# Úřední věstník C 285/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 285 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5027. listopadu 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 285

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5027. listopadu 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2007/C 285/01 | Zvláštní zpráva č. 5/2007 o řízení programu CARDS Komisí, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2007/C 285/01

Zvláštní zpráva č. 5/2007 o řízení programu CARDS Komisí, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 27.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 285/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 5/2007

o řízení programu CARDS Komisí, spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2007/C 285/01)

OBSAH

SEZNAM ZKRATEK

| I–VIII | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–7 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–7

| 8–10 | ROZSAH A KONCEPCE AUDITU |
| --- | --- |

8–10

| 11–60 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

11–60

| 11–27 | Nedostatky strategických obecných pokynů v programovacím procesu |
| --- | --- |

11–27

| 11–19 | Strategické plány zemí jsou formulovány příliš obecně, víceleté orientační programy postrádají jasné priority, absence účelných obecných pokynů k poskytování pomoci |
| --- | --- |

11–19

| 20 | Nedostatky ve strategických obecných pokynech způsobují problémy v provádění pomoci |
| --- | --- |

20

| 21–27 | Přesměrování pomoci od investiční podpory k budování institucí |
| --- | --- |

21–27

| 28–41 | Efektivní řídící struktury zajistily rychlé dodání pomoci, avšak pro vnitrostátní správní kapacitu to byla výzva |
| --- | --- |

28–41

| 28–37 | Řídící struktury nebyly vždy přiměřené |
| --- | --- |

28–37

| 38–41 | Pomoc je dodávána rychle, ale nezohledňuje dostatečně absorpční kapacitu přijímajících zemí |
| --- | --- |

38–41

| 42–54 | Koncepce řízení uplatňovaná Komisí nepřispěla ke zvýšení odpovědnosti přijímajících zemí |
| --- | --- |

42–54

| 45–52 | Omezená odpovědnost přijímajících zemí ve fázi určování projektů a ve fázi nabídkového řízení |
| --- | --- |

45–52

| 53–54 | Absence vlastnictví zemí při koordinaci dárců |
| --- | --- |

53–54

| 55–60 | Nejednotný přístup k monitorování a hodnocení |
| --- | --- |

55–60

| 61–70 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

61–70

| 61 | Jak účelné bylo řízení programu CARDS Komisí? |
| --- | --- |

61

| 62–64 | Do jaké míry byly strategické obecné pokyny k programům přiměřené a koherentní? |
| --- | --- |

62–64

| 65–67 | Do jaké míry byly koncepce řízení zavedené a uplatňované Komisí přiměřené a efektivní? |
| --- | --- |

65–67

| 68–69 | Do jaké míry financované projekty podporují vlastnictví přijímající země? |
| --- | --- |

68–69

| 70 | Do jaké míry bylo monitorování a hodnocení účelné při určování nedostatků a rozšiřování jejich zjištění a následná opatření přijatá Komisí včasná? |
| --- | --- |

70

Odpovědi Komise

SEZNAM ZKRATEK





  ARF

| ARF | Albánský rozvojový fond |
| --- | --- |
| BaH | Bosna a Hercegovina |
| BJRM | Bývalá jugoslávská republika Makedonie |
| CARDS | Program pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (z angl. Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation) |
| CFCU | Centrální finanční a kontraktační jednotka (z angl. Central Finance and Contracting Unit) |
| CSP | Strategický plán země (z angl. Country Strategy Paper) |
| EAR | Evropská agentura pro obnovu (z angl. European Agency for Reconstruction) |
| ECPA | Mise policejní pomoci Evropské komise v Albánii (z angl. EC Police Assistance mission in Albania) |
| EK | Evropská komise |
| EU | Evropská unie |
| EURALIUS | Mise evropské pomoci albánskému justičnímu systému (z angl. European Assistance Mission to the Albanian Justice System) |
| GŘ ELARG | Generální ředitelství pro rozšíření |
| GŘ RELEX | Generální ředitelství pro vnější vztahy |
| HQ | Ústředí (z angl. Headquarters) |
| IPA | Nástroj předvstupní pomoci (z angl. Instrument for Pre-Accession) |
| KFOR | Jednotky v Kosovu vedené NATO |
| NKI | Nejvyšší kontrolní instituce |
| OSN | Organizace spojených národů |
| OVI | Objektivně ověřitelné ukazatele (z angl. Objectively Verifiable Indicators) |
| PAMECA II | Mise policejní pomoci Evropského společenství v Albánii (z angl. Police Assistance Mission of the European Community to Albania) |
| ROM | Monitorování orientované na výsledky (z angl. Result-Oriented Monitoring) |
| SRJ | Svazová republika Jugoslávie |
| UNMIK | Mise Spojených národů v Kosovu (z angl. United Nations Mission in Kosovo) |
| ZS | Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora (z angl. Special Report of the European Court of Auditors) |

Albánský rozvojový fond

BaH

Bosna a Hercegovina

BJRM

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

CARDS

Program pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (z angl. Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation)

CFCU

Centrální finanční a kontraktační jednotka (z angl. Central Finance and Contracting Unit)

CSP

Strategický plán země (z angl. Country Strategy Paper)

EAR

Evropská agentura pro obnovu (z angl. European Agency for Reconstruction)

ECPA

Mise policejní pomoci Evropské komise v Albánii (z angl. EC Police Assistance mission in Albania)

EK

Evropská komise

EU

Evropská unie

EURALIUS

Mise evropské pomoci albánskému justičnímu systému (z angl. European Assistance Mission to the Albanian Justice System)

GŘ ELARG

Generální ředitelství pro rozšíření

GŘ RELEX

Generální ředitelství pro vnější vztahy

HQ

Ústředí (z angl. Headquarters)

IPA

Nástroj předvstupní pomoci (z angl. Instrument for Pre-Accession)

KFOR

Jednotky v Kosovu vedené NATO

NKI

Nejvyšší kontrolní instituce

OSN

Organizace spojených národů

OVI

Objektivně ověřitelné ukazatele (z angl. Objectively Verifiable Indicators)

PAMECA II

Mise policejní pomoci Evropského společenství v Albánii (z angl. Police Assistance Mission of the European Community to Albania)

ROM

Monitorování orientované na výsledky (z angl. Result-Oriented Monitoring)

SRJ

Svazová republika Jugoslávie

UNMIK

Mise Spojených národů v Kosovu (z angl. United Nations Mission in Kosovo)

ZS

Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora (z angl. Special Report of the European Court of Auditors)

SHRNUTÍ

| I. | Hlavními cíli programu pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (CARDS) je přispět k účasti přijímajících zemí na procesu stabilizace a přidružení a zvýšit odpovědnost zemí a subjektů západního Balkánu vůči tomuto procesu. Program CARDS byl navržen se záměrem podpořit udržitelnou reformu, kompatibilní v rámci EU, upevnit stabilitu a přiblížit tento region Evropské unii. V období 2000–2006 byly na tento program přiděleny rozpočtové prostředky ve výši více než 5 000 milionů EUR (viz body 1 až 7). |
| --- | --- |

I.

Hlavními cíli programu pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (CARDS) je přispět k účasti přijímajících zemí na procesu stabilizace a přidružení a zvýšit odpovědnost zemí a subjektů západního Balkánu vůči tomuto procesu. Program CARDS byl navržen se záměrem podpořit udržitelnou reformu, kompatibilní v rámci EU, upevnit stabilitu a přiblížit tento region Evropské unii. V období 2000–2006 byly na tento program přiděleny rozpočtové prostředky ve výši více než 5 000 milionů EUR (viz body 1 až 7).

| II. | Účetní dvůr provedl audit programu CARDS, aby vyslovil závěr ve věci účelnosti řízení programu Komisí. Postupoval tak, že posuzoval (viz bod 8):






  a) | zda byly strategické obecné pokyny k tomuto programu přiměřené a koherentní; |
| --- | --- | --- |

II.

