešitve za spodbuditev in pospešitev mobilnosti brez emisij na mestnih in podeželskih območjih Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj poenostavi splošni sistem upravljanja kohezijske politike na vseh ravneh upravljanja, da bo mogoče zmanjšati upravno breme za organe upravljanja in upravičence, s čimer bi izboljšali dostopnost in učinkovitost financiranja. Prav tako poziva Komisijo, naj sprejme dodaten sklop kazalnikov, denimo indeks družbenega napredka, s katerim bi dopolnila kazalnik BDP. To bi bolje odražalo dejanski socialno-ekonomski razvoj regij, sredstva kohezijske politike pa bi bila pravičneje porazdeljena. Poudarja, da je pomembno povečati prepoznavnost rezultatov projektov, ki jih financira EU, da bodo njihove koristi za vsakdanje življenje Evropejcev bolj vidne; |
| --- | --- |

34.

Obravnavanje digitalnega prehoda

| 35. | opozarja na teritorialne vidike enotnega trga in na absolutno nujnost, da se spodbuja digitalna kohezija. Zato meni, da vzpostavitev mreže vozlišč za digitalne inovacije zagotavlja zadostno pokritje vseh regij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je treba sedanji regulativni okvir EU, ki se uporablja za sodelovalno gospodarstvo ali gospodarstvo platform, temeljito posodobiti. Zlasti pričakuje, da bo v aktu o digitalnih storitvah pojasnjeno ključno vprašanje statusa platform in dostopa do podatkov ter da bodo natančno opredeljena merila v zvezi s splošnim interesom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | z zanimanjem pričakuje objavo lokalnega/regionalnega indeksa digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) v tretjem četrtletju 2020; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba opredeliti prihodnje potrebe po naložbah, ki so nujne za razvoj širokopasovne povezljivosti na lokalni in regionalni ravni, ter predlaga, da z Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko sodeluje pri razvoju novih shem financiranja in podpore infrastrukture IKT na območjih z omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podpira izvajanje in posodobitev programa znanj in spretnosti za Evropo ter posodobitev akcijskega načrta za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Evropsko komisijo, naj pregleda regulativni okvir Evropske unije za umetno inteligenco, ki je pomemben za raziskave in inovacije ter tudi javne storitve. Pri pregledu bi bilo treba upoštevati pristop k tehnološkemu razvoju, ki je osredotočen na človeka, ter zagotoviti spoštovanje evropskih vrednot in načel, da bodo Evropejci imeli še naprej popoln nadzor na svojimi osebnimi podatki; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja poudarek, ki se daje povečanju kibernetske varnosti, in Komisijo poziva, naj pri vseh svojih razmislekih upošteva sisteme, ki jih upravljajo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je obsežna in dolgoročna industrijska strategija za Evropo ključnega pomena. Ta mora podpirati digitalni prehod, vsem industrijskim panogam omogočiti, da polno prispevajo k razvoju podnebno nevtralnega in krožnega gospodarstva, ter izhajati iz krajevnega pristopa, osredotočenega na krepitev in povezovanje regionalnih ekosistemov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | z zanimanjem pričakuje poročilo o ovirah za enotni trg, ki bi moralo podati jasno in celovito sliko najhujših ovir, ki evropskim podjetjem, zlasti MSP, ter državljanom preprečujejo, da bi uživali vse prednosti enotnega trga. Poleg tega Komisijo poziva, naj predlaga ukrepe za odpravo opredeljenih ovir in poenostavitev splošnega regulativnega okvira EU. Opozarja na ključni pomen pametne specializacije pri povezovanju glavnih nalog EU, kot sta prilagajanje na podnebne spremembe in industrijska tranzicija, z lokalnimi in regionalnimi inovacijskimi ekosistemi ter predlaga tesno sodelovanje med OR, Komisijo in Skupnim raziskovalnim središčem za dodatno okrepitev te zasnove; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je treba z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi, podprtimi z obsežnim programom Obzorje Evropa in mnogimi nacionalnimi instrumenti financiranja, med drugim zagotoviti, da nobena regija in nobeno mesto ne bo zapostavljeno ter da preseljevanje strokovnjakov in naložb visoke dodane vrednosti iz evropskih obrobnih regij v večja mesta in uveljavljene industrijske regije ne bo več tako očitno kot v zadnjem času; |
| --- | --- |

44.

Socialne in gospodarske reforme

| 45. | podpira splošen cilj sporočila o močni socialni Evropi za pravičen prehod in namerava prispevati k polnemu izvajanju evropskega stebra socialnih pravic na teritorialni ravni ter spodbujati dostojno delo za vse, ki je temeljna osnova za pravičen in trajnosten družbeno-gospodarski razvoj, vključno v zvezi z napovedanimi predlogi o ureditvi platformnega dela, določitvi minimalne plače, sistemu pozavarovanja za primer brezposelnosti, podpori preusposabljanja, okrepitvi jamstva za mlade in uvedbi jamstva za otroke; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj upošteva sklepe finskega predsedstva o ekonomiji blaginje, ki blaginjo ljudi obravnava kot vrednoto samo po sebi, hkrati pa kot dejavnik, ki prispeva k makroekonomski rasti in napredku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja, da je Komisija v evropski pregled socialnih kazalnikov vnesla regionalno razsežnost, in poziva k pospešitvi teh prizadevanj v prihodnje z večjim sodelovanjem z državami članicami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k akcijskemu načrtu za socialno gospodarstvo, ki bi moral med drugim vsebovati horizontalno pravno opredelitev socialnega podjetja in določiti evropski statut za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja sporočilo Komisije in začetek javnega posvetovanja o pregledu okvira ekonomskega upravljanja, vključno s Paktom za stabilnost in rast. Ta pregled ekonomskega upravljanja EU je prepotrebna priložnost, da se izboljšajo fiskalna pravila EU z uvedbo zlatega pravila za trajnostne naložbe, kar bi vključevalo sredstva v okviru strukturnih in investicijskih skladov, potrebna za uresničitev zelenega dogovora; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj v programu za podporo strukturnim reformam in v prihodnjem programu za podporo reformam nameni prednost krepitvi zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, h čemur je pozval v mnenju z dne 4. decembra 2019 (3); |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba nadaljevati delo za poglobitev ekonomske in monetarne unije, zlasti z dokončanjem bančne unije ter tako, da se proračunskemu instrumentu za konvergenco in konkurenčnost dodelijo zadostna proračunska sredstva in da se doseže napredek v smeri evropskega sistema pozavarovanja za primer brezposelnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | znova poziva k novemu sporočilu o trajnostnemu turizmu v Evropi; |
| --- | --- |

52.

Močnejša Evropa v svetu

| 53. | pozdravlja namero Komisije, da po naslednji ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki bo junija 2020, sproži široko pobudo za reformo STO. Poudarja, da je to še toliko pomembneje glede na mednarodni razvoj v smeri protekcionizma in mednarodna podjetja, ki prejemajo državno podporo. Zato pozdravlja tudi predlagano belo knjigo o instrumentu za tuje subvencije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izraža zaskrbljenost, ker se v osnutku vmesnega poročila o oceni učinka trgovinskega sporazuma z državami Mercosur na trajnostni razvoj omenja, da bo sporazum najbolj koristil proizvodnji in storitvenemu sektorju EU, hkrati pa se priznava, da bodo največjo škodo zaradi pričakovanih negativnih posledic občutili kmetijstvo in podeželska območja v EU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti prispevajo h krepitvi dobrega upravljanja in lokalne demokracije v sosedstvu EU, ter poziva Komisijo, naj – v skladu z ugotovitvami iz ocene podpore EU lokalnim in regionalnim oblastem v regijah širitve in sosednjih regijah (2010–2018) – poveča sveženj finančne pomoči za lokalne in regionalne oblasti v partnerskih državah, predvsem za vzajemne pobude, namenjene krepitvi zmogljivosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja napovedani akcijski načrt za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjih odnosih ter njegove cilje podpira prek Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), ki posebno pozornost namenja opolnomočenju žensk; |
| --- | --- |

56.

| 57. | spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo čezmejno sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi v Evropski uniji in v partnerskih državah, tudi v obliki evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS) in evropskih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da se mora širitveni proces nadaljevati kot prednostna naloga EU in da bi bilo treba regionalne in lokalne oblasti v državah širitve še bolj vključiti v priprave za pristop. Te pomisleke bi bilo treba upoštevati pri pregledu metodologije za pristopna pogajanja. OR namerava v okviru dejavnosti svojih skupnih posvetovalnih odborov pomagati državam kandidatkam, da bodo še pred pristopom bolje vključene v glavne politike EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | se strinja, da bi bilo treba vzhodno partnerstvo okrepiti v luči posvetovanj o njegovi prihodnosti, in ostaja zavezan uresničevanju njegovih ciljev, ne le v glavnih mestih, temveč na ravni upravljanja, ki je najbliže državljanom; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja pomen lokalnih in regionalnih akterjev ter njihovih pobud decentraliziranega sodelovanja za uresničitev Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja. Evropsko komisijo poziva, naj te pobude neprekinjeno podpira in krepi njihovo prepoznavnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje, da v delovnem programu za leto 2020 ni omenjeno južno sosedstvo. Poudarja, da letos obeležujemo 25. obletnico barcelonske deklaracije, in poziva Evropsko komisijo, naj upošteva to edinstveno priložnost ter predlaga prenovljeno agendo EU za južno sosedstvo, da bi sredozemska regija postala inovativna, medkulturna in vključujoča skupnost, pripravljena za nove izzive do leta 2030; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponavlja, da je treba okrepiti platforme za e-učenje, povečati razpoložljivost odprtih spletnih tečajev civilne zaščite ter spodbujati oblikovanje mrež znanja in spretnosti. V tem okviru trdno podpira vzpostavitev in razvoj mreže znanja za evropsko civilno zaščito; |
| --- | --- |

62.

Evropske vrednote

| 63. | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi obstoječa orodja EU za spremljanje in zaščito pravne države ter naj razvije, kjer je to mogoče, enoten, horizontalen mehanizem spremljanja pravne države, demokracije in temeljnih pravic. Mehanizem bi moral temeljiti na čim več in čim bolj raznolikih virih, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, organizirano civilno družbo in posamezniki; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj v boju proti populizmu in ekstremizmu še naprej podpira izmenjavo primerov najboljše prakse in izkušenj med različnimi ravnmi upravljanja ter kulturo spoštovanja človekovih pravic za zaščito našega demokratičnega sistema, kar je treba dopolniti s sredstvi, strokovnim znanjem in praktičnimi smernicami za nacionalne, regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja pobudo o novem paktu o migracijah in azilu ter opozarja, da je nujno potreben celostni pristop k migracijski politiki, politiki vključevanja in azilni politiki, ki temelji na spoštovanju temeljnih človekovih pravic in solidarnosti. Hkrati bi EU morala nadaljevati prizadevanja za zaščito zunanjih meja EU za preprečevanje nezakonitih migracij in za boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podpira predstavitev novega akcijskega načrta za integracijo in vključevanje ter opozarja na temeljno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju vključevanja. Pozdravlja, da je Evropska komisija pred kratkim postopno povečala podporo, ki je neposredno na voljo lokalnim oblastem, in poziva, naj se ta podpora še poveča ter naj se lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi bolj neposredna in poenostavljena finančna pomoč za sprejemanje in vključevanje zakonitih migrantov in beguncev. Zavezuje se še tesnejšemu sodelovanju med OR, Evropsko komisijo in drugimi partnerji pobude in mreže Mesta in regije za vključevanje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja namero Evropske komisije, da si bo v sodelovanju z regionalnimi in nacionalnimi oblastmi prizadevala za vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025. Podpira cilj, da se omogoči prostor za učenje, študij in raziskave brez meja, ter poudarja, da je treba spodbujati kroženje možganov in povratne migracije; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da nova evropska agenda za kulturo dopolnjuje in krepi evropsko identiteto, ki spremlja nacionalno in regionalno identiteto, s priznavanjem kulturne in jezikovne raznolikosti v Evropi, krepitvijo evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter njegovega odnosa s partnerji zunaj Evrope. OR tudi spodbuja Evropsko komisijo, naj podpre pobudo Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) o dediščini in EU, katere namen je svetovno dediščino uporabiti kot orodje za povečanje gospodarske in socialne trajnosti podeželskih območij v Evropi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja dolgo pričakovano novo strategijo za varnost in direktivo o zaščiti kritične infrastrukture ter poziva, naj se upoštevajo vse pobude in strategije, ki jih na področju civilne zaščite izvajajo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

69.

Krepitev evropske demokracije

| 70. | pozdravlja, da Evropska komisija priznava vlogo podnacionalnih ravni upravljanja v demokratičnem sistemu Unije. Znova potrjuje močno voljo regij in mest Evrope, da kot polnopravni partnerji sodelujejo v evropski demokraciji in postopku odločanja ter da prispevajo k izvajanju načel upravljanja na več ravneh, aktivne subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja prihodnjo konferenco o prihodnosti Evrope. Poudarja, da bo njegovo aktivno vključevanje v organe upravljanja in v plenarno skupščino konference procesu prineslo dodano vrednost, lokalnim in regionalnim oblastem ter javnosti pa bo omogočilo navezavo smotrnega dialoga z EU, kar bi moralo voditi h konkretnim predlogom za izboljšanje učinkovitosti in demokratičnega delovanja EU; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja zavezo Evropske komisije preglednemu in učinkovitemu izvajanju politik ter zagotavljanju, da prinašajo vidne koristi brez pretiranega upravnega bremena. Znova izraža splošno podporo agendi za boljšo pripravo zakonodaje in pričakuje, da načelo „za eno sprejeto se eno odpravi“ ne bo zgolj mehansko. Z zadovoljstvom pričakuje, da bo prek svoje mreže regionalnih središč razvijal sodelovanje z Evropsko komisijo pri pregledu izvajanja politik EU na lokalni ravni; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da mora imeti Evropska komisija pri izvajanju agende EU za mesta močno usklajevalno vlogo. Po njegovem mnenju je obnovljena Leipziška listina korak naprej do povezave agende za mesta z agendo za boljšo pripravo zakonodaje Evropske komisije in zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva h krovni evropski strategiji o demografskih spremembah, h kateri namerava prispevati z analizo učinka demografskih sprememb na različne skupine ljudi in regij; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja imenovanje komisarke za enakost. Želi spomniti, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključne naloge pri obravnavanju enakosti spolov: sem sodijo enako plačilo za enako delo, enaka porazdelitev odgovornosti za oskrbo, enako plačan starševski in oskrbovalski dopust, zmanjšanje razlik v plačah in pokojninah, odprava nasilja nad ženskami ter vključevanje vidika spola v proračun. V ta namen poziva h konkretnim ukrepom na zgoraj navedenih področjih kot način za opolnomočenje žensk, pri čemer je treba začeti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, hrvaškemu in nemškemu predsedstvu Sveta EU ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

76.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 37 final.

1

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. oktobra 2018 o obravnavanju posebnih potreb podeželskih, gorskih in oddaljenih območij.