Účetní dvůr provedl audit programu CARDS, aby vyslovil závěr ve věci účelnosti řízení programu Komisí. Postupoval tak, že posuzoval (viz bod 8):

a)

zda byly strategické obecné pokyny k tomuto programu přiměřené a koherentní;

| b) | zda byly koncepce řízení zavedené a uplatňované Komisí přiměřené a efektivní; |
| --- | --- |

b)

zda byly koncepce řízení zavedené a uplatňované Komisí přiměřené a efektivní;

| c) | zda projekty financované z tohoto programu podpořily vlastnictví (vlastnickou odpovědnost) přijímající země a |
| --- | --- |

c)

zda projekty financované z tohoto programu podpořily vlastnictví (vlastnickou odpovědnost) přijímající země a

| d) | zda bylo monitorování a hodnocení při určování nedostatků a rozšiřování jejich zjištění účelné a zda byla následná opatření přijatá Komisí včasná. |
| --- | --- |

d)

zda bylo monitorování a hodnocení při určování nedostatků a rozšiřování jejich zjištění účelné a zda byla následná opatření přijatá Komisí včasná.

| III. | Strategické obecné pokyny Komise byly velmi obecné, což bylo přiměřené pro fázi obnovy, nikoli však pro náročnější cíle budování institucí. Strategické plány zemí neposkytovaly dostatečnou orientaci, zejména vzhledem k tomu, že nebyly podpořeny včasnými odvětvovými strategiemi. Víceleté orientační programy nestanovily pořadí priorit mezi různými oblastmi intervence ani v jejich rámci. Evropská partnerství zavedená v roce 2004 nebyla využívána ke zdokonalení obecných pokynů pro volbu opatření (viz body 11 až 27). |
| --- | --- |

III.

Strategické obecné pokyny Komise byly velmi obecné, což bylo přiměřené pro fázi obnovy, nikoli však pro náročnější cíle budování institucí. Strategické plány zemí neposkytovaly dostatečnou orientaci, zejména vzhledem k tomu, že nebyly podpořeny včasnými odvětvovými strategiemi. Víceleté orientační programy nestanovily pořadí priorit mezi různými oblastmi intervence ani v jejich rámci. Evropská partnerství zavedená v roce 2004 nebyla využívána ke zdokonalení obecných pokynů pro volbu opatření (viz body 11 až 27).

| IV. | V minulosti trpěla pomoc EU západnímu Balkánu souběžnou existencí tří odlišných právních východisek, pomalým prováděním programů a nadměrnou centralizací. Nařízení CARDS tato východiska sjednotilo. Komisi se také podařilo zajistit rychlé dodávání pomoci, přestože to bylo někdy na úkor schopnosti přijímajících zemí mít z této pomoci užitek. Komise používala čtyři odlišné koncepce řízení. Dvě hlavní koncepce – delegace s přenesenými pravomocemi a Evropská agentura pro obnovu (EAR) – byly většinou účelné a přiměřené (viz bod 28 až 41). |
| --- | --- |

IV.

V minulosti trpěla pomoc EU západnímu Balkánu souběžnou existencí tří odlišných právních východisek, pomalým prováděním programů a nadměrnou centralizací. Nařízení CARDS tato východiska sjednotilo. Komisi se také podařilo zajistit rychlé dodávání pomoci, přestože to bylo někdy na úkor schopnosti přijímajících zemí mít z této pomoci užitek. Komise používala čtyři odlišné koncepce řízení. Dvě hlavní koncepce – delegace s přenesenými pravomocemi a Evropská agentura pro obnovu (EAR) – byly většinou účelné a přiměřené (viz bod 28 až 41).

| V. | Přestože Komise považovala vlastnickou odpovědnost (vlastnictví) přijímající země za prioritu, neměla pro splnění tohoto cíle jednotnou koncepci a uplatňované koncepce řízení takovou vlastnickou odpovědnost nepodporovaly (viz body 42 až 54). |
| --- | --- |

V.

Přestože Komise považovala vlastnickou odpovědnost (vlastnictví) přijímající země za prioritu, neměla pro splnění tohoto cíle jednotnou koncepci a uplatňované koncepce řízení takovou vlastnickou odpovědnost nepodporovaly (viz body 42 až 54).

| VI. | Monitorování a hodnocení bylo částečně na dobré úrovni, mezi delegacemi a EAR jsou však rozdíly. Absence přiměřených projektových ukazatelů ohrozila účelnost monitorování (viz body 55 až 60). |
| --- | --- |

VI.

Monitorování a hodnocení bylo částečně na dobré úrovni, mezi delegacemi a EAR jsou však rozdíly. Absence přiměřených projektových ukazatelů ohrozila účelnost monitorování (viz body 55 až 60).

| VII. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že řízení programu CARDS Komisí bylo převážně úspěšné v tom smyslu, že přispělo ke stabilizaci a obnově v přijímajících zemích. Pomoc však byla méně účelná, pokud jde o zlepšení správních kapacit, a to z důvodu omezeného počátečního zaměření na budování institucí a nedostatečné schopnosti přijímající země absorbovat poskytnutou pomoc (viz body 61 až 70). |
| --- | --- |

VII.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že řízení programu CARDS Komisí bylo převážně úspěšné v tom smyslu, že přispělo ke stabilizaci a obnově v přijímajících zemích. Pomoc však byla méně účelná, pokud jde o zlepšení správních kapacit, a to z důvodu omezeného počátečního zaměření na budování institucí a nedostatečné schopnosti přijímající země absorbovat poskytnutou pomoc (viz body 61 až 70).

| VIII. | Nařízení CARDS přestalo platit v roce 2006 a nový nástroj předvstupní pomoci nabyl účinnosti v roce 2007. Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: zlepšila své strategické obecné pokyny; zajistila, aby rychlost provádění programu v plné míře zohlednila schopnost subjektů tuto pomoc absorbovat; zavedla účelnou strategii pro zajištění vlastnické odpovědnosti přijímající země a rozšířila používání osvědčených postupů pro monitorování a hodnocení (viz body 61 až 70). |
| --- | --- |

VIII.

Nařízení CARDS přestalo platit v roce 2006 a nový nástroj předvstupní pomoci nabyl účinnosti v roce 2007. Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: zlepšila své strategické obecné pokyny; zajistila, aby rychlost provádění programu v plné míře zohlednila schopnost subjektů tuto pomoc absorbovat; zavedla účelnou strategii pro zajištění vlastnické odpovědnosti přijímající země a rozšířila používání osvědčených postupů pro monitorování a hodnocení (viz body 61 až 70).

ÚVOD

| 1. | CARDS je zkratka pro „pomoc Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci“. Program CARDS (1) se vztahuje na tyto země západního Balkánu: Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii (SRJ) a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii. Pokud jde o pomoc SRJ a jejímu nástupnickému státu Svazu Srbska a Černé Hory (2), byl program CARDS rozdělen do tří ročních programů: Srbsko (3), Kosovo a Černá Hora. |
| --- | --- |

1.

CARDS je zkratka pro „pomoc Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci“. Program CARDS (1) se vztahuje na tyto země západního Balkánu: Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii (SRJ) a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii. Pokud jde o pomoc SRJ a jejímu nástupnickému státu Svazu Srbska a Černé Hory (2), byl program CARDS rozdělen do tří ročních programů: Srbsko (3), Kosovo a Černá Hora.

| 2. | Program CARDS je součástí strategie stabilizace a přidružení uplatňované Evropskou unií vůči západnímu Balkánu, která vznikla jako reakce na války v bývalé Jugoslávii v průběhu 90. let minulého století. Strategie stabilizace a přidružení signalizovala konec vojenského konfliktu, začátek fyzické obnovy a hospodářského oživení těchto zemí (tj. stabilizaci) a stále těsnější vztahy s Evropskou unií (tj. přidružení). Evropská rada se v červnu 2000 výslovně vyjádřila v tom smyslu, že tato integrace by mohla v konečném důsledku znamenat členství v Evropské unii. |
| --- | --- |

2.

Program CARDS je součástí strategie stabilizace a přidružení uplatňované Evropskou unií vůči západnímu Balkánu, která vznikla jako reakce na války v bývalé Jugoslávii v průběhu 90. let minulého století. Strategie stabilizace a přidružení signalizovala konec vojenského konfliktu, začátek fyzické obnovy a hospodářského oživení těchto zemí (tj. stabilizaci) a stále těsnější vztahy s Evropskou unií (tj. přidružení). Evropská rada se v červnu 2000 výslovně vyjádřila v tom smyslu, že tato integrace by mohla v konečném důsledku znamenat členství v Evropské unii.

| 3. | Preambule nařízení CARDS popisuje hlavní cíl pomoci: „Stávající pomoc Společenství by měla být rozšířena a přesměrována, aby odpovídala (politickým) cílům Evropské unie v tomto regionu, a zejména, aby přispívala k procesu stabilizace a přidružení a zvyšovala zodpovědnost vůči tomuto procesu u přijímajících zemí a subjektů“. Podle nařízení je třeba věnovat regionálnímu rozměru pomoci Společenství zvláštní pozornost. |
| --- | --- |

3.