2

(3)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02043-00-01-ac-tra-sl.docx/content

3

---

MNENJA

Odbor regij

138. plenarno zasedanje OR, 11. 2. 2020–12. 2. 2020

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/15

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje

(2020/C 141/04)

| Poročevalec: | Franco IACOP (IT/PES), član deželnega sveta, Furlanija – Julijska krajina |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje – COM(2019) 343 final |

Poročevalec:

Franco IACOP (IT/PES), član deželnega sveta, Furlanija – Julijska krajina

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje – COM(2019) 343 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | izraža zadovoljstvo s predlogom Komisije, ki priznava in ceni pravno državo kot predpogoj za proces evropskega povezovanja in temeljno vrednoto Unije, zapisano v Pogodbah in skupno ustavnim tradicijam držav članic; poudarja, da pobude Komisije za spodbujanje načel pravne države, preprečevanje morebitnih kršitev teh načel ter sorazmernega odzivanja na njihovo nespoštovanje pozitivno dopolnjujejo sedanji sistem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se strinja, da je nadzor spoštovanja pravne države, ki je sicer predvsem v rokah posameznih držav članic, deljena pristojnost teh in EU; člen 2 PEU je jasna pravna podlaga za to, da lahko ta nadzor izvajajo institucije Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da imajo pomembno vlogo pri krepitvi pravne države tudi civilna družba ter lokalne in regionalne oblasti: slednje so temeljna raven demokratične legitimnosti in bi morale stalno spodbujati kulturo pravne države ter spremljati spoštovanje njenih načel. Lokalne in regionalne oblasti lahko prispevajo k dejavnostim krepitve znanja, ki jih predlaga Komisija, in so lahko tudi vir informacij za spremljanje, ki ga ta namerava izvajati. OR bi lahko olajšal in usklajeval prizadevanja lokalnih in regionalnih oblasti pri krepitvi pravne države, na primer s spodbujanjem k vzpostavitvi dogovorov med strankami o vidikih lokalne demokracije, ki ne morejo biti predmet pogajanj in ki jih bodo te skupaj branile pred morebitnimi napadi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba spoštovanje pravne države zajamčiti v interesu vseh ljudi, saj je to nujno za uveljavljanje temeljnih pravic in svoboščin, ki jih pravo Unije daje posameznikom; okrepitev pravne države v državah članicah pomeni tudi okrepitev pravic vsakega posameznika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je prepričan, da je treba za celovit sistem zaščite pravne države nadzorovati države članice ter spremljati tudi institucije Unije; vendar meni, da mora sistem nadzorovanja spoštovanja pravne države, ki ga vzpostavlja Unija, vključevati tudi mehanizme izven Unije. OR se zaveda pravnih težav, ki jih je treba premagati, zato ceni namen Komisije, da znova zažene proces pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot to narekuje člen 6(2) PEU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zadovoljstvo, da so v sporočilu natančno navedeni elementi, ki so značilni za pravno državo, kot so neodvisnost sodstva, varstvo temeljnih pravic, dejavna civilna družba in pluralizem medijev. Ti elementi so bistveni za medsebojno zaupanje med državami članicami, za dobro delovanje Unije, lojalno sodelovanje med Unijo in državami članicami ter predvsem za polno spoštovanje pravic, ki jih imajo državljani v pravnem sistemu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so spoštovanje pravne države, zagotavljanje temeljnih pravic ter spoštovanje demokratičnih načel tesno povezani in medsebojno odvisni elementi, ki jih je treba spoštovati, zavarovati in okrepiti na vseh ravneh upravljanja, zato Komisijo poziva, naj zagotovi, da mehanizmi za zaščito pravne države, zlasti letni sistem spremljanja, ustrezno upoštevajo tveganje kršitev temeljnih pravic ter oddaljevanja od demokratičnih načel na vseh ravneh upravljanja v državah članicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opominja Komisijo, da je treba pri ocenjevanju spoštovanja načel pravne države v državah članicah upoštevati tudi posebnosti in različne pravne tradicije v nacionalnih ureditvah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da imajo državljani EU pravico, da se obrnejo na sodne organe, ki morajo biti neodvisni in za takšne tudi veljati. Brez poseganja v pristojnosti držav članic za organiziranje in delovanje sodišč morajo biti standardi učinkovitosti državnih pravosodnih sistemov in jamstva glede neodvisnosti sodnikov, ki izvajajo pravo Unije, enakovredni. OR poziva Komisijo, naj nadaljuje stalni nadzor zaradi morebitnih kršitev neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba zagotoviti, da za vse države članice EU velja enaka raven nadzora, brez razlikovanja na podlagi dodatnih meril; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da sta svoboda in pluralizem medijev bistvena elementa pravne države; zato Komisijo poziva k stalnemu nadzoru zaradi morebitnega vmešavanja javnih oblasti v delo medijev ter k posredovanju z instrumenti, ki jih ima po Pogodbah na voljo v primeru kršenja svobode obveščanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je neodvisno in strokovno novinarstvo ogroženo, ker si digitalne platforme brezplačno prilaščajo novinarske vsebine, pa tudi zaradi trenda, da se po družbenih omrežjih iščejo informacije in novice, ki se ne preverjajo in so pogosto nepotrjene ali celo povsem netočne in zmanipulirane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zato poudarja, da je treba preprečiti deprofesionalizacijo novinarstva, ekonomsko podpreti kakovostne neodvisne medije, ceniti raziskovalno novinarstvo in zaščititi vse, ki se z njim ukvarjajo, ter spodbujati sisteme za preverjanje resničnosti novic, ki se razširjajo prek spletnih platform. OR predlaga, da se izkoristijo in okrepijo izkušnje s spremljanjem, ki jih je Komisija že pridobila; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da lahko pravno državo resno ogrožajo ne samo državne oblasti, ampak tudi veliki zasebni gospodarski akterji, ki delujejo na področju medijev in digitalnega gospodarstva. Komisija ne sme ignorirati ogrožanja pluralizma medijev, pravice do pravilnih in preverjenih informacij ter svobodnega izvajanja pravice do glasovanja, ki lahko izhaja iz digitalnega gospodarstva. Tveganju kršitev, ki jih zakrivijo nedržavni akterji, bi lahko Komisija posvetila poseben razdelek predlaganega letnega poročila; |
| --- | --- |

14.

Poziv k upoštevanju resolucije OR z dne 22. in 23. marca 2017

| 15. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju svojih predlogov v čim večji meri upošteva merila, ki jih je OR navedel v resoluciji z dne 22. in 23. marca 2017Pravna država v EU z lokalnega in regionalnega vidika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da sta pri spoštovanju načel pravne države potrebna tudi učinkovit boj proti korupciji ter pravilna in pregledna uporaba skladov Unije; goljufije pri upravljanju teh sredstev je treba takoj prijaviti pravosodnim oblastem in jih odločno preganjati na vseh ravneh; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dejstvo, da krepitev načel pravne države lahko izhaja iz postopkov, ki dodeljevanje sredstev Unije pogojujejo s polnim spoštovanjem teh načel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je nujno preprečiti, da bi se mehanizmi nadzora spoštovanja pravne države dojemali kot kaznovanje državnih, regionalnih in lokalnih skupnosti ter zmanjšali njihov občutek pripadnosti skupnemu evropskemu projektu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v tem smislu ugotavlja, da bi se lahko omejitev financiranja EU za lokalne in regionalne oblasti prikazala kot kaznovanje ravni upravljanja, ki niso odgovorne za kršitev načel pravne države, ki jih navaja Komisija. Morebitno zmanjšanje sredstev bi lahko upravičenci, in širše državljani vpletenih skupnosti, imeli za neupravičeno kazen, ki ni povezana s konkretnimi kršitvami pri uresničevanju financiranih projektov. Takšni ukrepi bi torej lahko krepili sovražnost do institucij Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zato meni, da bi bilo pogojevanje financiranja rešitev le v primeru hudih in sistematičnih kršitev; tak ukrep bi se lahko sprejel le, če se pred javnostjo vpletene skupnosti jasno pokaže resna odgovornost oblasti, ki je povzročila zmanjšanje sredstev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vendar ocenjuje, da imata prednostni pomen politični dialog in spremljanje, ki države članice postavljata na isto raven in omogočata preprečevanje kršitev pravne države; |
| --- | --- |

21.

Ugotovitve glede letnega sistema spremljanja spoštovanja pravne države

| 22. | opozarja, da je načelo enake obravnave vseh držav članic predpogoj za celotni proces evropskega povezovanja; s tega vidika se strinja s predlogom za vzpostavitev sistema letnega spremljanja stanja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bo spremljanje vseh držav članic jasno pokazalo, da je cilj Unije braniti skupne vrednote in ne nasprotovati modelom organizacije državnih inštitucij, ki so jih posamezne države članice vzpostavile za izvajanje svojih pristojnosti; poleg tega se s horizontalnim nadzorom izpostavi dejstvo, da se večji ali manjši odmiki od načel pravne države lahko pojavijo v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti ustrezno udeležbo držav članic pri vzpostavitvi sistema nadzora spoštovanja pravne države in v samem procesu nadzora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je prepričan, da bi moralo biti izvajanje letnega sistema spremljanja prednostna naloga nove Komisije, zato poziva Komisijo, naj takoj ukrepa in da na razpolago potrebna finančna sredstva in osebje; v državah članicah bi bilo hkrati treba takoj določiti kontaktne točke, ki bodo v delovanje pritegnile tudi lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pomen objektivnih in preglednih meril za pravilno izvajanje spremljanja; sodna praksa Sodišča ima osrednjo vlogo pri pripravi teh meril. OR predlaga razvoj shem, ki se uporabljajo v okviru pregleda stanja na področju pravosodja, uporabo in izpopolnitev seznama meril Beneške komisije za pravno državo (angl. rule of law check list) ter, bolj na splošno, uporabo dosedanjih izkušenj organov Sveta Evrope; |
| --- | --- |

26.

| 27. | v skladu s stališči, ki jih je Evropski parlament izrazil v resoluciji z dne 25. oktobra 2016, OR poudarja potrebo po usklajevanju in – kjer je to mogoče – povezovanju instrumentov ocenjevanja, ki so na ravni EU že predvideni na področju pravne države, demokracije in temeljnih pravic, v enoten mehanizem spremljanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je zelo pomembno, da spremljanje temelji na sistemu obveščanja o morebitnih kršitvah, ki bi bil odprt za prispevke iz čim večjega števila ustreznih virov, kot so lokalne in regionalne oblasti in akademski krogi, pa tudi zasebnih subjektov in organizirane civilne družbe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se strinja, da bi morala za upravljanje sistema spremljanja skrbeti Komisija; vendar se sprašuje o vlogi, ki bi jo pri tem letnem spremljanju lahko in morala imeti Agencija Evropske unije za temeljne pravice. OR poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bila potrebna sprememba mandata te agencije, da bi lahko v celoti izkoristili njen potencial; |
| --- | --- |

29.

Konkretni predlogi za večje sodelovanje OR ter lokalnih in regionalnih oblasti pri krepitvi pravne države v Uniji

| 30. | predlaga, da se okrepi sodelovanje OR, lokalnih in regionalnih oblasti ter civilne družbe pri spodbujanju kulture spoštovanja pravne države; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da bi moral biti letni dogodek za spodbujanje pravne države, ki ga predlaga Komisija, sklepna faza vrste srečanj na regionalni in državni ravni, katerih vrhunec bi bil ta skupni dogodek na ravni Unije; Komisijo poziva, naj v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in državami članicami pred letnim dogodkom in kot pripravo nanj organizira regionalna srečanja na temo pravne države; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da ni nujno, da letni dogodek poteka v Bruslju: izmenično bi ga lahko gostila posamezna evropska mesta ali regije. Zato Komisiji predlaga, da vsako leto določi „mesto pravne države“, v katerem bo potekal letni dogodek; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi bilo treba občutno povečati sredstva za civilno družbo in neodvisne medije, ki so trenutno predvidena v večletnem finančnem okviru. Del teh sredstev je treba nameniti tudi lokalnim medijem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da bi bilo treba poleg evropskih pravosodnih mrež v dejavnosti spodbujanja in spremljanja, ki jih predlaga Komisija, vključiti tudi odvetniške zbornice in združenja. Na lokalni ravni veljajo odvetniki za prvi branik pred morebitnimi zlorabami in kršitvami pravne države ter temeljnih pravic; odvetniška združenja poleg tega obstajajo po vsem ozemlju Unije in na vseh ravneh evropskega upravljanja (lokalni, regionalni, državni in evropski); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba v dejavnosti spodbujanja in spremljanja, ki jih predlaga Komisija, vključiti tudi varuhe človekovih pravic, ki so zelo pogosti na lokalni in regionalni ravni. Ti jamstveni organi bi morali biti vključeni tudi v zbiranje podatkov ter regionalna srečanja in dogodke za spodbujanje načel pravne države; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zelo ceni namen Komisije, da univerze in raziskovalna središča podpre pri preučevanju tem, povezanih s pravno državo; meni, da bi bilo treba pomemben prispevek nameniti raziskovalcem, ki delujejo v državah članicah, v katerih so se načela pravne države – na podlagi jasnih meril – izkazala za bolj ogrožena. Del financiranih dejavnosti bi moral biti namenjen razširjanju teh načel v lokalnih in regionalnih skupnostih, tudi s sodelovanjem organizirane civilne družbe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da se mora zaradi upravljanja s sredstvi Unije na tisoče uradnikov in lokalnih akterjev seznaniti s pravili in strategijami Unije; po mnenju OR bi morale lokalne in regionalne oblasti, ki upravljajo s sredstvi Unije, svoje uradnike poučiti tudi o temah, povezanih s pravno državo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi lahko OR, na podlagi lastnih izkušenj s seznanjanjem s politikami in usklajeno z obstoječimi pobudami, s podporo Evropske komisije in sodelovanjem EESO pripravil tečaje usposabljanja za lokalne uradnike in akterje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zlasti predlaga, da se oceni koristnost pilotnega projekta, v okviru katerega bi v izbrani skupini lokalnih in regionalnih oblasti uporabili seznam meril za pravno državo (pripravljen na podlagi seznama Beneške komisije). V okviru sredstev, ki jih ima institucija na voljo, bi lahko pobuda sledila enemu od modelov mrež, ki jih OR že podpira, npr. mreže za nadzor subsidiarnosti ali mreže regionalnih središč; omejeno število mest in regij bi lahko – prostovoljno – pregledalo spoštovanje načel pravne države pri lastnih organih in uradih. OR bi lahko opredelil seznam uporabljenih meril in usklajeval dejavnosti samopreverjanja lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi se zavezale, da bodo v to dejavnost vključile lokalne partnerje, kot so univerze, varuhi človekovih pravic, odvetniške zbornice in organizirana civilna družba. |
| --- | --- |

39.

Sklepne ugotovitve

| 40. | Glede na zgornje ugotovitve Odbor regij






  — | poziva Komisijo, naj zagotovi, da mehanizmi za zaščito pravne države, zlasti letni sistem spremljanja, ustrezno upoštevajo tveganje kršitev temeljnih pravic in oddaljevanja od demokratičnih načel v državah članicah, tudi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- | --- |

40.