Preambule nařízení CARDS popisuje hlavní cíl pomoci: „Stávající pomoc Společenství by měla být rozšířena a přesměrována, aby odpovídala (politickým) cílům Evropské unie v tomto regionu, a zejména, aby přispívala k procesu stabilizace a přidružení a zvyšovala zodpovědnost vůči tomuto procesu u přijímajících zemí a subjektů“. Podle nařízení je třeba věnovat regionálnímu rozměru pomoci Společenství zvláštní pozornost.

| 4. | Proces stabilizace a přidružení představuje progresivní partnerství, ve kterém EU nabízí spojení obchodních koncesí (autonomní obchodní opatření), hospodářské a finanční pomoci (program CARDS) a smluvních vztahů (dohody o stabilizaci a přidružení). |
| --- | --- |

4.

Proces stabilizace a přidružení představuje progresivní partnerství, ve kterém EU nabízí spojení obchodních koncesí (autonomní obchodní opatření), hospodářské a finanční pomoci (program CARDS) a smluvních vztahů (dohody o stabilizaci a přidružení).

| 5. | V období let 2000–2006 program CARDS disponoval celkovým rozpočtem ve výši více než 5 miliard EUR, určených zejména na investiční podporu a budování institucí. Celkový počet obyvatel v regionu západního Balkánu činí přibližně 24 milionů. Rozpočtové prostředky přidělené na program CARDS tak představují roční podporu ve výši 30 EUR na obyvatele, což ukazuje, jak velký politický význam EU tomuto regionu připisuje (4). |
| --- | --- |

5.

V období let 2000–2006 program CARDS disponoval celkovým rozpočtem ve výši více než 5 miliard EUR, určených zejména na investiční podporu a budování institucí. Celkový počet obyvatel v regionu západního Balkánu činí přibližně 24 milionů. Rozpočtové prostředky přidělené na program CARDS tak představují roční podporu ve výši 30 EUR na obyvatele, což ukazuje, jak velký politický význam EU tomuto regionu připisuje (4).

| 6. | Hlavní oblasti intervence programu CARDS jsou:






  a) | obnova, stabilizace demokracie, smíření a návrat uprchlíků; |
| --- | --- | --- |

6.

Hlavní oblasti intervence programu CARDS jsou:

a)

obnova, stabilizace demokracie, smíření a návrat uprchlíků;

| b) | rozvoj institucí a právních předpisů, včetně harmonizace s normami a přístupy Evropské unie, podpora demokracie a právního státu, lidských práv, občanské společnosti a sdělovacích prostředků a fungování ekonomiky volného trhu; |
| --- | --- |

b)

rozvoj institucí a právních předpisů, včetně harmonizace s normami a přístupy Evropské unie, podpora demokracie a právního státu, lidských práv, občanské společnosti a sdělovacích prostředků a fungování ekonomiky volného trhu;

| c) | udržitelný hospodářský a sociální rozvoj, včetně strukturální reformy; |
| --- | --- |

c)

udržitelný hospodářský a sociální rozvoj, včetně strukturální reformy;

| d) | podpora užších vztahů a regionální spolupráce mezi přijímajícími zeměmi navzájem a ve vztahu mezi těmito zeměmi, EU a (tehdejšími) kandidátskými zeměmi střední Evropy. |
| --- | --- |

d)

podpora užších vztahů a regionální spolupráce mezi přijímajícími zeměmi navzájem a ve vztahu mezi těmito zeměmi, EU a (tehdejšími) kandidátskými zeměmi střední Evropy.

| 7. | V Evropské komisi za řízení programu CARDS až do začátku roku 2005 odpovídaly společně generální ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX) a Úřad pro spolupráci EuropeAid. Generální ředitelství pro vnější vztahy neslo odpovědnost za politické vztahy a strategický rozvoj, jako například za vypracování strategických plánů zemí a víceletých orientačních programů. Úřad pro spolupráci EuropeAid odpovídal za řízení ročních programů. Na začátku roku 2005 převzalo odpovědnost za celý projektový cyklus generální ředitelství pro rozšíření (DG ELARG), a to od formulace politiky a plánování až po fázi provádění. |
| --- | --- |

7.

V Evropské komisi za řízení programu CARDS až do začátku roku 2005 odpovídaly společně generální ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX) a Úřad pro spolupráci EuropeAid. Generální ředitelství pro vnější vztahy neslo odpovědnost za politické vztahy a strategický rozvoj, jako například za vypracování strategických plánů zemí a víceletých orientačních programů. Úřad pro spolupráci EuropeAid odpovídal za řízení ročních programů. Na začátku roku 2005 převzalo odpovědnost za celý projektový cyklus generální ředitelství pro rozšíření (DG ELARG), a to od formulace politiky a plánování až po fázi provádění.

ROZSAH A KONCEPCE AUDITU

| 8. | Smyslem auditu provedeného Evropským účetním dvorem bylo posoudit účelnost řízení programu CARDS Komisí. Hlavním cílem auditu bylo vyslovit závěr o míře, v níž:






  a) | byly strategické obecné pokyny k tomuto programu přiměřené a koherentní; |
| --- | --- | --- |

8.

Smyslem auditu provedeného Evropským účetním dvorem bylo posoudit účelnost řízení programu CARDS Komisí. Hlavním cílem auditu bylo vyslovit závěr o míře, v níž:

a)

byly strategické obecné pokyny k tomuto programu přiměřené a koherentní;

| b) | byly koncepce řízení zavedené a uplatňované Komisí přiměřené a efektivní; |
| --- | --- |

b)

byly koncepce řízení zavedené a uplatňované Komisí přiměřené a efektivní;

| c) | projekty financované z tohoto programu podpořily vlastnictví (vlastnickou odpovědnost) přijímající země; |
| --- | --- |

c)

projekty financované z tohoto programu podpořily vlastnictví (vlastnickou odpovědnost) přijímající země;

| d) | bylo monitorování a hodnocení při zjišťování nedostatků a šíření informací o těchto zjištěních účelné a následná opatření přijatá Komisí včasná. |
| --- | --- |

d)

bylo monitorování a hodnocení při zjišťování nedostatků a šíření informací o těchto zjištěních účelné a následná opatření přijatá Komisí včasná.

| 9. | Součástí auditní práce byl přezkum strategických a plánovacích dokumentů, obecných pokynů a zpráv. Kromě toho byl v období 2002–2005 přezkoumán diskreční vzorek projektů CARDS (Příloha). |
| --- | --- |

9.

Součástí auditní práce byl přezkum strategických a plánovacích dokumentů, obecných pokynů a zpráv. Kromě toho byl v období 2002–2005 přezkoumán diskreční vzorek projektů CARDS (Příloha).

| 10. | Při auditu se rovněž zkoumaly příslušné hodnotící zprávy vypracované jménem Komise – včetně hodnocení v polovině období programu CARDS (5), které bylo dokončeno v červnu 2004 – a také nápravná opatření přijatá Komisí. Účetní dvůr dospěl k závěru, že poskytují dostatečný základ, aby příslušné výsledky mohly být použity jako doplňující důkazní informace pro jeho vlastní auditní zjištění (6). |
| --- | --- |

10.

Při auditu se rovněž zkoumaly příslušné hodnotící zprávy vypracované jménem Komise – včetně hodnocení v polovině období programu CARDS (5), které bylo dokončeno v červnu 2004 – a také nápravná opatření přijatá Komisí. Účetní dvůr dospěl k závěru, že poskytují dostatečný základ, aby příslušné výsledky mohly být použity jako doplňující důkazní informace pro jeho vlastní auditní zjištění (6).

PŘIPOMÍNKY

Nedostatky strategických obecných pokynů v programovacím procesu

Strategické plány zemí jsou formulovány příliš obecně, víceleté orientační programy postrádají jasné priority, absence účelných obecných pokynů k poskytování pomoci

| 11. | Nařízení CARDS představuje právní východisko pro hlavní strategické plány používané pro pomoc v rámci programu CARDS: „Pomoc Společenství by měla být řízena podle strategického rámce a pomocí ročních a víceletých plánů, které budou poskytnuty k vyjádření správnímu výboru zřízenému tímto nařízením.“ |
| --- | --- |

11.

Nařízení CARDS představuje právní východisko pro hlavní strategické plány používané pro pomoc v rámci programu CARDS: „Pomoc Společenství by měla být řízena podle strategického rámce a pomocí ročních a víceletých plánů, které budou poskytnuty k vyjádření správnímu výboru zřízenému tímto nařízením.“

| 12. | Účetní dvůr posuzoval míru, v níž byl program CARDS řízen v souladu s přiměřenými postupy uvedených ve strategických obecných pokynech a v níž byl zaměřen na konkrétní potřeby zemí, které se na něm podílejí, a zároveň zda byl v souladu s cíli programu definovanými v nařízení a s procesem stabilizace a přidružení v širším slova smyslu. |
| --- | --- |

12.