—

poziva Komisijo, naj zagotovi, da mehanizmi za zaščito pravne države, zlasti letni sistem spremljanja, ustrezno upoštevajo tveganje kršitev temeljnih pravic in oddaljevanja od demokratičnih načel v državah članicah, tudi na regionalni in lokalni ravni;

| — | poziva Komisijo, naj še naprej izvaja stalni nadzor zaradi morebitnih kršitev neodvisnosti sodstva in morebitnega vmešavanja javnih oblasti v delo medijev; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj še naprej izvaja stalni nadzor zaradi morebitnih kršitev neodvisnosti sodstva in morebitnega vmešavanja javnih oblasti v delo medijev;

| — | predlaga, da se izkoristijo in okrepijo izkušnje s spremljanjem medijev, ki jih je Komisija že pridobila; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se izkoristijo in okrepijo izkušnje s spremljanjem medijev, ki jih je Komisija že pridobila;

| — | poziva, da se sredstva za civilno družbo in neodvisne medije, ki so trenutno predvidena v večletnem finančnem okviru, občutno povečajo, in predlaga, da se del teh sredstev nameni neodvisnim lokalnim medijem; |
| --- | --- |

—

poziva, da se sredstva za civilno družbo in neodvisne medije, ki so trenutno predvidena v večletnem finančnem okviru, občutno povečajo, in predlaga, da se del teh sredstev nameni neodvisnim lokalnim medijem;

| — | predlaga, da se tveganju kršitev nedržavnih akterjev, zlasti velikih zasebnih gospodarskih akterjev v okviru digitalnega gospodarstva, posveti poseben razdelek letnega poročila o stanju pravne države; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se tveganju kršitev nedržavnih akterjev, zlasti velikih zasebnih gospodarskih akterjev v okviru digitalnega gospodarstva, posveti poseben razdelek letnega poročila o stanju pravne države;

| — | spodbuja nova prizadevanja za oživitev procesa pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

—

spodbuja nova prizadevanja za oživitev procesa pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| — | meni, da bi se lahko pogojevanje financiranja uporabilo le v primeru hudih in sistematičnih kršitev, ter se zavzema za to, da lokalne in regionalne oblasti niso neupravičeno kaznovane; |
| --- | --- |

—

meni, da bi se lahko pogojevanje financiranja uporabilo le v primeru hudih in sistematičnih kršitev, ter se zavzema za to, da lokalne in regionalne oblasti niso neupravičeno kaznovane;

| — | poziva Komisijo, naj med svoje prednostne naloge uvrsti aktiviranje sistema spremljanja stanja v državah članicah in vzpostavitvi tega novega instrumenta nameni ustrezna finančna sredstva in osebje; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj med svoje prednostne naloge uvrsti aktiviranje sistema spremljanja stanja v državah članicah in vzpostavitvi tega novega instrumenta nameni ustrezna finančna sredstva in osebje;

| — | poziva k uresničevanju predlogov iz tega mnenja, ki so namenjeni okrepitvi sodelovanja OR, lokalnih in regionalnih oblasti ter civilne družbe pri spodbujanju kulture spoštovanja pravne države. |
| --- | --- |

—

poziva k uresničevanju predlogov iz tega mnenja, ki so namenjeni okrepitvi sodelovanja OR, lokalnih in regionalnih oblasti ter civilne družbe pri spodbujanju kulture spoštovanja pravne države.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/20

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Širitveni sveženj 2019

(2020/C 141/05)

| Poročevalec: | Jaroslav HLINKA (SK/PES), župan, Košice – jug |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2019
  COM(2019) 260 final SWD(2019) 215 final, SWD(2019) 216 final, SWD(2019) 217 final, SWD(2019) 218 final, SWD(2019) 219 final, SWD(2019) 220 final |

Poročevalec:

Jaroslav HLINKA (SK/PES), župan, Košice – jug

Referenčni dokumenti:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2019

COM(2019) 260 final SWD(2019) 215 final, SWD(2019) 216 final, SWD(2019) 217 final, SWD(2019) 218 final, SWD(2019) 219 final, SWD(2019) 220 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | se z velikim zanimanjem seznanja s sporočilom Evropske komisije o širitveni politiki EU za leto 2019, njenimi poročili o državah kandidatkah Albaniji, Črni gori, Severni Makedoniji, Srbiji in Turčiji, poročilom o Kosovu (*1) ter vzporednim mnenjem o prošnji Bosne in Hercegovine za članstvo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v celoti podpira priznanje Evropske komisije, da je širitev v političnem, varnostnem in gospodarskem interesu EU ter geostrateška naložba v mir, stabilnost, varnost in gospodarsko rast v vsej Evropi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so voditelji EU na vrhu EU-Zahodni Balkan, ki je maja 2018 potekal v Sofiji, znova potrdili popolno podporo evropski perspektivi Zahodnega Balkana, partnerice z Zahodnega Balkana pa so se ob isti priložnosti ponovno zavezale tej perspektivi kot svoji trdni strateški odločitvi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja dejstvo, da predlog Evropske komisije za instrument za predpristopno pomoč (IPA III) v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 predvideva bolj strateško in dinamično razporejanje pomoči, pri čemer se osredotoča na ključne prednostne naloge; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj še naprej sodeluje z nacionalnimi vladami držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk za razvoj posebnih instrumentov za krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti na Zahodnem Balkanu, da bi učinkovito črpale dodeljena sredstva, ter za obravnavanje strukturne vrzeli v njihovi zmožnosti sofinanciranja ter predhodnega financiranja priprave in izvajanja projektov, ki jih podpira EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da so učinkovite reforme javne uprave v državah Zahodnega Balkana, vključno s fiskalno decentralizacijo, bistvenega pomena za izboljšanje lokalnega upravljanja, krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri razvoju in zagotavljanju kakovostnih storitev z njihovimi državljani in za njihove državljane, njihovo vključevanje v regionalno sodelovanje in dobre sosedske odnose ter za izvedbo ambicioznih evropskih in svetovnih programov na področju trajnostnega razvoja in boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

6.

Ugotovitve za posamezne države

| 7. | pozdravlja zgodovinski Prespanski sporazum med Severno Makedonijo in Grčijo, dosežen junija 2018, s katerim je bil rešen 27 let trajajoči spor glede imena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dejstvo, da se je Svet sklenil odzvati na napredek, ki sta ga dosegli Albanija in Severna Makedonija na področjih, soglasno dogovorjenih v sklepih Sveta iz junija 2018, in določil pot do začetka pristopnih pogajanj z obema državama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da je opozicija bojkotirala lokalne volitve v Albaniji junija 2019 in da je bila volilna udeležba nizka, ter ponovno poudarja, da proces širitve temelji na dosežkih in je odvisen od spoštovanja načel demokracije in drugih københavnskih meril; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža resno zaskrbljenost, ker so bili sklepi Sveta o Albaniji in Severni Makedoniji prvotno preloženi z junija na oktober 2019, in je globoko razočaran, da je Evropski svet oktobra 2019 sklenil dodatno odložiti začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo, ki obe kažeta, da sta še naprej zavezani evropski poti; obžaluje tudi, da ta sklep ni temeljil na ocenah napredka posamezne države kandidatke, in opozarja, da bi lahko pomanjkanje spodbude za obe državi kandidatki negativno vplivalo tudi na lokalno in regionalno raven; poleg tega priporoča Svetu, naj to vprašanje pozitivno reši pred vrhom EU-Zahodni Balkan, ki bo maja 2020 v Zagrebu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v celoti podpira resolucijo Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2019 (1) o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo in odločno poziva Svet, naj upošteva dejstvo, da mora verodostojna širitvena strategija EU spodbujati in se pozitivno odzivati na dosežene rezultate, o katerih so se predhodno dogovorile vse strani, ter zagotavljati zanesljivo in verodostojno perspektivo za vse obravnavane države; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen, ker lahko premajhen napredek pri širitvi neposredno vpliva tudi na varnost in blaginjo v EU, saj se lahko vse države Zahodnega Balkana postopoma približajo tretjim stranem, ki že poskušajo povečati svoj vpliv v regiji, med drugim Rusiji in Kitajski; |
| --- | --- |

12.

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Srbija in Črna gora še nista odločneje ukrepali na ključnih področjih, zlasti da bi dosegli depolarizacijo na političnem prizorišču, tudi na lokalni ravni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vse politične akterje in ravni upravljanja v Srbiji, Črni gori ter Bosni in Hercegovini, naj v tesnem partnerstvu izvajajo priporočila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, ki se nanašajo na izboljšanje lokalnega volilnega okvira, ter naj začnejo vzpostavljati pregledno in vključujoče lokalno politično okolje, ki bo temeljilo na medstrankarskem dialogu in kjer ne bo političnega pritiska in ustrahovanja političnih nasprotnikov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Evropsko komisijo, naj v pristopnih pogajanjih s Srbijo obravnava obtožbe o ustrahovanju demokratično izvoljenih predstavnikov opozicijskih strank, zlasti v občinah Paraćin, Šabac in Čajetina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da Bosna in Hercegovina še ne izpolnjuje dovolj københavnskih meril, in se strinja, da bi bilo treba z državo začeti pristopna pogajanja, ko ji bo to uspelo v zadostni meri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost in osuplost nad dejstvom, da je Mostar edina občina v Bosni in Hercegovini, kjer od leta 2008 ni bilo lokalnih volitev v občinski svet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glede na prošnjo Bosne in Hercegovine za članstvo v EU poziva zlasti lokalne politične voditelje v Mostarju in na ravni Federacije Bosne in Hercegovine, naj odpravijo to nezaslišano kršitev načel iz člena 3 Evropske listine lokalne samouprave, ki je zavezujoča za vse države članice Sveta Evrope, vključno z Bosno in Hercegovino; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da dokler se v Mostarju vprašanje volitev ne bo premaknilo z mrtve točke, Bosna in Hercegovina ne bo mogla pristopiti k EU, ker bi z njenim pristopom kršili člen 40 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, saj bi bili državljani EU v tej državi prikrajšani za pravico voliti in biti voljeni na občinskih volitvah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da je Evropska komisija julija 2018 potrdila, da je Kosovo izpolnilo vsa merila za liberalizacijo vizumskega režima, ki jih je potrdil Svet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja podporo, ki jo je Evropski parlament septembra 2018 in marca 2019 izrekel predlogu Evropske komisije za liberalizacijo vizumskega režima za imetnike kosovskega potnega lista in ki jo je septembra 2019 v novem mandatu Parlamenta ponovno izrekel njegov odbor za državljanske svoboščine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Svet, naj nemudoma obravnava liberalizacijo vizumskega režima s Kosovom, ki ostaja edina država Zahodnega Balkana, katere državljani še vedno potrebujejo vizum za potovanje v države EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | z obžalovanjem ugotavlja, da se v Turčiji razmere na področju osnovnih človekovih pravic še naprej izrazito slabšajo, pri čemer je prišlo do resnega nazadovanja pri spoštovanju načel pravne države in temeljnih pravic; poleg tega obžaluje, da sta oslabljena učinkovit nadzor in ravnotežje v političnem sistemu, kar je posledica ustavnih sprememb, ki so začele veljati; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen s sklepi Sveta za splošne zadeve iz junija 2018, v katerih je navedeno, da so se pristopna pogajanja s Turčijo dejansko ustavila, da ni mogoče razmišljati o odprtju ali zaprtju novih poglavij ter da trenutno ni mogoče predvideti nadaljnjega dela za posodobitev carinske unije; obžaluje, da Turčija vztraja pri nespoštovanju določb dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu z EU in ne priznava Republike Ciper; v zvezi s tem ponovno poudarja svoje prejšnje pomisleke in priporočila glede Cipra, ki jih je podrobno izrazil v mnenju o širitvenem svežnju 2018; poleg tega z obžalovanjem ugotavlja, da Turčija kljub večkratnim pozivom Evropske unije, naj preneha izvajati nezakonite dejavnosti v vzhodnem Sredozemlju, še naprej izvaja dejavnosti vrtanja v ciprskih teritorialnih vodah; ponovno potrjuje svojo popolno solidarnost s Ciprom v zvezi z njegovim mednarodnim priznanjem, suverenostjo in pravicami v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja na pomen statusa Varoshe, kot je zapisan v prejšnjih resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov, vključno z resolucijama št. 550 (1984) in št. 789 (1992), in ponovno poudarja, da se ne smejo izvajati ukrepi, ki niso v skladu z njimi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izraža resno zaskrbljenost glede zakonitosti in integritete turškega volilnega postopka, zlasti kar zadeva odločitev, ki jo je leta 2019 sprejel turški vrhovni volilni svet, da ponovi lokalne volitve v Istanbulu, ter glede odločitve turških oblasti, da zamenjajo demokratično izvoljene župane mest Diyarbakir, Mardin in Van ter za vršilce dolžnosti županov postavijo guvernerje pokrajin, in odločno obsoja nadaljnja represivna dejanja nad člani občinskega sveta in njegovimi zaposlenimi, ki niso v skladu z duhom in načeli Evropske listine lokalne samouprave; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da je Turčija še vedno ključna partnerica EU na področju migracij in beguncev, ter ponavlja svoje prepričanje, da bi bilo treba del sredstev, ki jih daje EU, nameniti lokalnim in regionalnim oblastem, ki so neposredno vključene v upravljanje migracijskih tokov razseljenih oseb in beguncev; meni, da bi bilo treba sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu v celoti in dejansko izvajati v odnosu do vseh držav članic, obenem pa poudarja, da je še naprej bistvenega pomena sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev z vsemi državami članicami EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva lokalne in regionalne oblasti v EU, naj še okrepijo sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah, jih spremljajo na poti k poglobljenemu evropskemu povezovanju ter okrepijo njihove institucionalne in upravne zmogljivosti na regionalni in lokalni ravni ter njihove zmogljivosti za spodbujanje in spoštovanje evropskih vrednot in načel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v zvezi s tem opozarja na nenadomestljivo vlogo nacionalnih združenj lokalnih in regionalnih oblasti ter Mreže združenj lokalnih oblasti jugovzhodne Evrope (NALAS), ki lahko podprejo lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju reform javne uprave ter pri krepitvi njihovih zmogljivosti za boljše izvajanje pristojnosti in zagotavljanje lokalnih javnih storitev; |
| --- | --- |

29.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v procesu širitve

| 30. | poudarja, da bi morala evropska načela subsidiarnosti, sorazmernosti in upravljanja na več ravneh prav tako veljati za proces širitve Evropske unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opominja, da je za vključujoč in trajnosten proces širitve bistvenega pomena sodelovanje poddržavnih oblasti. Uspeh širitve EU na Zahodni Balkan bo odvisen od nadaljnje podpore državljanov in sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti, saj bo le v skupnem partnerstvu med lokalnimi, regionalnimi in centralnimi oblastmi ter Evropsko unijo mogoče doseči želeni trajnostni učinek na lokalni ravni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da se več kot 60 % pravnega reda EU izvaja na lokalni ravni in da je v sedanjem večletnem finančnem okviru skoraj tretjina skupnega proračuna EU namenjena kohezijski politiki, ki je usmerjena v vse regije in mesta v Evropski uniji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo v procesu širitve, ne le kar zadeva politična merila, temveč tudi zato, ker pospešujejo gospodarsko rast in trajnostni razvoj na svojem ozemlju ter svojim državljanom zagotavljajo kakovostne javne storitve; |
| --- | --- |