Účetní dvůr posuzoval míru, v níž byl program CARDS řízen v souladu s přiměřenými postupy uvedených ve strategických obecných pokynech a v níž byl zaměřen na konkrétní potřeby zemí, které se na něm podílejí, a zároveň zda byl v souladu s cíli programu definovanými v nařízení a s procesem stabilizace a přidružení v širším slova smyslu.

| 13. | Komise v souladu s nařízením CARDS definovala strategický rámec pro země západního Balkánu, se strategickými plány (SP) pro každou jednotlivou zemi, a regionální strategický plán, v jehož koncepci byly zohledněny všechny přijímající země. V souladu s požadavky regulačního rámce Komise vypracovala dva víceleté orientační programy na období 2002–2004 a 2005–2006, jeden pro jednotlivé země a jeden pro regionální mezistátní program. |
| --- | --- |

13.

Komise v souladu s nařízením CARDS definovala strategický rámec pro země západního Balkánu, se strategickými plány (SP) pro každou jednotlivou zemi, a regionální strategický plán, v jehož koncepci byly zohledněny všechny přijímající země. V souladu s požadavky regulačního rámce Komise vypracovala dva víceleté orientační programy na období 2002–2004 a 2005–2006, jeden pro jednotlivé země a jeden pro regionální mezistátní program.

| 14. | V roce 2004 – na konci prvního období víceletého orientačního programu – byly dokumenty k evropskému partnerství Albánie, Bosny a Hercegoviny, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Srbska a Černé Hory, včetně Kosova (7), schváleny Evropskou radou s cílem zintenzivnit proces stabilizace a přidružení (8). Tyto dokumenty byly vypracovány pro všechny země a určily oblasti pro opatření a závazky, které měly partnerské země plnit, aby se přiblížily Evropské unii. Pomoc EU se měla zaměřit na priority stanovené v rámci těchto partnerství. |
| --- | --- |

14.

V roce 2004 – na konci prvního období víceletého orientačního programu – byly dokumenty k evropskému partnerství Albánie, Bosny a Hercegoviny, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Srbska a Černé Hory, včetně Kosova (7), schváleny Evropskou radou s cílem zintenzivnit proces stabilizace a přidružení (8). Tyto dokumenty byly vypracovány pro všechny země a určily oblasti pro opatření a závazky, které měly partnerské země plnit, aby se přiblížily Evropské unii. Pomoc EU se měla zaměřit na priority stanovené v rámci těchto partnerství.

| 15. | Audit odhalil nedostatky ve strategických obecných pokynech k programovacím mechanismům programu CARDS. Strategie, jak jsou popsány ve strategických plánech zemí, byly formulovány příliš obecně, než aby mohly být pro programování užitečné, přestože formálně jsou v souladu s obecnými pokyny Komise pro strategické plány zemí. Strategické plány zemí nebyly aktualizovány, a nezohledňovaly tak významné změny, jako dokumenty evropského partnerství Rady. |
| --- | --- |

15.

Audit odhalil nedostatky ve strategických obecných pokynech k programovacím mechanismům programu CARDS. Strategie, jak jsou popsány ve strategických plánech zemí, byly formulovány příliš obecně, než aby mohly být pro programování užitečné, přestože formálně jsou v souladu s obecnými pokyny Komise pro strategické plány zemí. Strategické plány zemí nebyly aktualizovány, a nezohledňovaly tak významné změny, jako dokumenty evropského partnerství Rady.

| 16. | Víceleté orientační programy nestanovily priority mezi jednotlivými odvětvími ani v jejich rámci, jak požadovaly obecné pokyny Komise (9), a neuváděly ani časový rozvrh předpokládaných opatření. První evropské partnerství v roce 2004 umožnilo Komisi zaměřit její opatření ve víceletém orientačním programu pro období 2005–2006 (10) přesněji. Přestože víceletý orientační program pro období 2005–2006 obsahoval odkazy na priority evropského partnerství, nebyl dostatečným vodítkem pro výběr opatření, která měla být financována. |
| --- | --- |

16.

Víceleté orientační programy nestanovily priority mezi jednotlivými odvětvími ani v jejich rámci, jak požadovaly obecné pokyny Komise (9), a neuváděly ani časový rozvrh předpokládaných opatření. První evropské partnerství v roce 2004 umožnilo Komisi zaměřit její opatření ve víceletém orientačním programu pro období 2005–2006 (10) přesněji. Přestože víceletý orientační program pro období 2005–2006 obsahoval odkazy na priority evropského partnerství, nebyl dostatečným vodítkem pro výběr opatření, která měla být financována.

| 17. | Jak stanoví nařízení CARDS, správní výbor CARDS (11) je povinen poskytnout své vyjádření k obecným pokynům pro programování v rámci CARDS, k víceletým orientačním programům a ročním programům s cílem zlepšit strategické obecné pokyny k programovacímu procesu. Ve skutečnosti nebyly zjištěny žádné důkazy, které by potvrzovaly, že práce výboru přispěla ke zlepšení kvality navrhovaných dokumentů. |
| --- | --- |

17.

Jak stanoví nařízení CARDS, správní výbor CARDS (11) je povinen poskytnout své vyjádření k obecným pokynům pro programování v rámci CARDS, k víceletým orientačním programům a ročním programům s cílem zlepšit strategické obecné pokyny k programovacímu procesu. Ve skutečnosti nebyly zjištěny žádné důkazy, které by potvrzovaly, že práce výboru přispěla ke zlepšení kvality navrhovaných dokumentů.

| 18. | Podrobné odvětvové analýzy provedené Komisí či národní strategie přijímajících zemí ve většině případů neexistovaly nebo byly vypracovány příliš pozdě na to, aby mohly strategické obecné pokyny zlepšit. Projekty proto nebyly vybrány na základě objektivních kritérií; v některých případech byla jejich volba pouze reakcí na jednorázové žádosti subjektů pomoci. |
| --- | --- |

18.

Podrobné odvětvové analýzy provedené Komisí či národní strategie přijímajících zemí ve většině případů neexistovaly nebo byly vypracovány příliš pozdě na to, aby mohly strategické obecné pokyny zlepšit. Projekty proto nebyly vybrány na základě objektivních kritérií; v některých případech byla jejich volba pouze reakcí na jednorázové žádosti subjektů pomoci.

| 19. | Přestože byl proces určování projektů složitý, nebyla v jeho rámci vymezena jasná metodika vedoucí k optimalizaci výběru projektů. Výběru projektů například nepředcházela analýza nákladů a přínosů (12) nebo jiná srovnávací analýza možných alternativních projektů. Některé projekty byly prostým pokračováním předchozí podpory. Nebyly vypracovány žádné pokyny, které by pomohly při rozhodování, jaká intervence by byla pro podporu procesu stabilizace a přidružení optimální. |
| --- | --- |

19.

Přestože byl proces určování projektů složitý, nebyla v jeho rámci vymezena jasná metodika vedoucí k optimalizaci výběru projektů. Výběru projektů například nepředcházela analýza nákladů a přínosů (12) nebo jiná srovnávací analýza možných alternativních projektů. Některé projekty byly prostým pokračováním předchozí podpory. Nebyly vypracovány žádné pokyny, které by pomohly při rozhodování, jaká intervence by byla pro podporu procesu stabilizace a přidružení optimální.

Nedostatky ve strategických obecných pokynech způsobují problémy v provádění pomoci

| 20. | Audit zjistil rozdíly mezi plánovanými a prováděnými projekty. Vyskytly se projekty zásadního významu, které se nerealizovaly kvůli odporu ze strany přijímající země, nebo projekty, u nichž se na původní plány nebral zřetel (rámeček 1).