33.

| 34. | v zvezi s tem trdi, da je krepitev vloge poddržavnih oblasti v tem procesu bistvena za trajnostno izvajanje širitvene strategije EU za Zahodni Balkan in za uspešno evropsko povezovanje v prihodnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja priznanje Evropske komisije, da je treba upoštevati vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter najti ustrezno ravnovesje med osrednjo, regionalno in lokalno oblastjo, ki bo kar najbolje prispevalo k izvajanju reform in zagotavljanju storitev državljanom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno izraža obžalovanje, ker ni posebnih političnih predlogov v zvezi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar je izrazil že v mnenju o širitvenem svežnju 2018; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Evropsko komisijo, naj predlaga konkretne politike, orodja in instrumente za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti na Zahodnem Balkanu, da bi okrepili njihovo vlogo upravljanja na ravni, ki je najbližja državljanom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Evropsko komisijo, naj razvije praktično orodje, s katerim bodo lokalne in regionalne oblasti na Zahodnem Balkanu lahko okrepile svoje zmogljivosti ter svoje lokalne in regionalne javne politike uskladile s pravnim redom, kar bodo dosegle z namenskim usposabljanjem, vzajemnim učenjem in izmenjavo primerov dobre prakse po vsej regiji in s sorodnimi organi v EU, po zgledu instrumenta za lokalno upravo, regionalnega programa usposabljanja ali programa Erasmus za lokalne in regionalne predstavnike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponovno poziva Komisijo, naj pobudo za podporo za izboljšanje upravljanja in vodenja (SIGMA) razširi na poddržavne ravni upravljanja v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah, da bi opredelili decentralizirane modele reform javne uprave ter pomagali izboljšati lokalno upravljanje in lokalno javno vodenje z namenom izvajanja pravnega reda EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno poziva Evropsko komisijo, naj pripravi začasne načine delovanja, ki bodo omogočili uporabo instrumenta TAIEX in instrumenta tesnega medinstitucionalnega sodelovanja za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi organi držav članic in držav kandidatk ter potencialnih držav kandidatk; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža pripravljenost, da tesno sodeluje z novo Evropsko komisijo, zlasti s komisarjem za sosedstvo in širitev, kar zadeva praktično izvajanje in uporabo teh instrumentov na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

41.

Pravna država in temeljne pravice

| 42. | ponovno poudarja, da mora biti izpolnjevanje københavnskih meril še naprej glavni kriterij za ocenjevanje pripravljenosti držav kandidatk, da postanejo države članice EU, ter v celoti podpira načelo poštenega in strogega pogojevanja in načelo, da je treba najprej obravnavati temeljne prvine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta ustrezno delovanje demokratičnih institucij in verodostojen napredek na področju pravne države še vedno glavni izziv v večini držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk; |
| --- | --- |

43.

| 44. | v zvezi s tem je zaskrbljen tudi zaradi vse bolj sovražnega okolja za civilno družbo v teh državah ter negativnega dogajanja na področju svobode izražanja in neodvisnosti medijev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi svoje bližine državljanom poglavitno vlogo pri spodbujanju in spoštovanju evropskih vrednot in da so v prvih vrstah, ko gre za boj proti rasizmu in sovražnemu govoru, zaščito ranljivih skupin in manjšin ter spodbujanje socialne kohezije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je trdno prepričan, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti večjo vlogo pri ustvarjanju lokalnega političnega prizorišča in javnega političnega prostora ter lahko prevzamejo svoj del odgovornosti pri odpravljanju nekaterih pomanjkljivosti na področju pravne države in temeljnih pravic, ki jih je poudarila Evropska komisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva lokalne in regionalne oblasti v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah, naj okrepijo svoja prizadevanja za doseganje konkretnih rezultatov pri: |
| --- | --- |

47.

| 47.1 | ustvarjanju pozitivnega in spodbudnega okolja za delovanje civilne družbe na lokalni ravni in vključevanju organizacij civilne družbe v lokalno participativno oblikovanje politik, |
| --- | --- |

47.1

| 47.2 | boju proti vsakršni diskriminaciji na kateri koli podlagi v duhu Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti diskriminaciji invalidov, ranljivih skupin in etničnih manjšin, še posebej Romov, |
| --- | --- |

47.2

| 47.3 | boju proti izključenosti, marginalizaciji in diskriminaciji lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter boju proti sovražnemu govoru in nasilju nad temi skupinami, |
| --- | --- |

47.3

| 47.4 | izboljšanju zastopanosti žensk na vseh področjih lokalnega in regionalnega javnega upravljanja in na splošno zagotavljanju enakosti spolov ter preprečevanju in odpravljanju diskriminacije in vseh oblik nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

47.4

| 48. | poziva Evropsko komisijo, naj prizna vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri reševanju temeljnih vprašanj na lokalni ravni, pomaga krepiti njihove zmogljivosti ter znanje in spretnosti na področju pravne države in temeljnih pravic ter jim da na voljo konkretna orodja in instrumente, ki jim bodo pomagali pri opravljanju te vloge; |
| --- | --- |

48.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030

| 49. | želi spomniti na svoje nedavno mnenje o ciljih trajnostnega razvoja kot podlagi za dolgoročno strategijo EU za trajnostno Evropo do leta 2030, v katerem je poudaril, da je za 65-odstotno izpolnitev 169 konkretnih ciljev, ki so podlaga 17 ciljem trajnostnega razvoja, potrebno trdno sodelovanje regij in mest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da se morajo za izpolnitev cilja, da nihče ne bo zapostavljen, vse ravni upravljanja medsebojno povezovati ter oblikovati vzajemno podpirajoče se in skladne teritorialne politike; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja tudi, da imajo lokalne in regionalne oblasti poglavitno vlogo pri doseganju ciljev iz Pariškega sporazuma OZN o podnebnih spremembah in da so podnebni ukrepi na lokalni ravni bistvenega pomena za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter za ustvarjanje lokalnih možnosti za trajnostne naložbe in rast; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je zato prepričan, da bi lahko Konvencija županov za podnebje in energijo kot gibanje od spodaj navzgor spodbudila mesta in občine držav Zahodnega Balkana, da z lokalizacijo prispevajo k uresničevanju Pariškega sporazuma, Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnji razvoj Konvencije županov za podnebje in energijo oziroma v podobne nacionalne in regionalne pobude, ki vključujejo lokalne in regionalne akterje, bolje vključi države Zahodnega Balkana, zlasti njihove lokalne in regionalne oblasti, in naj izkoristi potencial nacionalnih združenj lokalnih in regionalnih oblasti ter Mreže združenj lokalnih oblasti jugovzhodne Evrope (NALAS) pri opredeljevanju in izvajanju lokalnih načrtov za ukrepanje proti podnebnim spremembam in energetsko učinkovitost, načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter drugih lokalnih in regionalnih instrumentov politike za uresničevanje Agende 2030. |
| --- | --- |

53.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta 2019/2883(RSP).

1

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/25

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Prispevek regij in mest k razvoju Afrike

(2020/C 141/06)

| Poročevalec: | Robert ZEMAN (CZ/EPP), član občinskega sveta, Prachatice |
| --- | --- |

Poročevalec:

Robert ZEMAN (CZ/EPP), član občinskega sveta, Prachatice

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Izhodišče

| 1. | opozarja, da sta trajnostni razvoj in uspešna razvojna politika odvisna od številnih drugih vprašanj in politik, na katere tudi vplivata, kot so splošna podpora za vzpostavitev osebnih odnosov in okvirov za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, socialna in zdravstvena politika, upravljanje migracij, varnost in zaščita, podpora za trajnostni gospodarski razvoj, zlasti malim in srednjim podjetjem, spodbujanje izmenjave znanja in dobrega upravljanja itd.; lokalne in regionalne oblasti so ključni akterji pri mnogih od teh vprašanj tako v EU kot zunaj nje, zato je nujno treba razvijati nove ideje o tem, kako bi lahko prispevale k trajnostnemu razvoju, zlasti v Afriki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k celovitemu pristopu EU in poudarja, da je za uspešnost predlaganih ukrepov nujno tesno sodelovanje z ustreznimi partnerji v afriških državah in mednarodnih institucijah, kot sta Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) (1) in Mednarodna organizacija za migracije (IOM) (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je obsežno gospodarsko in razvojno sodelovanje eden od načinov za odpravo temeljnih vzrokov za migracije v EU; poudarja, da je za reševanje zapletenega vprašanja migracij, ki imajo številne posledice, potrebnih veliko javnih sredstev v EU – tako zdaj kot v prihodnje. Na ta način bi lahko pomagali zmanjšati negativno dojemanje migracij v smeri Unije, kar zadeva družbo in varnost, ter določene napetosti znotraj evropske družbe, ki spodbujajo porast političnega in družbenega radikalizma; |
| --- | --- |

3.

Dosedanje delo in mnenja Odbora regij

| 4. | opozarja na dosedanje zelo pomembno delo Odbora regij, zlasti na mnenja, ki so jih pripravili Hans Janssen, Peter Bossman in Jesús Gamallo Aller (3), in predlaga nekaj iztočnic v razmislek in nekaj konkretnih ukrepov za izboljšanje življenjskih razmer in spodbujanje trajnostnega razvoja v Afriki, da bi prispevali k zmanjšanju pritiska, ki žene ljudi k izseljevanju (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | znova izraža podporo predlaganemu instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), ki je bistven vir financiranja usmerjene podpore za trajnostni razvoj; ponovno poziva k oblikovanju posebnih programov z lastnim proračunom, ne samo v okviru NDICI (5), da bi podprli delo mest in regij EU na razvojnem področju, med drugim različne dolgoročne projekte v Afriki. Bilo bi najbolje, če bi takšne programe upravljale same regije iz celotne EU, kar bi mestom, občinam, podjetjem in neprofitnim organizacijam v teh regijah omogočilo sodelovanje v projektih, namenjenih temu, da se v skladu s cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov (6) izboljša kakovost življenja na določenih območjih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba tako vzpostavljene programe opredeliti kot dolgoročne, da bi se lahko udeleženci k njihovemu izvajanju dolgoročno zavezali; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je treba za spodbujanje regij k sodelovanju v programih, zlasti tistih regij, ki še nimajo veliko izkušenj na področju razvojnega sodelovanja, v okviru programov predvideti sistem spodbud in tehnično podporo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je prepričan, da bi lahko uvedba takšnih posebnih programov evropskim regijam, mestom, podjetjem, nevladnim organizacijam in državljanom, ki so z njimi povezani, omogočila, da povečajo svoje možnosti za aktivno spodbujanje trajnostnega razvoja zunaj EU, se bolje seznanijo z življenjem v drugih delih sveta, zlasti v Afriki, in pri tem razvijajo poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | predlaga, naj ti programi temeljijo na razpisih za sodelovanje regij, pri čemer je treba posebej poudariti čezmejno sodelovanje, da bi združili izkušnje, človeške vire in strokovno znanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj bodo takšni programi z upravnega vidika čim bolj preprosti; |
| --- | --- |

10.

Izgradnja osebnih odnosov in krepitev zmogljivosti – temeljno orodje za učinkovito sodelovanje za razvoj

| 11. | opozarja, da imajo nekatere najbolj oddaljene regije EU tesne zgodovinske vezi z Afriko, pa tudi izkušnje na področjih, ki so v interesu njihovih sosed, zato poziva, naj se čim bolj prožno izkoristijo možnosti za čezmejno sodelovanje, pri čemer je treba v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja in NDICI čim bolje izkoristiti možnosti, ki so na voljo za naslednje obdobje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je bistveno izkoristiti sodelovanje in zavezništva, ki jih imajo občine in regije Evropske unije z afriškimi občinami in regijami, da bi zagotovili usklajenost politik in izkoristili znanje na področju razvoja ter regionalnega sodelovanja in inovacij (v skladu s strategijo pametne specializacije); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je za dolgoročno vzdržnost projektov nujno čim bolj povečati zmogljivosti in neposredne stike med državljani, da bi tako obe strani sprejeli odgovornost za projekte, s čimer bi povečali njihov učinek na državljane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je prepričan, da so mobilnost, krepitev in širjenje resničnih partnerskih odnosov najprej prek predstavnikov in pozneje tudi neposredno med prebivalci regij, mest in občin držav Evropske unije in Afriške unije bistvenega pomena za zagotovitev široke podpore širše javnosti za izvajanje takšnih projektov. Lokalne skupnosti in organi so med najbolj cenjenimi in legitimnimi političnimi organi, ko gre za učinkovito izvajanje projektov za izboljšanje kakovosti življenja v Afriki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | na podlagi izkušenj svojih članov ugotavlja, da so dobri, aktivni in raznovrstni osebni odnosi med snovalci politike, civilno družbo in državljani bistvena podlaga za izvajanje posebnih projektov in lahko zagotovijo njihovo dolgoročno vzdržnost in uspešnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je prepričan, da je seznanjanje z dejanskimi življenjskimi razmerami navadnih državljanov v EU in Afriki eden od pomembnih pogojev za zmanjšanje zanimanja za nezakonite migracije v Evropo. Te informacije pa ne morejo prihajati samo iz medijev, temveč tudi iz medosebnih odnosov, tj. neposrednih izmenjav med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar lahko izboljša razumevanje različnih kulturnih in socialno-ekonomskih razmer na obeh straneh ter izvajanje razvojnih projektov. Te odnose je treba zato graditi in tudi finančno podpreti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spodbuja čim večji prispevek mest, regij in občin tudi tistih držav članic EU, ki trenutno ne vzdržujejo tesnih stikov z afriškimi državami na področju razvojnega sodelovanja. Na ta način se lahko doseže širše, bolj raznoliko in učinkovitejše izvajanje projektov in dejavnosti za spodbujanje trajnostnega razvoja v afriških državah, hkrati pa okrepi legitimnost takšnega sodelovanja v očeh državljanov teh držav članic. Za premostitev kulturnih in jezikovnih problemov se priporočajo tudi tristranska regionalna in lokalna partnerstva; |
| --- | --- |

17.

Celovit pristop k sodelovanju z afriškimi regijami in občinami – pogoj za dolgoročni uspeh

| 18. | poudarja, da bi s prenosom izkušenj evropskih lokalnih in regionalnih oblasti glede opravljanja vsakodnevnih nalog v zvezi z neposrednim vodenjem skupnosti in medsebojnim sodelovanjem, zlasti čezmejnim, ter s celostnim pristopom, ki se ne osredotoča samo na razvojno sodelovanje, učinkovito izboljšali življenjske razmere v državah Afriške unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zato meni, da so projekti izmenjevanja primerov dobre prakse, kot je pobuda OR iz Nikozije, koristno orodje za vzpostavitev neposrednega in konkretnega sodelovanja med partnerji iz EU in tretjimi državami na lokalni in regionalni ravni (7); |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaga, naj se s projekti, ki jih upravljajo regije iz EU, skušajo doseči tesna partnerstva s podjetji, nevladnimi organizacijami ali strokovnjaki iz teh regij, v sodelovanju z občinami in njihovimi podjetji, lokalnimi afriškimi podjetji, organizacijami in delavci. Ti projekti morajo biti osredotočeni na cilje trajnostnega razvoja (8) (urbanistično načrtovanje, oskrba z vodo in čiščenje vode, ravnanje z odpadki in njihova ponovna uporaba v okviru krožnega gospodarstva itd.) ter se prilagodljivo in z dolgoročnega vidika odzivati na potrebe skupnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zaveda, da je izvajanje projektov za spodbujanje trajnostnega razvoja v Afriki izjemno kompleksna, zahtevna in pogosto tvegana naloga, zato meni, da je treba vzpostaviti dodatne instrumente za pomoč mestom in regijam EU v njihovih projektih sodelovanja, s poudarkom na trajnosti projektov, varnosti in podpiranju skupnih dejavnosti za spodbujanje in stabilizacijo dolgoročnega izvajanja projektov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | predlaga, da bi bil cilj projektov, izmenjevanja primerov dobre prakse in drugih dejavnosti predvsem stabilizacija položaja mladih in okrepitev položaja žensk v družbi (9), tako na ravni skupine kot na individualni ravni, pa tudi na medosebni ravni, kar naj bi omogočilo njihov osebni razvoj in okrepilo njihovo zaupanje v boljšo prihodnost in s tem njihovo zmožnost, da prispevajo k trajnosti njihovega lokalnega okolja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da so mala in srednja podjetja temelj delujoče, moderne in stabilne civilne družbe, zato poleg projektov, ki spodbujajo ustanavljanje teh podjetij v Afriki, predlaga, naj se izvajajo dejavnosti, kot so delovne prakse v EU, izmenjava delavcev, morebitna ustanovitev skupnih evropskih in afriških podjetij ter vse druge vrste dejavnosti, ki bi lahko povečale zaposlenost v malih podjetjih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se zaveda, da je treba podpreti lokalne rešitve na področju zaposlovanja, podjetništva, zdravstva, varstva okolja in drugih dejavnosti, hkrati pa prispevati h krepitvi vzajemne trgovine, podjetništva in sodelovanja na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je namen vseh dejavnosti prispevati k izboljšanju kakovosti življenja posameznikov, družin in lokalnih skupnosti, da bi spodbudili rast srednjega razreda kot nosilca stabilne in zdrave družbe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se zaveda, da je treba uspešno izvajanje projektov v podporo trajnostnemu razvoju dopolniti z informacijskimi dejavnostmi o izkušnjah EU, njenih držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih organov, ki bodo lahko koristile lokalnim partnerjem. Prav tako je treba opredeliti lokalne kontaktne osebe, ki bi delale na konkretnih projektih in bi mladim, šolam in zainteresiranim organizacijam pomagale pri iskanju ustreznih partnerjev za delitev izkušenj, organizacijo izmenjav itd.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | predlaga uporabo razpoložljivih komunikacijskih tehnologij in družbenih omrežij, da bi na podlagi uradnih virov Evropske unije in njenih regij zagotovili čim širše in hkrati čim bolj personalizirane in zanesljive informacije ter tako zmanjšali vpliv napačnih informacij in dezinformacij tako v EU kot tudi v afriških državah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bodo okrepljeni odnosi in sodelovanje med regijami Evropske unije in Afriške unije v prihodnosti lahko vodili k boljšim odnosom tudi na ravni Evropske unije in Afriške unije. Nova in tesnejša enakopravna partnerstva bi lahko omogočila druge pomembne oblike sodelovanja ter postopen gospodarski in družbeni razvoj, kar bi prispevalo k zmanjšanju migracijskega pritiska; |
| --- | --- |

28.

Pilotni projekti – nepogrešljiv element za preverjanje teoretičnih izhodišč iz tega mnenja v praksi

| 29. | potrjuje svoje prepričanje, da bi morala EU razmišljati globalno in delovati na lokalni ravni, in meni, da bi moral temeljni pristop tega načrta vedno temeljiti na pristopu od spodaj navzgor. Zato poudarja, da je treba uporabiti izkušnje evropskih regionalnih in lokalnih oblasti in podjetij ter strokovnjakov, da bi v sodelovanju z njihovimi afriškimi kolegi zagotovili ustrezno izvajanje dejavnosti in projektov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glede na to, da je cilj tega mnenja čim bolj spodbuditi trajnostni razvoj družbe v afriških mestih in občinah, poziva k čim prejšnji vzpostavitvi pilotnih projektov in drugih s tem povezanih dejavnosti, saj so bistvenega pomena za uspešno dolgoročno pomoč afriškim državam, v katerih je iz političnih in varnostnih razlogov mogoče zmanjšati zanimanje za nezakonito izseljevanje ne le v države Evropske unije, temveč tudi v druge afriške države. |
| --- | --- |

30.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.unhcr.org/.

1

(2)  https://www.iom.int/.

2

(3)  Sosedstvo in svet, Hans Janssen, 2018; Sklad za azil in migracije, Peter Bossman, 2018; Migracije na osrednji sredozemski poti, Hans Janssen, 2017; Partnerski okvir s tretjimi državami za migracije, Peter Bossman, 2017; Predlog novega evropskega soglasja o razvoju „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“, Jesús Gamallo Aller, 2017; Zaščita beguncev v njihovi regiji izvora: nov vidik, Hans Janssen, 2016; Dostojno življenje za vse: od vizije do skupnega ukrepanja, Hans Janssen, 2015.

3

(4)  Poročilo Fundacije Mo Ibrahim: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf.

4

(5)  Sosedstvo in svet, Hans Janssen, 2018.

5

(6)  Cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html.

6

(7)  Pobuda iz Nikozije: https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/Libya.aspx.

7

(8)  Cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html.

8

(9)  Poročilo Fundacije Mo Ibrahim: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf.

9

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/29

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Za trajnostne soseske in majhne skupnosti – okoljska politika na podobčinski ravni

(2020/C 141/07)

| Poročevalec: | Gaetano ARMAO (IT/EPP), podpredsednik dežele in deželni odbornik za gospodarstvo, Sicilija |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gaetano ARMAO (IT/EPP), podpredsednik dežele in deželni odbornik za gospodarstvo, Sicilija

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

A.   
  Razumevanje trajnostnih sosesk in majhnih skupnosti

| 1. | ceni povezovalno naravo ciljev OZN na področju trajnostnega razvoja, zlasti cilja 11 Trajnostna mesta in skupnosti, ki je „poskrbeti za odprta, varna, vzdržljiva in trajnostna mesta in naselja“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi poudariti ključno vlogo demokratičnega in vključujočega upravljanja na več ravneh v partnerstvu med vsemi ravnmi, ki po potrebi vključuje tudi podobčinske ravni, na katerih obstajajo različni modeli in enote z bolj ali manj formaliziranimi strukturami, pristojnostmi in viri; njihovo vključevanje v upravljanje na več ravneh bi lahko bilo zelo koristno za razvoj in učinkovito izvajanje politik ter legitimnost demokratičnega sistema; ugotavlja, da to velja zlasti za politike na področjih, kjer se je treba odzivati na resne skrbi državljanov in kjer tako izzivi kot odzivi politike močno vplivajo na življenje državljanov, kot so okoljska vprašanja in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na številna prizadevanja za spodbujanje trajnostnih skupnosti, ki zahtevajo družbeno preobrazbo za soočanje z novimi oblikami družbenih, gospodarskih in okoljskih neenakosti. Med njimi so agenda EU za mesta in njena partnerstva, Leipziška listina o trajnostnih evropskih mestih, listina in zaveze iz Aalborga, baskovska deklaracija, nova agenda za mesta in mnoga druga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v skladu s svojo prvo prednostno nalogo za obdobje 2015–2020, ki je „ustvarjanje novih delovnih mest in trajnostne gospodarske rasti v mestih in regijah za večjo kakovost življenja državljanov“, OR poziva k spodbujanju koncepta trajnostnih skupnosti, ki zajema vsa območja teh skupnosti in zagotavlja, da tudi manj bogata območja dobijo potrebne možnosti za razvoj trajnostnih rešitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v skladu z mnenjem OR Sedmi okoljski akcijski program in trajnostna mesta meni, da bi moral biti cilj koncepta trajnostnih skupnosti regeneracija revnih in ranljivih območij s povezovanjem socialnih in okoljskih ciljev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na mnenje OR z naslovom Osmemu okoljskemu akcijskemu programu naproti, katerega namen je zagotoviti, da se v okoljskih politikah EU upoštevajo potrebe vseh vrst skupnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je uspešno izvajanje številnih okoljskih politik EU in nacionalnih okoljskih politik odvisno od tega, v kolikšni meri odgovornost za njihovo izvajanje prevzamejo in k njim prispevajo skupnosti na podobčinski ravni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | trdi, da je pomembne okoljske posebnosti mogoče najti tako na ravni občin kot na podobčinski ravni. Okoljski izzivi imajo lahko posebne učinke v različnih podobčinskih enotah; poudarja, da je torej pomembno na vseh ravneh razvijati celostne pristope z ustreznim upoštevanjem bolj lokaliziranih/diferenciranih razmer, ki lahko zahtevajo posebne odzive in prispevke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava, da so za podobčinske skupnosti in njihovo sodelovanje odgovorne tiste ravni upravljanja v državah članicah, ki so odgovorne za podobčinsko raven. Pristojni lokalni in regionalni organi imajo pomembno odgovornost za svoje celotno območje pristojnosti, kar je treba jemati resno; poziva jih, naj dejavno vključijo in podprejo podobčinske ravni pri izvajanju okoljske politike ter okrepijo vlogo lokalnega prebivalstva pri prizadevanjih, da bodo njihove skupnosti bolj trajnostne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, da se za tovrstne skupnosti uporabljajo različni izrazi, med drugim zaselek, soseska, okrožje, četrt, sektor, vas, župnija, okraj. Nanašajo se lahko na upravne enote ali na skupnosti, ki nimajo upravne funkcije. Zato v tem mnenju izraza „pod občinsko ravnjo“ in „podobčinski“ pomenita isto; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava različne okoliščine, v katerih se nahajajo majhne skupnosti, ki zajemajo vse od mestnih do podeželskih območij, od gosto do redko poseljenih območij in od bogatih do prikrajšanih območij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zlasti poudarja potrebo po upoštevanju specifičnih lokalnih razmer, v katerih se pojavljajo določeni okoljski izzivi. Ta območja imajo včasih zaradi svoje oddaljenosti edinstvene naravne značilnosti, ki jim dajejo nesorazmeren ekološki pomen:






  (a) | majhni otoki so lahko fizično ločeni od preostalega dela občine, ki ji pripadajo, kar jim ovira dostop do storitev in postopkov odločanja, ustvarja veliko odvisnost od zunanjih vložkov in zmanjšuje upravno avtonomijo. Spodbujati in razširiti bi bilo treba sodelovanje z medregionalno skupino za otoške regije OR, pa tudi z drugimi mrežami, kot so Čista energija za otoke EU, Evropska federacija majhnih otokov, Mreža evropskih majhnih otokov, in z dejavnostmi, povezanimi z novo ustanovljenim konceptom za otoke v Sredozemlju; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

majhni otoki so lahko fizično ločeni od preostalega dela občine, ki ji pripadajo, kar jim ovira dostop do storitev in postopkov odločanja, ustvarja veliko odvisnost od zunanjih vložkov in zmanjšuje upravno avtonomijo. Spodbujati in razširiti bi bilo treba sodelovanje z medregionalno skupino za otoške regije OR, pa tudi z drugimi mrežami, kot so Čista energija za otoke EU, Evropska federacija majhnih otokov, Mreža evropskih majhnih otokov, in z dejavnostmi, povezanimi z novo ustanovljenim konceptom za otoke v Sredozemlju;

| (b) | redko poseljena in premalo poseljena območja so pogosto precej oddaljena od preostalega dela občine. Spodbujati in razširiti bi bilo treba sodelovanje z obstoječimi mrežami, kot so Mreža redko poseljenih severnih območij, Mreža redko poseljenih južnih območij in Euromontana; |
| --- | --- |

(b)

redko poseljena in premalo poseljena območja so pogosto precej oddaljena od preostalega dela občine. Spodbujati in razširiti bi bilo treba sodelovanje z obstoječimi mrežami, kot so Mreža redko poseljenih severnih območij, Mreža redko poseljenih južnih območij in Euromontana;

| (c) | podobčinske skupnosti na območjih s posebnimi geografskimi profili, kot so gorska ali jezerska območja; |
| --- | --- |

(c)

podobčinske skupnosti na območjih s posebnimi geografskimi profili, kot so gorska ali jezerska območja;

| 13. | priznava pomen majhnih občin, vendar poudarja, da se to mnenje osredotoča na majhne skupnosti pod občinsko ravnjo, ki se soočajo z različnimi izzivi. Podobčinske skupnosti morda nimajo (i) izvoljenih predstavnikov za spremljanje vpliva projektov na okolje, da se zagotovi skladnost z okoljsko zakonodajo EU, (ii) javnega prostora za razpravo o sodelovanju pri projektu ali dejavnosti EU ali o tem, kako izvajati politiko EU na lokalni ravni, in (iii) proračuna, ki bi kril vsaj minimalne stroške ali strokovno svetovanje o tem, kako priti do sredstev EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja raznolikost institucionalnih oblik na podobčinski ravni, ki med drugim zajemajo uradne javne organe, druge oblike sodelovanja, ki jih organizirajo javni organi ali so organizirane v sodelovanju z njimi, ter lokalne odbore in skupine aktivistov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da ima podobčinska raven prav zaradi številnih organizacijskih oblik, ki obstajajo v državah članicah (kot so sosedske skupnosti, vaški odbori, participativni laboratoriji in forumi), in pogosto manj formalne organiziranosti velik potencial za participativno in demokratično eksperimentiranje pri razvoju novih oblik sodelovanja in komunikacije; opozarja, da imajo zlasti dejavnosti na področju okoljskih in podnebnih sprememb ogromen potencial za vključevanje državljanov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava vlogo prostovoljnih lokalnih organizacij državljanov v majhnih skupnostih, na primer v lokalnih združenjih in odborih, ki se posvečajo bodisi enemu samemu okoljskemu vprašanju bodisi se na splošno zavzemajo za trajnostne ukrepe. V takšnih skupinah se lahko združujejo sredstva, znanja in spretnosti, energija in motivacija, lokalne in regionalne oblasti pa imajo lahko ključno vlogo pri krepitvi njihove vloge s tehnično in finančno podporo ter rednim posvetovanjem z njimi; |
| --- | --- |

16.