  Rámeček 1Příklady nerealizovaných projektůPřípad 1: Absence politické podpory projektu zřízení srbské nejvyšší kontrolní instituceJiž v roce 2001 stanovila Evropská agentura pro obnovu nezbytné základní prvky významné reformy vládních institucí v Srbsku, včetně podpory státní pokladny, funkce interního auditu a projektu týkajícího se zřízení nejvyšší kontrolní instituce. Tento projekt však nezískal nezbytnou podporu srbského parlamentu a jeho realizace do zahájení programu na rok 2006 nezaznamenala žádný posun.Případ 2: Mise policejní pomoci Evropské komise v AlbániiProjektová fiše albánského resortu spravedlnosti a vnitřních záležitostí ve složce policie a veřejného pořádku na programovací rok 2002 vycházela z předpokladu, že „projekt přispěje k vytvoření právního státu a fungujícího policejního sboru, který bude schopen přispět k demokratické stabilitě“. Stanovila toto zadání: „Projekt bude uskutečněn prostřednictvím podpory mise policejní pomoci Evropské komise (ECPA), školení a související investiční podpory“. Z 8 milionů EUR přidělených na složku policie a veřejného pořádku měly být podle plánu 4 miliony EUR vynaloženy na podporu budování institucí (financování mise ECPA), 2,5 milionu EUR na složku školení a podpory a 1,5 milionu EUR na investiční složku.Ve skutečnosti nebyl na projektovou fiši brán absolutně žádný zřetel. Na financování mise ECPA nebylo vynaloženo ani euro. 4,7 milionu EUR bylo investováno do datové komunikační sítě, 1,9 milionu EUR do zařízení pro dodávku energie a 1 milion EUR do grantu OSN s cílem podporovat program reformy bezpečnostního resortu. |
| --- | --- |

20.

Audit zjistil rozdíly mezi plánovanými a prováděnými projekty. Vyskytly se projekty zásadního významu, které se nerealizovaly kvůli odporu ze strany přijímající země, nebo projekty, u nichž se na původní plány nebral zřetel (rámeček 1).

Rámeček 1Příklady nerealizovaných projektůPřípad 1: Absence politické podpory projektu zřízení srbské nejvyšší kontrolní instituceJiž v roce 2001 stanovila Evropská agentura pro obnovu nezbytné základní prvky významné reformy vládních institucí v Srbsku, včetně podpory státní pokladny, funkce interního auditu a projektu týkajícího se zřízení nejvyšší kontrolní instituce. Tento projekt však nezískal nezbytnou podporu srbského parlamentu a jeho realizace do zahájení programu na rok 2006 nezaznamenala žádný posun.Případ 2: Mise policejní pomoci Evropské komise v AlbániiProjektová fiše albánského resortu spravedlnosti a vnitřních záležitostí ve složce policie a veřejného pořádku na programovací rok 2002 vycházela z předpokladu, že „projekt přispěje k vytvoření právního státu a fungujícího policejního sboru, který bude schopen přispět k demokratické stabilitě“. Stanovila toto zadání: „Projekt bude uskutečněn prostřednictvím podpory mise policejní pomoci Evropské komise (ECPA), školení a související investiční podpory“. Z 8 milionů EUR přidělených na složku policie a veřejného pořádku měly být podle plánu 4 miliony EUR vynaloženy na podporu budování institucí (financování mise ECPA), 2,5 milionu EUR na složku školení a podpory a 1,5 milionu EUR na investiční složku.Ve skutečnosti nebyl na projektovou fiši brán absolutně žádný zřetel. Na financování mise ECPA nebylo vynaloženo ani euro. 4,7 milionu EUR bylo investováno do datové komunikační sítě, 1,9 milionu EUR do zařízení pro dodávku energie a 1 milion EUR do grantu OSN s cílem podporovat program reformy bezpečnostního resortu.

Přesměrování pomoci od investiční podpory k budování institucí

| 21. | Vzhledem k tomu, že se přijímající země zotavovaly z války, program CARDS se v prvních letech zaměřil více na obnovu (prostřednictvím investičních projektů) než na budování institucí. Ovšem v souvislosti s postupným vyzráváním programu bylo nezbytné uskutečnit posun směrem k vyššímu podílu složky budování institucí. |
| --- | --- |

21.

Vzhledem k tomu, že se přijímající země zotavovaly z války, program CARDS se v prvních letech zaměřil více na obnovu (prostřednictvím investičních projektů) než na budování institucí. Ovšem v souvislosti s postupným vyzráváním programu bylo nezbytné uskutečnit posun směrem k vyššímu podílu složky budování institucí.

| 22. | O přesměrování pomoci se zajímal i orgán příslušný pro udělení absolutoria. Ve své zprávě o Evropské agentuře pro obnovu (EAR), zveřejněné v květnu 2002, Evropský parlament konstatoval, že EAR by měla v těchto dvou zemích (tj. Svazové republice Jugoslávii a Bývalé jugoslávské republice Makedonii) podstatně navýšit pomoc EU ve prospěch složky budování institucí. |
| --- | --- |

22.

O přesměrování pomoci se zajímal i orgán příslušný pro udělení absolutoria. Ve své zprávě o Evropské agentuře pro obnovu (EAR), zveřejněné v květnu 2002, Evropský parlament konstatoval, že EAR by měla v těchto dvou zemích (tj. Svazové republice Jugoslávii a Bývalé jugoslávské republice Makedonii) podstatně navýšit pomoc EU ve prospěch složky budování institucí.

| 23. | Účetní dvůr analyzoval projekty programu CARDS s cílem určit a posoudit podíl projektů budování institucí ve srovnání s investičními projekty (viz graf 1). |
| --- | --- |

23.

Účetní dvůr analyzoval projekty programu CARDS s cílem určit a posoudit podíl projektů budování institucí ve srovnání s investičními projekty (viz graf 1).

Image

| 24. | Obecně se v období 2001–2005 důraz na projekty budování institucí zvýšil. V zemích, ve kterých byla pomoc řízena delegacemi (14), bylo zaměření na budování institucí od samého počátku výraznější než v zemích, v nichž ho řídila EAR (15). |
| --- | --- |

24.

Obecně se v období 2001–2005 důraz na projekty budování institucí zvýšil. V zemích, ve kterých byla pomoc řízena delegacemi (14), bylo zaměření na budování institucí od samého počátku výraznější než v zemích, v nichž ho řídila EAR (15).

| 25. | Twinning se považuje za důležitý nástroj posilování správní kapacity země (16). Na západním Balkáně však byl nástup twinningových projektů pomalý, zejména v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, kde EAR začala používat twinning teprve v roce 2005. V hodnocení twinningu provedeném EAR (17) byl vysloven závěr, že programoví manažeři agentury poskytovali v některých případech twinningu pouze omezenou podporu a že pracovníci EAR nebyli v uplatňování tohoto nástroje dostatečně vyškoleni. |
| --- | --- |

25.

Twinning se považuje za důležitý nástroj posilování správní kapacity země (16). Na západním Balkáně však byl nástup twinningových projektů pomalý, zejména v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, kde EAR začala používat twinning teprve v roce 2005. V hodnocení twinningu provedeném EAR (17) byl vysloven závěr, že programoví manažeři agentury poskytovali v některých případech twinningu pouze omezenou podporu a že pracovníci EAR nebyli v uplatňování tohoto nástroje dostatečně vyškoleni.

| 26. | S tím, jak se země západního Balkánu postupně zotavovaly z války, návrhy programů, související projektové fiše
   (18) a také projekty ve fázi realizace zohlednily žádost Parlamentu zvýšit ve vztahu mezi složkou investiční podpory a složkou budování institucí podíl pomoci ve prospěch budování institucí. V některých případech však změny plánovaných projektů vedly k menšímu důrazu na budování institucí (viz rámeček 2).

  Rámeček 2Přesměrování projektu budování institucí – Integrovaná správa hranic v Bývalé jugoslávské republice MakedoniiRoční program pro CARDS 2003 v Bývalé jugoslávské republice Makedonii počítal kromě jiného s posílením kontroly zelené hranice a přidělil pro tento účel finanční prostředky ve výši 2,8 milionu EUR. Podle ročního programu bylo v této oblasti třeba učinit řadu krátkodobých opatření: 1) zřídit specializovanou službu pohraniční stráže, 2) zlepšit přijímací řízení, 3) poskytnout základní školení a podrobný kurz v problematice pohraniční kontroly a 4) dodat zařízení pro odhalování padělaných nebo pozměněných dokladů a pro technologicky náročné prohlídky vozidel, společně s příslušnými školicími nástroji.Tato iniciativa sledovala dva cíle: 1) zlepšit schopnost státních pohraničních služeb spolupracovat v mezích stávajícího organizačního rámce, aby byly schopny plnit bezprostřední požadavky, a 2) navrhnout novou organizační strukturu pro pohraniční policii a operační kapacity v souladu se standardy Evropské unie.EAR místo důsledného řešení výše uvedených potřeb, cílů a priorit použila celou částku na nákup vozidel. |
| --- | --- |

26.

S tím, jak se země západního Balkánu postupně zotavovaly z války, návrhy programů, související projektové fiše
   (18) a také projekty ve fázi realizace zohlednily žádost Parlamentu zvýšit ve vztahu mezi složkou investiční podpory a složkou budování institucí podíl pomoci ve prospěch budování institucí. V některých případech však změny plánovaných projektů vedly k menšímu důrazu na budování institucí (viz rámeček 2).

Rámeček 2Přesměrování projektu budování institucí – Integrovaná správa hranic v Bývalé jugoslávské republice MakedoniiRoční program pro CARDS 2003 v Bývalé jugoslávské republice Makedonii počítal kromě jiného s posílením kontroly zelené hranice a přidělil pro tento účel finanční prostředky ve výši 2,8 milionu EUR. Podle ročního programu bylo v této oblasti třeba učinit řadu krátkodobých opatření: 1) zřídit specializovanou službu pohraniční stráže, 2) zlepšit přijímací řízení, 3) poskytnout základní školení a podrobný kurz v problematice pohraniční kontroly a 4) dodat zařízení pro odhalování padělaných nebo pozměněných dokladů a pro technologicky náročné prohlídky vozidel, společně s příslušnými školicími nástroji.Tato iniciativa sledovala dva cíle: 1) zlepšit schopnost státních pohraničních služeb spolupracovat v mezích stávajícího organizačního rámce, aby byly schopny plnit bezprostřední požadavky, a 2) navrhnout novou organizační strukturu pro pohraniční policii a operační kapacity v souladu se standardy Evropské unie.EAR místo důsledného řešení výše uvedených potřeb, cílů a priorit použila celou částku na nákup vozidel.

| 27. | Účetní dvůr nezjistil žádné důkazní informace, které by svědčily o průběžném monitorování projektů ze strany správního výboru následně po schvalovací fázi. Jinými slovy, správní výbor se změnami projektů po té, co bylo jejich provádění zahájeno, již nezabýval. |
| --- | --- |

27.

Účetní dvůr nezjistil žádné důkazní informace, které by svědčily o průběžném monitorování projektů ze strany správního výboru následně po schvalovací fázi. Jinými slovy, správní výbor se změnami projektů po té, co bylo jejich provádění zahájeno, již nezabýval.

Efektivní řídící struktury zajistily rychlé dodání pomoci, avšak pro vnitrostátní správní kapacitu to byla výzva

Řídící struktury nebyly vždy přiměřené

| 28. | V červenci 1998 Účetní dvůr zveřejnil zvláštní zprávu č. 5/98 o obnově v bývalé Jugoslávii (období 1996–1997). Audit se týkal dvou zemí: Bosny a Hercegoviny a v menší míře Chorvatska. Ve zprávě byla kritizována skutečnost, že Komise přes jednoznačná prohlášení o záměru EU nebyla schopna přidělit na úkoly související s obnovou v bývalé Jugoslávii dostatečné lidské zdroje, a to ani ve svém ústředí, ani v oblastech obnovy. Účetní dvůr dospěl k tomuto závěru:






  a) | Realizaci prostředků přidělených EU na obnovu zpomalovala absence realizačního programu, nedostatek pracovníků, nadměrná centralizace ze strany ústředí a institucionální nedostatky místních úřadů. |
| --- | --- | --- |

28.

V červenci 1998 Účetní dvůr zveřejnil zvláštní zprávu č. 5/98 o obnově v bývalé Jugoslávii (období 1996–1997). Audit se týkal dvou zemí: Bosny a Hercegoviny a v menší míře Chorvatska. Ve zprávě byla kritizována skutečnost, že Komise přes jednoznačná prohlášení o záměru EU nebyla schopna přidělit na úkoly související s obnovou v bývalé Jugoslávii dostatečné lidské zdroje, a to ani ve svém ústředí, ani v oblastech obnovy. Účetní dvůr dospěl k tomuto závěru:

a)

Realizaci prostředků přidělených EU na obnovu zpomalovala absence realizačního programu, nedostatek pracovníků, nadměrná centralizace ze strany ústředí a institucionální nedostatky místních úřadů.

| b) | V roce 1997 byl procentuální podíl prostředků vyplacených na program obnovy EU (29 %) ve srovnání s průměrem ostatních dárců (52 %) relativně nízký. |
| --- | --- |

b)

V roce 1997 byl procentuální podíl prostředků vyplacených na program obnovy EU (29 %) ve srovnání s průměrem ostatních dárců (52 %) relativně nízký.

| c) | Komisi ztěžovala řízení souběžná existence tří samostatných předpisů, upravujících články rozpočtu používané pro financování opatření obnovy. |
| --- | --- |

c)

Komisi ztěžovala řízení souběžná existence tří samostatných předpisů, upravujících články rozpočtu používané pro financování opatření obnovy.

| 29. | Za účelem překonání nedostatků v procesu dodávání pomoci EU Účetní dvůr Komisi doporučil, aby přenesla řízení svých iniciativ pomoci na delegace a zaměřila se na menší počet odvětví. |
| --- | --- |

29.

Za účelem překonání nedostatků v procesu dodávání pomoci EU Účetní dvůr Komisi doporučil, aby přenesla řízení svých iniciativ pomoci na delegace a zaměřila se na menší počet odvětví.

| 30. | Audit Účetního dvora posoudil míru, v níž byly struktury řízení programu CARDS efektivní, a otázku, zda byla pomoc dodána dostatečně rychle, přičemž vzal v úvahu výše uvedené nedostatky. |
| --- | --- |

30.

Audit Účetního dvora posoudil míru, v níž byly struktury řízení programu CARDS efektivní, a otázku, zda byla pomoc dodána dostatečně rychle, přičemž vzal v úvahu výše uvedené nedostatky.

| 31. | Audit zjistil, že efektivnost operací EU na západním Balkáně se od roku 1998 výrazně zlepšila. Došlo k významným změnám. Za prvé, nařízení CARDS sjednotilo právní východiska obdobných operací. Za druhé, byl zaveden proces přenosu pravomocí s cílem zlepšit rychlost a kvalitu vnější pomoci EU (19). Za třetí, Komise delegovala část pravomocí spojených s prováděním pomoci na novou organizaci, která byla zřízena speciálně pro tyto účely, a sice na Evropskou agenturu pro obnovu. Všechna tato opatření urychlila proces dodávání pomoci a zlepšila její efektivnost (viz rámeček 3).

  Rámeček 3Příklad vysokého procentuálního podílu udílení zakázek v rámci programu CARDSEAR byla vytvořena v reakci na potřebu jednat rychle a efektivně při řešení naléhavých potřeb obyvatel Kosova po válečném konfliktu, a to bezprostředně po krizi z roku 1999. Účetní dvůr ve svých dřívějších auditech dospěl k závěru, že opatření EAR v Kosovu bezprostředně po krizi splnila ambiciózní cíle v oblasti základních služeb. Po celou dobu, kdy byl program CARDS v Kosovu prováděn, byl procentuální podíl udílení zakázek velmi vysoký. Do listopadu 2006 EAR spravovala v Kosovu finanční prostředky ve výši více než 1 100 milionů EUR v zastoupení Komise, na přibližně 91 % z těchto prostředků byly uděleny zakázky a přibližně 86 % bylo vyplaceno. Pomoc EU společně s jednotkami KFOR přispěla k normalizaci života v Kosovu. |
| --- | --- |

31.

Audit zjistil, že efektivnost operací EU na západním Balkáně se od roku 1998 výrazně zlepšila. Došlo k významným změnám. Za prvé, nařízení CARDS sjednotilo právní východiska obdobných operací. Za druhé, byl zaveden proces přenosu pravomocí s cílem zlepšit rychlost a kvalitu vnější pomoci EU (19). Za třetí, Komise delegovala část pravomocí spojených s prováděním pomoci na novou organizaci, která byla zřízena speciálně pro tyto účely, a sice na Evropskou agenturu pro obnovu. Všechna tato opatření urychlila proces dodávání pomoci a zlepšila její efektivnost (viz rámeček 3).

Rámeček 3Příklad vysokého procentuálního podílu udílení zakázek v rámci programu CARDSEAR byla vytvořena v reakci na potřebu jednat rychle a efektivně při řešení naléhavých potřeb obyvatel Kosova po válečném konfliktu, a to bezprostředně po krizi z roku 1999. Účetní dvůr ve svých dřívějších auditech dospěl k závěru, že opatření EAR v Kosovu bezprostředně po krizi splnila ambiciózní cíle v oblasti základních služeb. Po celou dobu, kdy byl program CARDS v Kosovu prováděn, byl procentuální podíl udílení zakázek velmi vysoký. Do listopadu 2006 EAR spravovala v Kosovu finanční prostředky ve výši více než 1 100 milionů EUR v zastoupení Komise, na přibližně 91 % z těchto prostředků byly uděleny zakázky a přibližně 86 % bylo vyplaceno. Pomoc EU společně s jednotkami KFOR přispěla k normalizaci života v Kosovu.

| 32. | Program CARDS byl celkově realizován na základě čtyř odlišných metod a struktur (viz graf 2), z nichž většina ponechávala minimální prostor pro zapojení přijímajících států. Tento přístup byl zvolen proto, aby se zajistilo rychlé dodání pomoci; rovněž zohledňoval nedostatky vnitrostátních správních orgánů. |
| --- | --- |

32.