B.   
  Možnosti za okrepitev okoljske politike pod občinsko ravnjo

Na vseh področjih uporabe

Razvoj z nizkimi emisijami

| 17. | poudarja, da so lokalne skupnosti običajno tiste, ki jih najbolj neposredno prizadenejo okoljski problemi, kot sta kakovost zraka in hrup, saj imajo le malo vpliva na odločitve glede prometa in mobilnosti, ter ugotavlja, da so lokalne skupnosti s temi problemi neenakomerno obremenjene. Za mehanizme spremljanja okolja je bistvenega pomena, da se podatki razčlenijo pod občinsko ravnjo, da se omogočijo ciljno usmerjeni ukrepi in rešitve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira razvoj usklajenega okvira za usmerjanje blažitve podnebnih sprememb in lajšanje prehoda na čisto energijo iz obnovljivih virov pod občinsko ravnjo in posebej na otokih. Za zgled bi lahko vzeli racionalizacijo pakta za otoke v Konvencijo županov za podnebje in energijo in obstoječe pobude, kot so pobuda Čista energija za otoke EU in projekt Interreg Podnebno aktivne soseske; |
| --- | --- |

18.

Razvoj, ki temelji na naravi

| 19. | spodbuja vključevanje majhnih skupnosti (zlasti otoških, gorskih ali podeželskih) v upravljanje naravnih območij, katerih meje pogosto ne sovpadajo z mejami občin. To bi lahko povečalo lokalno odgovornost za odločitve o okoljski politiki in zmanjšalo spore v zvezi z vprašanji, kot je raba zemljišč. Njihova udeležba bi lahko še povečala ozaveščenost o družbeno-gospodarskih koristih zaščitenih naravnih območij, bodisi območij Natura 2000 ali drugih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | spodbuja vlogo skupnosti pod občinsko ravnjo pri izvajanju rešitev, ki temeljijo na naravi, vključno z zelenimi koridorji ali pasovi, urbanimi drevesi in primestnimi naravnimi območji. Ta prizadevanja bi morala omogočiti enakopraven dostop do narave in njegovih koristi v smislu zdravja ljudi, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter večje odpornosti na človeška ali naravna tveganja; |
| --- | --- |

20.

Krožni razvoj

| 21. | poziva k prilagojeni tehnični podpori pristojnih ravni upravljanja za majhne skupnosti pri trajnostnem ravnanju z odpadno vodo in z odpadki, da bi se tudi z onesnaževanjem morja in obale spopadli s strategijami za nič odpadkov, pa tudi k spodbujanju obstoječih pobud, kot je na primer projekt OECD za podporo mestom in regijam na področju krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja razvoj ukrepov za podporo socialno-inovativnim praksam na podobčinski ravni, od skupin za posojanje, ki si delijo predmete in orodja na lokalni ravni, do skupin za popravila, ki članom omogočajo popravilo predmetov, ki bi se sicer zavrgli; |
| --- | --- |

22.

Odporen razvoj

| 23. | spodbuja širjenje mikroklimatskih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam, zlasti v gosto pozidanih urbanih soseskah. Ti lahko vključujejo stroškovno ugodne rešitve, pa tudi bolj zapletene na ravni soseske, kot je ločitev stavb od meteorne kanalizacije za boljše gospodarjenje z meteornimi vodami. S takšnimi posegi se lahko poveča odpornost na območjih, občutljivih na naravne nesreče, tako da se ublaži pritisk na problematično infrastrukturo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja člane OR, naj se zavzemajo za regenerativne prehranske sisteme (kot so lokalni šolski ali skupnostni vrtovi, kmetijstvo, ki ga podpira skupnost, ali inovativni načini kmetovanja), ki ustvarjajo ekološke, gospodarske in družbene koristi na podobčinski ravni in onkraj nje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja trajnostni turizem kot priložnost za rast v majhnih skupnostih, kot je izpostavljeno v poročilu službe Evropskega parlamenta za raziskave Redko poseljena in premalo poseljena območja ter prejšnjih mnenjih OR o turizmu (1) in kulturni dediščini (2); |
| --- | --- |

25.

Uravnotežen razvoj, ki je osredotočen na ljudi

| 26. | poziva EU, naj prizna vlogo številnih in inovativnih oblik participativne demokracije pri spodbujanju trajnostnih skupnosti, zlasti na podobčinski ravni. Ta potencial bi bilo mogoče dodatno okrepiti z izrecnim upoštevanjem vidika demokratične inovativnosti v posameznih okoljskih politikah EU ali pri financiranju projektov s sredstvi EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja na uspešno in dolgotrajno prizadevanje Lokalne agende 21 (LA21) kot izhodišče za vključitev podobčinske ravni v okoljsko politiko. V zadnjih desetletjih so pobude LA21 podpirale lokalne oblasti pri izvajanju strategij in ukrepov za lokalno trajnost z izmenjavo metod, orodij in najboljših praks; |
| --- | --- |

27.

Procesi, ki se nanašajo na več politik

Priznavanje

| 28. | je trdno prepričan, da bi morala EU pri oblikovanju in izvajanju svojih okoljskih politik upoštevati posebne potrebe in prispevke majhnih in podobčinskih skupnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | predlaga, da se določijo mehanizmi za upoštevanje podobčinskih vprašanj pri oblikovanju mnenj OR in da se z njimi seznanijo institucije in organi EU ter da se razvija tesnejše sodelovanje z ustreznimi organizacijami in mrežami, ki se ukvarjajo s podobčinskimi strukturami na ravni EU ali jih zastopajo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja člane OR, naj stopijo v stik s posameznimi podobčinskimi skupnostmi v svojih krajih ter njihove izkušnje prenesejo v razpravo v OR ter jih vključijo v svoje delo, zlasti v mnenja OR, v medsebojne izmenjave in morebiti v tehnično platformo za sodelovanje na področju okolja (GD za okolje in Evropski odbor regij); |
| --- | --- |

30.

| 31. | namerava v svojih prednostnih nalogah za obdobje po letu 2020 izrecno navesti skupnosti pod občinsko ravnjo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na splošno zavezanost Unije spodbujanju socialne, ekonomske in okoljske kohezije, zlasti s ciljem, da se zmanjšajo razlike med ravnmi razvoja različnih (otoških in kopenskih) regij v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter poudarja pomembno vlogo podobčinskih ravni upravljanja na tem področju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaga, da se oceni možnost razširitve portala o delitvi pristojnosti, in sicer tako, da se za vsako zadevno državo članico po potrebi doda dodatni del, ki zajema subjekte pod lokalno ravnjo, začenši z analizo njihove vloge v politiki na področju okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Evropsko komisijo, naj oceni možnost uvedbe nagrade za trajnostno sosesko, da bi spodbudili lokalne skupnosti k sodelovanju pri upravljanju svojih območij, in možnost organizacije enotnega ali ponavljajočega se dogodka za spodbujanje sodelovanja z majhnimi skupnostmi, kot je na primer vsakoletni evropski dan trajnostnih vasi in sosesk; |
| --- | --- |

34.

Ozaveščanje

| 35. | se ponuja, da bi pri drugih institucijah in organih EU spodbujal širše priznavanje podobčinske ravni v lokalni okoljski politiki. To bi lahko vključevalo zavzemanje za vključitev podobčinske ravni v prihodnje politične dokumente in v revizije obstoječih strategij institucij in organov EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | se zavzema za ozaveščanje na podobčinski ravni prek raziskovalnih in inovacijskih projektov EU (Obzorje 2020 in Obzorje Evropa), pa tudi s sodelovanjem z Evropsko agencijo za okolje in raziskovalnimi službami EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se zavezuje k dialogu z Evropsko komisijo, tudi v okviru tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, s ciljem, da bi bile majhne skupnosti pod občinsko ravnjo ustrezno upoštevane pri izvajanju specifičnih okoljskih politik EU. To bi lahko temeljilo na prizadevanjih GD za okolje in drugih generalnih direktoratov, da bi zagotovili smernice in orodja, osredotočena na majhne skupnosti in soseske; |
| --- | --- |

37.

Obveščanje in širjenje informacij

| 38. | se strinja, da se oceni možnost, da bi gradivo, povezano z mrežami in dejavnostmi EU, ki posebej zanimajo majhne skupnosti, objavili na spletni strani OR, ki bi nudila informacije o omrežjih, programih in dogodkih, ter da se zberejo ustrezni prispevki; |
| --- | --- |

38.

| 39. | se zavezuje, da bo ocenil, kako lahko OR spodbuja priznavanje okoljskih dosežkov na ravni majhnih skupnosti, s poudarkom na najboljših praksah in spodbujanjem ponovne uporabe trajnostnih rešitev. To vključuje preučitev povezovanja s sistemi priznavanja in nagradami na ravni EU, v skladu s prakso pri nagradah zelena prestolnica Evrope in evropski zeleni list, priznanjih Natura 2000, nagradah za ukrepe za preobrazbo in evropskem tednu za zmanjšanje odpadkov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je pomembno, da se tema izvajanja okoljske politike v skupnostih pod občinsko ravnjo vključi v letno temo ali program ponavljajočih se dogodkov na ravni EU na temo okolja, kot so zeleni teden, evropski teden zmanjševanja odpadkov ali evropski teden regij in mest; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podpira prilagojeno uporabo IKT za boljšo povezavo med podobčinskimi skupnostmi, tako med njimi kot z njihovimi lokalnimi oblastmi, da bi spodbudili demokratično udeležbo in odločanje; |
| --- | --- |

41.

Financiranje

| 42. | poudarja, da je pomembno, da se podobčinskim akterjem omogoči dostop do programov financiranja EU. Nekateri so že usmerjeni v raven sosesk, kot je program URBACT, ki spodbuja evropsko izmenjavo in učenje za trajnostni razvoj mest. V zvezi s tem poziva k ustreznemu usposabljanju osebja skupnosti na podobčinski ravni za učinkovito uporabo sredstev EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in akcijske skupine LEADER posebna orodja za boljšo mobilizacijo in vključevanje podobčinske ravni v dolgoročni razvoj in doseganje ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

43.

| 44. | spodbuja Evropsko komisijo, naj oceni najboljši način, kako lahko majhne skupnosti prispevajo k projektom, ki se financirajo s sredstvi EU, in spodbujajo trajnost pod občinsko ravnjo ter imajo od njih korist. To je možno doseči z (i) vključitvijo posebnih sklicevanj na majhne skupnosti v smernice in priročnike, (ii) pripravo in objavo razpisov in/ali delovnih programov posebej za skupnosti pod občinsko ravnjo ter (iii) poenostavitvijo in racionalizacijo finančnih pravil in pravil o upravičenosti, da bi spodbudili in olajšali njihovo sodelovanje (npr. ponovno dodeljevanje) ter vsesplošni skladni razvoj EU (člen 174 PDEU). |
| --- | --- |

44.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  NAT-IV/009 (UL C 185, 9.6.2017, str. 15).

1

(2)  SEDEC/VI-035 (UL C 361, 5.10.2018, str. 31).

2

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/34

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Beg možganov v Evropski uniji: soočanje s tem izzivom na vseh ravneh

(2020/C 141/08)

| Poročevalec: | Emil BOC (RO/EPP), župan, Cluj-Napoca |
| --- | --- |

Poročevalec:

Emil BOC (RO/EPP), župan, Cluj-Napoca

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je prosto gibanje državljanov in delavcev temelj notranjega trga ter ena od glavnih svoboščin, priznanih v Pogodbah Evropske unije. Državljani in delavci morajo imeti možnost prostega gibanja v EU, vendar bi se morali za gibanje odločati po lastni želji, ne pa zato, ker so svojo regijo prisiljeni zapustiti, med drugim zaradi maloštevilnih gospodarskih priložnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je izziv to, da se s pravnega in političnega vidika vzpostavi ravnovesje med dvema bistvenima načeloma Evropske unije, in sicer prostim gibanjem delavcev ter gospodarskim in socialnim zbliževanjem med regijami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opaža, da je beg možganov v Evropski uniji zapleteno vprašanje, ter Unijo in države članice poziva, naj bo njihov politični odziv pragmatičen. V okviru tega odziva bi bilo treba obravnavati vse vidike bega možganov (npr. priliv možganov, tratenje možganov, kroženje možganov, povratna migracija) ter vse različne, vendar pogosto medsebojno povezane ravni, na katerih so potrebni ukrepi in rešitve, in sicer lokalno, regionalno, nacionalno in nadnacionalno (EU) raven; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da morajo nosilci odločanja na vseh ravneh priznati in v predlaganih rešitvah upoštevati dejstvo, da beg možganov ni le tehnično vprašanje, na katero se je treba odzvati upravno ali s politikami, temveč je tudi politično vprašanje. Če ta pojav ne bo obravnavan, bo dolgoročno in trajno vplival na prihodnost Evropske unije ter bo verjetno otežil teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je beg možganov neposredna posledica obstoječih socialnih in gospodarskih neravnovesij med regijami EU. V empiričnih študijah (1) (2), (3), je opredeljena vrsta dejavnikov odbijanja in privlačevanja, pri čemer imajo ciljne regije privlačnejši trg dela, bolj raznolike zaposlitvene priložnosti in na splošno boljšo kakovost življenja, medtem ko za stanje v izvornih regijah velja nasprotno. Tudi zato bi moral biti prihodnji večletni finančni okvir osredotočen na zmanjšanje razlik med izvornimi in ciljnimi regijami, in sicer v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti tesno povezavo med kohezijsko politiko, katere namen je odpraviti ta neravnovesja in spodbujati enakomernejši razvoj v EU, ter ukrepi, predvidenimi za obvladovanje bega možganov. Dva ključna cilja strategije Evropa 2020, to je povečati delež zaposlenih in izboljšati socialno vključenost, sta neposredno povezana z ustvarjanjem ugodnih razmer, ki bodo omejile beg možganov. Drugi cilji strategije Evropa 2020, kot sta inovativnost in povečanje števila ljudi v terciarnem izobraževanju, bi lahko privedli do priliva in ponovnega priliva možganov s privabljanjem in spodbujanjem nadarjenih posameznikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je treba v EU beg možganov in povezane pojave razumeti in ocenjevati v okviru upravljanja na več ravneh. Ali bodo značilnosti upravljanja na več ravneh na tem področju politik pomenile oviro ali priložnost, bo odvisno predvsem od tega, kako EU in njene institucije delujejo kot spodbujevalci in usklajevalci oblikovanja in razširjanja politik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je mogoče beg možganov uspešno obravnavati na podnacionalni ravni, čeprav se ga zaradi njegovih obsežnih in resnih učinkov pogosto šteje za problem nacionalne ali nadnacionalne politike. Tukaj imajo ključno vlogo lokalne in regionalne javne oblasti, saj beg možganov neposredno vpliva prav na lokalne skupnosti: izguba mlade in izobražene delovne sile je zelo velik izziv za lokalne skupnosti v vsej Uniji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opaža, da so lokalne oblasti v državah članicah najustreznejša raven, na kateri se lahko oblikujejo in izvajajo politike v zvezi z begom možganov. Lokalne skupnosti so sistemi z razmeroma jasnimi mejami, kar omogoča lažjo analizo tega problema in prilagojene rešitve. Lokalne oblasti lahko poleg tega lažje spremljajo in ocenjujejo uspešnost politik na lokalni ravni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da bi lahko veliko pridobili, če bi pri oblikovanju politik na ravni Unije črpali iz izkušenj in zmogljivosti teh podnacionalnih oblasti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi lahko lokalne oblasti s svojimi neposrednimi izkušnjami pri obvladovanju bega možganov prispevale zgodbe o uspehu in dobro prakso, ki bi pripomogle k razvoju skladne politike na ravni EU. Lokalne in regionalne oblasti lahko presežejo splošno in abstraktno definicijo političnih vprašanj ter ponudijo konkretne in učinkovite rešitve. Bolje bi morali razumeti prizadevanja in pobude, zasnovane za obvladovanje bega možganov prek upravnih meja skupnosti, ki jih zastopajo, ter se vključiti v regionalno in medregionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so problemi, s katerimi se srečujejo izvorne in ciljne regije, različni in da jih je zato treba ustrezno obravnavati. To razlikovanje je pomembno, ker bi moral biti cilj politik na nadnacionalni ravni spodbujati rešitve v obojestransko korist ali vsaj omejiti razmere, ki škodijo izvornim in ciljnim regijam (tratenje možganov); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na tveganje, ki ga ima beg možganov za dolgoročno vzdržnost evropskega projekta. Izvorne regije so v dvojni zagati: potrebujejo zbliževanje (da zapolnijo vrzel, ki jih loči od ciljnih regij), vendar izgubljajo kvalificirano delovno silo. Dolgoročno bi bilo spremembo ali prehod na trajnostni in konkurenčni ekonomski model, ki temelji na gospodarstvu znanja in proizvodih z visoko dodano vrednostjo, zelo težko doseči v okoliščinah, v katerih se razlike med izvornimi in ciljnimi regijami povečujejo; Če te razlike ne bodo obravnavane, se bodo še povečale in sledil bo začaran krog razpada. Glede na indeks svetovne konkurenčnosti so vzhodne in južne države članice EU trenutno med tistimi državami na svetu, ki so najmanj sposobne zadržati usposobljene kadre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so evropske institucije sicer predstavile mehanizme za zmanjševanje razlik, vendar so ti pristopi le deloma učinkoviti. Glede na to, da se beg možganov povečuje, in glede na njegovo geografsko in gospodarsko razsežnost so potrebne drugačne pobude ali prizadevanja, s katerimi bi neposredno obravnavali dejavnike odbijanja, ki so posledica specifičnega razvoja rasti v izvornih regijah, zaradi katerega te regije niso dovolj privlačne za visoko izobraženo delovno silo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je vrzel med izobraževanjem in trgom dela eden od problemov, povezanih z begom možganov. Očitno je, da je izobraževanje področje, na katerem lahko izboljšave pripomorejo k blažitvi negativnih učinkov bega možganov. Lokalne in regionalne oblasti bi morale temu namenjati več pozornosti, in sicer v sodelovanju z nacionalnimi in evropskimi organi. Poleg tega je treba v okviru izobraževalnih sistemov upoštevati spremenljivo dinamiko trga dela in njegovo vse večjo raznolikost, da se omogoči povrnitev naložb v človeški kapital države ali regije, ki se z begom možganov izgubi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na pojav, ki ga je treba pozorno spremljati, in sicer vprašanje otrok, ki ostanejo doma, medtem ko njihovi starši iščejo boljšo zaposlitev v tujini. Ta neposredni učinek bega možganov ima dolgoročne posledice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen programov Erasmus+, ESS+ in podobnih programov pri ustvarjanju akademskih in poklicnih priložnosti za nadarjene posameznike ter priložnosti za mednarodno mreženje in partnerstva po vsej Evropi, ne le v nekaterih regionalnih središčih, ter pri podpiranju izvajanja evropskega stebra socialnih pravic v praksi. Podpora nove Komisije povečanju proračuna za program Erasmus+ je korak v pravo smer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da sta za obravnavo vprašanja bega možganov potrebna odločno vodenje in usklajevanje različnih prizadevanj v različnih nacionalnih jurisdikcijah. Ključnega pomena je poiskati konkretne načine za vzpostavitev mrež sodelovanja, se zoperstavljati populističnemu političnemu diskurzu in krepiti evropsko povezovanje. Z nadaljnjimi ukrepi na ravni držav članic in Evropske unije, ki bi morali biti osredotočeni na usklajevanje in spodbujanje/podpiranje prizadevanj na podnacionalnih ravneh, bi bilo treba doseči soglasje o tem, kako analizirati in obravnavati beg možganov, da bi se ustvarile razmere, ki bi koristile vsem deležnikom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba v zvezi z begom možganov opredeliti več ključnih strateških vprašanj, da se lahko nosilci odločanja izognejo nepotrebnemu podvajanju prizadevanj pri oblikovanju javne politike. Pri formulaciji teh strateških vprašanj je treba poskrbeti, da bodo imeli sprejeti ukrepi viden učinek in da podpirajo politike, ki vodijo v konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča, da se za vsak vidik bega možganov – priliv možganov, tratenje možganov, kroženje možganov in povratna migracija – opredelijo in izvajajo različne vrste odzivov. Za vsako od teh področij so potrebne drugačne, specifične rešitve. Zelo pomembno je, da se pri obravnavi teh vidikov ne uporablja pavšalni pristop. Neprilagojene rešitve bi lahko vodile v široke in abstraktne izjave/cilje, ki jih je v resničnem življenju težko uresničevati; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zaveda, da nekatere regije in mesta že izvajajo ustvarjalne rešitve za privabljanje in zadržanje usposobljenih kadrov. Politike zajemajo vse od podpore za preselitev usposobljenih kadrov v te regije/mesta do bolj izpopolnjenih ukrepov, ki vključujejo razvoj nadnacionalnih mrež podjetnikov. EU mora podpirati programe ali pobude, katerih cilj je izboljšati učenje med različnimi evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da so lokalni in regionalni akterji ključni pri obvladovanju bega možganov; visoko kvalificirano delovno silo je mogoče privabiti in zadržati z ustrezno uporabo instrumentov celostnega teritorialnega razvoja s področja kohezijske politike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | predlaga, naj lokalne in regionalne oblasti v sodelovanju z nacionalnimi organi in organi EU spodbujajo politike in instrumente za razvoj lokalnega podjetništva, samozaposlitve in alternativnih poslovnih modelov, ki povečujejo privlačnost izvornih regij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priporoča, naj lokalne in regionalne oblasti na podlagi stvarne ocene potreb vzpostavijo povezavo med konkretnimi prednostmi svoje regije ter potrebnimi usposobljenimi kadri in politikami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | predlaga, naj lokalne in regionalne oblasti oblikujejo lokalna zavezništva, ki vključujejo vse deležnike (javne organe, podjetja, univerze, nevladne organizacije itd.) ter lahko oblikujejo in izvajajo lokalne politike, ki lahko pripomorejo k blažitvi bega možganov. Podpirati in organizirati bi bilo treba redna srečanja ustreznih deležnikov. Srečanja bi bilo treba uporabljati kot forume za razpravo ter načrtovanje lokalnih in razmeram prilagojenih rešitev, ki temeljijo na zgodbah o uspehu iz drugih krajev/jurisdikcij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da so natančni postopki strateškega načrtovanja na lokalni in regionalni ravni lahko pomembni za povezavo mobilnosti delovne sile s srednje- in dolgoročnimi načrti razvoja, prav tako pa zagotavljajo trdne temelje za sodelovanje z drugimi regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi oblastmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | si želi, da bi bilo znanega več o razlogih in ovirah, ki tistim, ki so se v preteklosti izselili, onemogočajo vrnitev v kraj izvora; preučiti pa bi bilo treba tudi, kako lahko javni organi pripomorejo k zmanjšanju teh ovir. To bi lahko imelo preobrazbeni učinek, pri čemer bi beg možganov preoblikovali v kroženje možganov ali povratno migracijo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priporoča, naj se ukrepi na podnacionalnih ravneh povežejo ter uskladijo z ukrepi držav članic in Unije, pri čemer je treba spoštovati načelo subsidiarnosti. Povezovanje prizadevanj na različnih ravneh je ključno za uspešno politiko EU. Razviti bi bilo treba politike in programe za povezovanje in spodbujanje usklajevanja ukrepov lokalnih in regionalnih oblasti na eni strani ter ukrepov držav članic in Unije na drugi strani. To velja za vsa področja, ki so povezana z begom možganov (izobraževanje, kohezija, regionalni razvoj, digitalizacija itd.). Na ravni EU je treba uvesti mehanizem, ki bi bil posebej zasnovan za spodbujanje povezovanja in usklajevanja ukrepov politike za preprečevanje bega možganov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi se morale lokalne in regionalne oblasti zavedati obsega tega pojava ter izvajati stvarne in temeljite ocene značilnosti vsakega območja, na katero vpliva beg možganov. Učinkovite rešitve se lahko oblikujejo le na podlagi odločanja in oblikovanja politik, ki sta podprta z dokazi. Stvarna ocena bega možganov na ravni vsake regije bi lahko javnim organom, ki se srečujejo s podobnimi ali povezanimi vprašanji, pomagala, da tekmovanje nadomestijo s sodelovanjem, ter izboljšala usklajevanje trenutnih prizadevanj in obstoječih virov med vsemi deležniki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi lahko hitri postopki za priznavanje diplom ter znanj in spretnosti/kompetenc bistveno pripomogli k zmanjšanju tratenja možganov. V zvezi s tem sta izvedljiva in potrebna digitalizacija in povezovanje evidenc, in sicer na podlagi različnih pobud EU, vključno s prihodnjimi digitalno podpisanimi spričevali Europass. Poleg tega pozdravlja pobudo Evropske komisije za oblikovanje evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, v katerem učenja, študija in raziskovalnega dela ne bodo ovirale meje. Obenem poudarja, da je treba vzpostaviti mehanizme za spodbujanje kroženja možganov in povratne migracije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priporoča, naj Evropska komisija okrepi prizadevanja za zmanjšanje regionalnih razlik, ki so eden od glavnih vzrokov za beg možganov. Kohezijska sredstva imajo ključno vlogo pri podpiranju evropskih regij in območij, ki se soočajo s takimi razlikami. Prilagojene politike in instrumenti, s katerimi se neposredno obravnavajo te razlike med vzhodno/južno Evropo in zahodnimi državami, kakor tudi med regijami v državah članicah, so bistveni za odpravljanje enega od glavnih vzrokov za beg možganov. Politična zavezanost Komisije (4) pravični minimalni plači je zelo pomembna zlasti v izvornih regijah, saj bi se s tem obravnavalo vprašanje življenjskega standarda in delovnih pogojev, kar bi neposredno vplivalo na kakovost življenja. Kohezijska politika EU za obdobje 2021–2027 bi morala biti dolgoročna politika vlaganj za vse regije, ki bi bila osredotočena na odpravo gospodarskih, socialnih in regionalnih razlik ter bila v skladu z načelom partnerstva in krajevnim pristopom. Kohezijsko politiko bi bilo treba bolje uskladiti z drugimi politikami EU, da se zagotovijo enakovredni pogoji. Na ravni EU bi bilo treba v okviru upravljanja kohezijske politike in programov po letu 2020 izboljšati vertikalno usklajevanje različnih virov financiranja, da bi zagotovili večjo kratko- in srednjeročno usklajenost programov na različnih ravneh upravljanja in načrtovanja (5); |
| --- | --- |

31.

| 32. | priporoča, da se na lokalni in regionalni ravni oblikujejo in izvajajo realistične politike za privabljanje, zadržanje in ponovno privabljanje izobražene delovne sile. Eden od ključnih strateških pojmov je kakovost življenja: kot je bilo navedeno, je izboljšanje kakovosti življenja zelo učinkovito orodje za privabljanje in zadržanje izobražene delovne sile. Priporočljivo in zaželeno je, da se merjenje kakovosti življenja opravlja redno in strukturirano, da se z njim lokalnim in regionalnim oblastem zagotovijo koristne informacije o možnih področjih, na katerih so potrebni ukrepi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morali lokalne in regionalne oblasti ter nacionalni organi in organi EU glavno pozornost namenjati funkcionalnim pristopom za zaustavitev izseljevanja in privabljanje delavcev (6): ti vključujejo vzpostavitev gospodarstva znanja, izboljšanje privlačnosti regij, razvoj strategij za izseljenske skupnosti in izvajanje funkcionalnega pristopa pri upravljanju mest; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti ter nacionalni organi in organi EU posebno pozornost namenjati odpravi strukturnih dejavnikov, ki stopnjujejo beg možganov (infrastruktura/avtoceste, kakovost storitev, dostop do tehnologije itd.); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba razviti celosten evropski pristop k obravnavi vprašanja bega možganov, ki bo temeljil na stvarnih ocenah, sodelovanju in usklajevanju na lokalni/regionalni in nacionalni ravni ter ravni Unije. Podobno je treba na področjih, ki so pomembna za beg možganov, vključno z izobraževanjem, digitalizacijo, kohezijo in gospodarskimi politikami, usklajevati politike v različnem obsegu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je ključno, da lokalne in regionalne oblasti razumejo pomen, ki ga imajo univerze ter izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja za lokalni razvoj v okviru gospodarstva, temelječega na znanju. Javni organi morajo oblikovati partnerstva z univerzami in se poleg tega zavedati, da je treba univerze podpirati, med drugim z naložbami v lokalno infrastrukturo. Strateški cilji univerz in cilji javnih organov si morajo biti čim bolj podobni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da so partnerstva med zasebnimi podjetji (zainteresiranimi za raziskave in razvoj), lokalnimi oblastmi in univerzami pomembna gonila lokalne rasti in razvoja, ki bi jih bilo treba vključiti v cilj sedanje Komisije, da na podlagi strategije za MSP malim podjetjem omogoči, da lažje postanejo veliki inovatorji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen zaradi možnega povečanja neenakosti med mesti in regijami, ki imajo veliko korist od okvirnega programa za raziskave in inovacije, ter opozarja na neuspešnost ukrepov za zmanjšanje razlik med regijami, da bi odgovorili na izzive, kot so demografske spremembe, in spodbudili dostop vseh do programa Obzorje Evropa (7); |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da imata lahko digitalna povezljivost in pametna specializacija pozitivne učinke, kar zadeva beg možganov. Regionalne strategije s področja pametnega razvoja in specializacije so lahko osredotočene na konkurenčno prednost, ki obstaja ali se ustvari v neki regiji. Digitalna povezljivost in razvoj digitalne pismenosti bi morala biti bistvena elementa pri prizadevanjih nove Komisije za posodobitev akcijskega načrta za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da lahko lokalne oblasti oblikujejo in izvajajo številne ukrepe za povečanje in razvoj individualne odpornosti skupnosti, zlasti kadar se srečujejo z gospodarskimi težavami, kot je brezposelnost. Individualno odpornost ter sposobnost za prilagajanje slabim gospodarskim razmeram in njihovo premagovanje je mogoče podpirati s programi za strokovno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, kot so programi, podprti s programom EU za znanja in spretnosti, ukrepi za spodbujanje podjetništva in malih podjetij, izobraževalnimi programi in programi skupnosti za študente in mlade, katerih starši delajo v tujini, itd.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priporoča, naj Evropska komisija v tesnem sodelovanju z Evropskim odborom regij, Evropskim parlamentom in Svetom Evropske unije dejavno podpira prizadevanja lokalnih in regionalnih javnih organov za zajezitev bega možganov. Unija je zapletena politična in upravna entiteta, pri čemer je v zvezi z begom možganov potrebna temeljita analiza njenih odgovornosti in zmožnosti. V okviru razprav o vlogi Unije bodo določene njene odgovornosti in opredeljena najboljša razpoložljiva orodja na ravni EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je treba dejstvo, da se delojemalec po bivanju v tujini vrne v državo izvora, obravnavati kot prednost v njegovem poklicnem profilu, zato mora biti med izbirnim postopkom vidno potencialnim delodajalcem. |
| --- | --- |

42.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Evropski odbor regij, 2018, Addressing brain drain: The local and regional dimension (Reševanje vprašanja bega možganov: lokalna in regionalna razsežnost).