Program CARDS byl celkově realizován na základě čtyř odlišných metod a struktur (viz graf 2), z nichž většina ponechávala minimální prostor pro zapojení přijímajících států. Tento přístup byl zvolen proto, aby se zajistilo rychlé dodání pomoci; rovněž zohledňoval nedostatky vnitrostátních správních orgánů.

Image

| 33. | Hlavní charakteristiky různých řídících struktur:






  a) | Centralizované řízení prováděné generálním ředitelstvím pro rozšíření (a dřívějším úřadem EuropeAid): GŘ ELARG řídí regionální programy přímo z ústředí. Regionální programy se zaměřují na posílení správní kapacity, např. v oblasti cel, boje proti organizovanému zločinu a podpory občanské společnosti. |
| --- | --- | --- |

33.

Hlavní charakteristiky různých řídících struktur:

a)

Centralizované řízení prováděné generálním ředitelstvím pro rozšíření (a dřívějším úřadem EuropeAid): GŘ ELARG řídí regionální programy přímo z ústředí. Regionální programy se zaměřují na posílení správní kapacity, např. v oblasti cel, boje proti organizovanému zločinu a podpory občanské společnosti.

| b) | Řízení s přenesenými pravomocemi: pravomoci byly přeneseny na delegace Evropské komise v Albánii, Bosně a Hercegovině a Chorvatsku (20). V důsledku přenesení pravomocí se delegace staly odpovědnými za přípravu projektu, udílení zakázek a finanční a technickou realizaci. |
| --- | --- |

b)

Řízení s přenesenými pravomocemi: pravomoci byly přeneseny na delegace Evropské komise v Albánii, Bosně a Hercegovině a Chorvatsku (20). V důsledku přenesení pravomocí se delegace staly odpovědnými za přípravu projektu, udílení zakázek a finanční a technickou realizaci.

| c) | Decentralizované provádění: spočívá v tom, že Komise deleguje provádění některých programů na vládu přijímající země v Albánii a v Chorvatsku. |
| --- | --- |

c)

Decentralizované provádění: spočívá v tom, že Komise deleguje provádění některých programů na vládu přijímající země v Albánii a v Chorvatsku.

| d) | Nepřímé centralizované řízení: Evropská agentura pro obnovu (EAR) (21) jako nezávislá agentura EU řídí program v Kosovu (22), Srbsku, Černé Hoře a v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. EAR je ze správního hlediska odpovědná Evropské radě a Evropskému parlamentu, nikoli však Evropské komisi. |
| --- | --- |

d)

Nepřímé centralizované řízení: Evropská agentura pro obnovu (EAR) (21) jako nezávislá agentura EU řídí program v Kosovu (22), Srbsku, Černé Hoře a v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. EAR je ze správního hlediska odpovědná Evropské radě a Evropskému parlamentu, nikoli však Evropské komisi.

| 34. | Účetní dvůr shledal, že řízení s přenesenými pravomocemi a nepřímá centralizace (EAR) efektivně zajišťovaly dodávání pomoci, zatímco v případě dalších dvou struktur (tj. centralizované a decentralizované) (23) byly zjištěny nedostatky. |
| --- | --- |

34.

Účetní dvůr shledal, že řízení s přenesenými pravomocemi a nepřímá centralizace (EAR) efektivně zajišťovaly dodávání pomoci, zatímco v případě dalších dvou struktur (tj. centralizované a decentralizované) (23) byly zjištěny nedostatky.

| 35. | V případě EAR i v případě delegací se na rychlosti projektového řízení pozitivně odrazila zvýšená kapacita provozních jednotek a skutečnost, že byli v terénu k dispozici pracovníci finanční a kontraktační jednotky. Intenzivnější kontakty se subjekty pomoci a jinými zúčastněnými stranami a lepší porozumění místním podmínkám, rizikům a příležitostem zlepšily výkonnost a zároveň zkrátily čas, který byl potřebný k řešení problémů (24). |
| --- | --- |

35.

V případě EAR i v případě delegací se na rychlosti projektového řízení pozitivně odrazila zvýšená kapacita provozních jednotek a skutečnost, že byli v terénu k dispozici pracovníci finanční a kontraktační jednotky. Intenzivnější kontakty se subjekty pomoci a jinými zúčastněnými stranami a lepší porozumění místním podmínkám, rizikům a příležitostem zlepšily výkonnost a zároveň zkrátily čas, který byl potřebný k řešení problémů (24).

| 36. | Zbývající dvě realizační struktury, z finančního hlediska méně významné, byly méně účelné. U centralizovaného řízení (centrálně řízený regionální mezistátní program) se vyskytlo několik nedostatků:






  a) | finanční prostředky přidělené na regionální spolupráci představovaly velmi malý podíl celkových výdajů (přibližně 5 %). Část z nich byla spravována na národní, nikoli na regionální úrovni, např. integrovaná správa hranic; |
| --- | --- | --- |

36.

Zbývající dvě realizační struktury, z finančního hlediska méně významné, byly méně účelné. U centralizovaného řízení (centrálně řízený regionální mezistátní program) se vyskytlo několik nedostatků:

a)

finanční prostředky přidělené na regionální spolupráci představovaly velmi malý podíl celkových výdajů (přibližně 5 %). Část z nich byla spravována na národní, nikoli na regionální úrovni, např. integrovaná správa hranic;

| b) | obdobně většina programů návratu uprchlíků, které mají již ze své podstaty přeshraniční povahu, byla v každé zemi řízena odděleně; |
| --- | --- |

b)

obdobně většina programů návratu uprchlíků, které mají již ze své podstaty přeshraniční povahu, byla v každé zemi řízena odděleně;

| c) | přestože v roce 2003 byly podniknuty kroky, které měly zvýšit účast přijímajících zemí na programování prostředků přidělených regionu z programu CARDS, tyto země obecně nedostávaly dostatečné informace o regionálních projektech. |
| --- | --- |

c)

přestože v roce 2003 byly podniknuty kroky, které měly zvýšit účast přijímajících zemí na programování prostředků přidělených regionu z programu CARDS, tyto země obecně nedostávaly dostatečné informace o regionálních projektech.

| 37. | Potíže měly i decentralizované realizační struktury v Albánii a v Chorvatsku:






  a) | V Albánii programy, na kterých se podílel Albánský rozvojový fond (ADF), pokračovaly, aniž by Komise posoudila, zda je ADF schopen plnit své povinnosti podle ustanovení finančního nařízení platného v roce 2003. Vzhledem k problémům, které se v souvislosti s ADF objevily, se Komise rozhodla výrazně omezit decentralizovanou část albánského programu CARDS a pravomoci s ní spojené přenesla na delegaci; |
| --- | --- | --- |

37.

Potíže měly i decentralizované realizační struktury v Albánii a v Chorvatsku:

a)

V Albánii programy, na kterých se podílel Albánský rozvojový fond (ADF), pokračovaly, aniž by Komise posoudila, zda je ADF schopen plnit své povinnosti podle ustanovení finančního nařízení platného v roce 2003. Vzhledem k problémům, které se v souvislosti s ADF objevily, se Komise rozhodla výrazně omezit decentralizovanou část albánského programu CARDS a pravomoci s ní spojené přenesla na delegaci;

| b) | v roce 2002 byly v Chorvatsku podniknuty konkrétní kroky směrem k formální decentralizaci. Ovšem rychlost, s níž EuropeAid považoval za vhodné decentralizaci provést, nebrala v úvahu praktickou provozní realitu na chorvatském ministerstvu financí. V důsledku této skutečnosti byl v letech 2003–2005 decentralizační proces zastaven. V okamžiku, kdy byl program CARDS na začátku roku 2005 převeden z EuropeAid na GŘ ELARG, Komise situaci přehodnotila a v únoru 2006 se rozhodla opětovně zahájit decentralizaci (25). |
| --- | --- |

b)

v roce 2002 byly v Chorvatsku podniknuty konkrétní kroky směrem k formální decentralizaci. Ovšem rychlost, s níž EuropeAid považoval za vhodné decentralizaci provést, nebrala v úvahu praktickou provozní realitu na chorvatském ministerstvu financí. V důsledku této skutečnosti byl v letech 2003–2005 decentralizační proces zastaven. V okamžiku, kdy byl program CARDS na začátku roku 2005 převeden z EuropeAid na GŘ ELARG, Komise situaci přehodnotila a v únoru 2006 se rozhodla opětovně zahájit decentralizaci (25).