1

Addressing brain drain: The local and regional dimension

(2)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Direktorat D – Mobilnost delovne sile, 2018 Annual Report on Intra-EU Labour Mobility (Letno poročilo o mobilnosti delovne sile znotraj EU za leto 2018).

2

(3)  Atoyan, R., Christiansen, L., Dizioli, A., Ebeke, C., Ilahi, N., Ilyina, A., Mehrez, G., Qu, H., Raei, F., Rhee, A., in Zakharova, D., Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe (Gospodarski učinek izseljevanja na vzhodnoevropske države), interni dokument za razpravo Mednarodnega denarnega sklada, julij 2016.

3

(4)  Ursula von der Leyen, Bolj ambiciozna Unija. Moj načrt za Evropo, str. 9.

4

(5)  ESPON, 2019, Addressing Labour Migration Challenges in Europe (Reševanje izzivov delovnih migracij v Evropi), str. 18.

5

Addressing Labour Migration Challenges in Europe

(6)  Prav tam, str. 17 in 18.

6

(7)  COR-2018-03891.

7

---

| 29.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/39

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Kultura v bolj ambiciozni Uniji: vloga regij in mest

(2020/C 141/09)

| Poročevalec: | Vincenzo BIANCO (IT/PES), član občinskega sveta, Catania |
| --- | --- |

Poročevalec:

Vincenzo BIANCO (IT/PES), član občinskega sveta, Catania

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je treba doseči široko razumevanje kulture in kulturne raznolikosti Evrope, ki bo vključevalo več kot samo ohranjanje in varstvo snovne kulturne dediščine in bo prispevalo k razumevanju tudi družbenih in kulturnih sprememb v evropski družbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se zaveda vloge, ki jo lahko imajo mesta in regije s pluralno in inovativno vizijo kulture ter večjim vključevanjem državljanov v procese kulturne rasti in zagotavljanjem instrumentov za njihovo aktivno sodelovanje pri tem. Zato poudarja, da je treba zaščititi svobodo umetniškega izražanja, ki je glavni pogoj za demokracijo, in pravico vseh državljanov do dostopa do raznolikega kulturnega izražanja, kar je bistveno za blaginjo družbe (1). Poleg tega meni, da je treba z ukrepi na področju kulture v večji meri omogočiti, da bosta umetnost in kultura svobodna in neodvisna sila v družbi, in poziva vse ravni upravljanja in evropske institucije, naj podprejo prizadevanja za spodbujanje sposobnosti umetnikov, da se bodo odzivali na grožnje in sovraštvo, s katerimi se utegnejo soočiti v javni sferi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj kulturo vključi med politične prednostne naloge v novem mandatu, in Svet, naj v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira podpre dodelitev ustreznih sredstev za promocijo, upravljanje, uporabo in razvoj kulturne dediščine na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj poudarja in spodbuja izkoriščanje kulturnih virov, zlasti pri mladih, tudi z vidika družbenega in gospodarskega razvoja ter zaposlovanja; |
| --- | --- |

4.

Ozadje: zavezanost EU k spodbujanju kulture na lokalni in regionalni ravni

| 5. | poudarja, da je EU na podlagi Pogodb zavezana k spoštovanju bogastva raznolikosti svojih kultur in jezikov, spodbujanju sodelovanja med državami članicami, dopolnjevanju njihove dejavnosti na področju izboljševanja poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov, ohranjanja kulturne dediščine ter umetniškega in literarnega ustvarjanja, tudi na avdiovizualnem področju, in da je tako pristojna za podporo ukrepom držav članic na področjih kulture, turizma, izobraževanja, poklicnega usposabljanja, mladine in športa, ob spoštovanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja odločitev Komisije, da nadaljuje sedanji program Ustvarjalna Evropa kot samostojen program, s čimer se za področje kulture zagotavlja lasten finančni okvir in s tem omogoča kontinuiteta rezultatov iz obdobja 2014–2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da nova evropska agenda za kulturo dopolnjuje in krepi evropsko identiteto s priznavanjem raznolikosti evropskih kultur, krepitvijo evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev ter njihovih povezav s partnerji zunaj Evrope; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je bil rezultat evropskega leta kulturne dediščine 2018 odmevno sodelovanje na terenu, saj je po Evropi potekalo na tisoče dejavnosti za spodbujanje skupnega doživljanja evropske kulturne dediščine in zavedanja o njenem pomenu kot skupni dobrini, kar je povečalo ozaveščenost o evropski zgodovini in skupnih evropskih vrednotah ter okrepilo evropsko identiteto in občutek pripadnosti skupnemu evropskemu prostoru s promocijo vključevanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi lahko v skladu z Evropsko konvencijo o krajini in novo evropsko agendo za kulturo okrepili splošne cilje za evropsko leto kulturne dediščine 2018 z vključitvijo močne komponente teritorialnega razvoja v obliki lokalnih in regionalnih strategij za kulturo ob spodbujanju trajnostnega kulturnega turizma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja evropski okvir za ukrepanje v zvezi s kulturnimi dobrinami, ki je bil predstavljen decembra 2018 in vključuje pet stebrov, na podlagi katerih naj bi resnično spremenili način, kako cenimo, ohranjamo in promoviramo evropsko kulturno dediščino; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navaja, da Komisija že ves čas podpira kulturni sektor, ne samo z nekdanjima programoma Kultura in MEDIA, temveč tudi s sredstvi kohezijske politike, programom COSME in programom Obzorje 2020, in da so dodatni podporni instrumenti vključeni v program Erasmus+, Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo načelo vključevanja naložb v kulturo v različne politike Unije uporabljalo tudi pri načrtovanju evropskih skladov in da kultura ne bo obravnavana zgolj kot sektorska politika, temveč ji bo priznana vloga v vseh razsežnostih kohezije (ekonomske, socialne in teritorialne). Zato poudarja pomen krepitve sinergij med kulturno in drugimi politikami, kot so regionalna politika ter politike na področju turizma, izobraževanja, mladih ter raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo ter države članice in njihove organe upravljanja, naj pri novem načrtovanju evropskih skladov za območja, ki zaostajajo v razvoju, povečajo naložbe v kulturo, vključno s podporo ukrepom, s katerimi bi obsežno dediščino „vrnili državljanom“ v okviru nepridobitnih javno-zasebnih partnerstev, in s krepitvijo osnovnih kulturnih proizvodov (zlasti javnih knjižnic); |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba povečati naložbe na kulturnem področju, kakor je že predvideno za programa Ustvarjalna Evropa in Erasmus+. Ustrezno bi bilo treba poudariti osrednjo vlogo regij in mest v procesih integracije ter podpreti javno-zasebna nepridobitna partnerstva, tudi za spodbuditev dobrih praks upravljanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so pogajanja o kohezijski politiki po letu 2020 jasno in nedvoumno izhodišče za oblikovanje koristne strategije za doseganje ambicioznih ciljev s podvojitvijo glavnih evropskih programov, ki neposredno vplivajo na kulturne politike, kot sta Ustvarjalna Evropa in Erasmus; |
| --- | --- |

15.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 16. | poudarja, da ima vsaka država članica EU na svojem ozemlju območja, ki so edinstvena z vidika kulture ali narave in ki jih je Unesco priznal kot svetovno dediščino, in da je v vseh 27 državah članicah EU skupaj kar 381 območij svetovne dediščine, od skupno 1 121 območij na svetovni ravni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se kulturna dediščina razprostira po ozemljih držav članic in je v številnih primerih težko dostopna, znatni problemi pa so tudi z njenim ohranjanjem in uporabo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo ter države članice in njihove organe upravljanja, naj podprejo varstvo in fizično varovanje kulturne dediščine, zlasti da bi zagotovili dejansko ohranjanje obsežne dediščine, ki se nahaja na območjih v notranjosti ali na obrobju in je težko dostopna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen kulturnega turizma, s katerim se promovira sama vrednost kulture, hkrati pa širše prispeva k teritorialnemu razvoju. Zato opozarja, da je potreben celosten pristop h kulturnemu turizmu, tudi v okviru strategij pametne specializacije, da se racionalizira njegov vpliv na lokalna območja in zagotovi njegova trajnostnost. Pri tem opozarja na sistem kazalnikov Evropske komisije za evropski turizem (ETIS), ki lahko pomaga pri merjenju uspešnosti destinacij kulturnega turizma glede trajnostnosti, in poziva, naj se redno posodablja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja vse večje zanimanje in zavzetost vseh evropskih lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje skupnih vizij in ukrepov v državah članicah. Upa, da bodo tudi v drugih državah sprejete pobude, kakršna je Listina iz Agrigenta, ki so jo poleg več sto županov podpisali tudi predsedniki italijanskih dežel in ki jo podpirajo tudi posebej reprezentativna združenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zaveda, da je treba državljane bolj vključiti v procese kulturne rasti in jim zagotoviti instrumente za njihovo aktivno sodelovanje. Poleg tega se zaveda tudi prispevka kulture in kulturne raznolikosti k trajnostnemu razvoju, kar je priznano v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 (2), in se zavezuje, da si bo prizadeval za to, da bosta postali ključna dejavnika trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

21.

Prednostni cilji lokalnih in regionalnih oblasti

| 22. | poziva evropske regije in mesta ter regionalne organizacije in mreže za kulturno dediščino, naj se zgledujejo po tem okviru pri pripravi obsežnih in učinkovitih ukrepov in strateških načrtov za promocijo in poudarjanje pomena kulturne dediščine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti tiste ravni upravljanja, ki lahko sprejemajo pobude za seznanjanje z evropsko kulturno dediščino, tako med šoloobveznimi kot odraslimi državljani, tudi osebami, ki se želijo naseliti v eni izmed držav članic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da sta poznavanje in uživanje evropske kulturne dediščine kot celote različnih kulturnih, družbenih in ustvarjalnih izrazov, dediščine in zapuščine generacij pred nami ter tradicij in običajev evropskih narodov sredstvo za utrjevanje evropskega državljanstva, ki lahko spodbuja integracijo in vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je treba na evropski ravni okrepiti pobude za seznanjenost z evropsko kulturno dediščino in dostop do nje, saj je to bistvenega pomena za utrjevanje evropskega državljanstva in spodbujanje občutka pripadnosti državljanov Evropi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja prispevek, ki ga lahko imajo mreže mest in partnerstva med mesti ter dejavnosti vzajemnega učenja pri spodbujanju tem v zvezi z državljanstvom in ozaveščanju o njih; to je lahko način za vključevanje in sodelovanje v državljanskem življenju, zlasti v primeru novih držav članic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k povečanju naložb v kulturo ter načrte za uporabo kulturne dediščine, tudi opuščene ali zapuščene, s skupnim in trajnostnim upravljanjem v okviru nove agende za mesta 2030. Pri tem bi se oprli na inovativne pobude občin ter pobude sodelovanja, ki jih predlagajo teritorialni akterji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaga nadaljnjo krepitev sklicevanja na ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri promociji in poudarjanju pomena umetniškega in kulturnega življenja v njihovih skupnostih ter poziva k okrepitvi sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti v programu. V zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti pravo ravnovesje med dodeljevanjem sredstev za obsežne projekte ter ukrepi in dejavnostmi financiranja na lokalni in regionalni ravni, kar vključuje MSP; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj državljanom olajša dostop do kulture in spominskih krajev in spodbudi k uživanju v kulturnih dobrinah, zlasti med mlajšimi generacijami, z razvojem celostnih politik za vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje ter s spodbujanjem sodelovanja lokalnih skupnosti v kulturnih pobudah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi bilo treba podpreti kulturno in ustvarjalno industrijo, zlasti ukrepe, povezane s seznanjenostjo z dediščino in uživanjem v njej, ki bi lahko prinesli rezultate v smislu kakovosti, zaposlovanja, digitalnih inovacij in socialnega vključevanja, pa tudi tiste, ki se nanašajo na razvoj vizualne in uprizoritvene umetnosti na evropski ravni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | se zaveda, kako pomembno je izkoristiti priložnosti, ki jih nudijo digitalne tehnologije za interaktivno promocijo kulture in privabljanje vseh družbenih skupin, zlasti mladih kot bodočih skrbnikov in promotorjev kulturne dediščine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj kulturnih povezav med sredozemskimi državami, tudi z ukrepi kulturne diplomacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na pomen čezmejnega in medregionalnega sodelovanja na kulturnem področju, saj kulturna dediščina presega meje (3), in poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri tem, tudi pri izvajanju kulturnega dela makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba izboljšati izmenjavo podatkov in informacij med javnimi upravami v državah EU ter njihovo komunikacijo z državljani, da bi olajšali poznavanje evropske kulturne dediščine in uživanje v njej; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za spodbujanje učinkovitega sodelovanja evropskih državljanov in njihovega uživanja v evropski kulturni dediščini, ki se razprostira po ozemlju držav članic, zlasti z omogočanjem polnega dostopa do informacij, kar je predpogoj za njihovo dejavno sodelovanje, in s podporo vzpostavitvi posebne informacijske platforme; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva evropska mesta in regije, naj s svojimi upravnimi zmogljivostmi kot glavni akterji preučijo vzorce družbenih in gospodarskih inovacij, ki temeljijo na kulturi, in spodbujajo pobude, namenjene civilni družbi in združenjem, katerih cilj je vključevanje državljanov v razvoj kulture ter varstvo in promocijo snovne in nesnovne kulturne dediščine. |
| --- | --- |

36.

V Bruslju, 12. februarja 2020

Predsednik Evropskega odbora regij

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/sites/creativity/files/artistic_freedom_pdf_web.pdf

1

(2)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

2

(3)  Dva primera: kulturne poti Sveta Evrope (https://www.coe.int/en/web/cultural-routes/about) in potovanja po svetovni dediščini Unesco (Evropa) (https://visitworldheritage.com/en/eu).

3

---