Pomoc je dodávána rychle, ale nezohledňuje dostatečně absorpční kapacitu přijímajících zemí

| 38. | Evropský účetní dvůr ve svých zprávách týkajících se vnějších akcí (například zvláštní zpráva č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise (26)) opakovaně kritizoval Komisi kvůli prodlevám v udílení zakázek a provádění programů. Naproti tomu program CARDS měl velmi vysoké tempo udílení zakázek (viz graf 3) v Kosovu, Bosně a Hercegovině a v Srbsku, avšak vzhledem k nevyřízené agendě spojené s předchozími programy poměrně pomalý rozběh v Albánii a v Chorvatsku. |
| --- | --- |

38.

Evropský účetní dvůr ve svých zprávách týkajících se vnějších akcí (například zvláštní zpráva č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise (26)) opakovaně kritizoval Komisi kvůli prodlevám v udílení zakázek a provádění programů. Naproti tomu program CARDS měl velmi vysoké tempo udílení zakázek (viz graf 3) v Kosovu, Bosně a Hercegovině a v Srbsku, avšak vzhledem k nevyřízené agendě spojené s předchozími programy poměrně pomalý rozběh v Albánii a v Chorvatsku.

Image

| 39. | V Albánii potřeba snížit tuto časovou ztrátu později vedla k velmi vysoké koncentraci podpisů smluv na zakázky. V roce 2004 bylo podepsáno 63 % smluv na zakázky v rámci programu CARDS za období 2001–2005, což mělo za následek souběžné provádění velkého počtu zakázek a zvýšené nároky na absorpční kapacitu subjektů pomoci (27) (viz rámeček 4). Prodlevy v ročním programu pro rok 2001 vyústily v Chorvatsku v situaci, kdy se souběžně prováděly dva roční programy.

  Rámeček 4Přetěžovaná vnitrostátní správní kapacita v AlbániiKromě velké koncentrace projektů do krátkého časového období se většina pomoci v Albánii soustředila v resortu spravedlnosti a vnitřních záležitostí. V době auditu existovalo minimálně 48 různých, souběžně probíhajících projektů v oblasti spravedlnosti a vnitřních záležitostí. Třináct bylo financováno EU a 35 jinými dárci.Například u projektu EURALIUS v Albánii (mise evropské pomoci albánskému justičnímu systému) audit zjistil, že návrh projektu byl velmi ambiciózní. Mělo být dosaženo deseti konkrétních cílů, na kterých se mělo současně podílet 15 různých typů projektových partnerů. U všech těchto deseti cílů se také počítalo s účastí velkého počtu různých projektových partnerů. Ministerstvo spravedlnosti jako hlavní subjekt pomoci by tak muselo koordinovat 78 různých předpokládaných činností. |
| --- | --- |

39.

V Albánii potřeba snížit tuto časovou ztrátu později vedla k velmi vysoké koncentraci podpisů smluv na zakázky. V roce 2004 bylo podepsáno 63 % smluv na zakázky v rámci programu CARDS za období 2001–2005, což mělo za následek souběžné provádění velkého počtu zakázek a zvýšené nároky na absorpční kapacitu subjektů pomoci (27) (viz rámeček 4). Prodlevy v ročním programu pro rok 2001 vyústily v Chorvatsku v situaci, kdy se souběžně prováděly dva roční programy.

Rámeček 4Přetěžovaná vnitrostátní správní kapacita v AlbániiKromě velké koncentrace projektů do krátkého časového období se většina pomoci v Albánii soustředila v resortu spravedlnosti a vnitřních záležitostí. V době auditu existovalo minimálně 48 různých, souběžně probíhajících projektů v oblasti spravedlnosti a vnitřních záležitostí. Třináct bylo financováno EU a 35 jinými dárci.Například u projektu EURALIUS v Albánii (mise evropské pomoci albánskému justičnímu systému) audit zjistil, že návrh projektu byl velmi ambiciózní. Mělo být dosaženo deseti konkrétních cílů, na kterých se mělo současně podílet 15 různých typů projektových partnerů. U všech těchto deseti cílů se také počítalo s účastí velkého počtu různých projektových partnerů. Ministerstvo spravedlnosti jako hlavní subjekt pomoci by tak muselo koordinovat 78 různých předpokládaných činností.

| 40. | Jedním z hlavních nezamýšlených vedlejších dopadů rychlého tempa udílení zakázek, které Komise podporovala, byla skutečnost, že subjekty pomoci nebyly schopny plně využít přínosy daných projektů, což snižovalo jejich účelnost a dopad. |
| --- | --- |

40.

Jedním z hlavních nezamýšlených vedlejších dopadů rychlého tempa udílení zakázek, které Komise podporovala, byla skutečnost, že subjekty pomoci nebyly schopny plně využít přínosy daných projektů, což snižovalo jejich účelnost a dopad.

| 41. | Aby byla zajištěna účelnost projektů, je pomoc Společenství v rámci procesu stabilizace a přidružení vázána na splnění určitých podmínek a v případě, že tyto podmínky nejsou dodržovány, může Komise učinit patřičná opatření. Existují ovšem projekty, které byly realizovány v situaci, v níž subjekt pomoci podmínky nedodržoval, a tyto projekty tak přinesly nižší přidanou hodnotu, než se původně předpokládalo. Jako příklad lze v této souvislosti uvést podporu chorvatského soudnímu systému popsanou v rámečku 5.

  Rámeček 5Podpora chorvatského soudního systémuTwinningový projekt financovaný z programu pro rok 2002 byl realizován navzdory skutečnosti, že žádná z podmínek definovaných v projektovém formuláři nebyla v době zahájení projektu splněna. Jedna z podmínek předpokládala existenci strategie pro reformu soudnictví. Vzhledem k tomu, že pro Komisi tento projekt představoval absolutní prioritu, příjemce byl nucen ho přijmout. Z výše uvedených důvodů nevyústila doporučení, která byla příjemci sdělena, v přijetí zásadních opatření ve všech oblastech, přestože je chorvatské ministerstvo spravedlnosti akceptovalo a uznalo. |
| --- | --- |

41.

Aby byla zajištěna účelnost projektů, je pomoc Společenství v rámci procesu stabilizace a přidružení vázána na splnění určitých podmínek a v případě, že tyto podmínky nejsou dodržovány, může Komise učinit patřičná opatření. Existují ovšem projekty, které byly realizovány v situaci, v níž subjekt pomoci podmínky nedodržoval, a tyto projekty tak přinesly nižší přidanou hodnotu, než se původně předpokládalo. Jako příklad lze v této souvislosti uvést podporu chorvatského soudnímu systému popsanou v rámečku 5.

Rámeček 5Podpora chorvatského soudního systémuTwinningový projekt financovaný z programu pro rok 2002 byl realizován navzdory skutečnosti, že žádná z podmínek definovaných v projektovém formuláři nebyla v době zahájení projektu splněna. Jedna z podmínek předpokládala existenci strategie pro reformu soudnictví. Vzhledem k tomu, že pro Komisi tento projekt představoval absolutní prioritu, příjemce byl nucen ho přijmout. Z výše uvedených důvodů nevyústila doporučení, která byla příjemci sdělena, v přijetí zásadních opatření ve všech oblastech, přestože je chorvatské ministerstvo spravedlnosti akceptovalo a uznalo.

Koncepce řízení uplatňovaná Komisí nepřispěla ke zvýšení odpovědnosti přijímajících zemí

| 42. | Kromě potřeby přispět k procesu stabilizace a přidružení popisuje preambule nařízení CARDS druhý hlavní cíl pomoci takto: „Stávající pomoc Společenství by měla [...] zvýšit zodpovědnost vůči tomuto procesu (tj. procesu stabilizace a přidružení) u přijímajících zemí a subjektů.“ |
| --- | --- |

42.

Kromě potřeby přispět k procesu stabilizace a přidružení popisuje preambule nařízení CARDS druhý hlavní cíl pomoci takto: „Stávající pomoc Společenství by měla [...] zvýšit zodpovědnost vůči tomuto procesu (tj. procesu stabilizace a přidružení) u přijímajících zemí a subjektů.“

| 43. | Jak je uvedeno v bodu 31, hlavním důvodem k vytvoření řídících struktur byla potřeba zajistit rychlé dodání pomoci. Nevýhodou této koncepce je omezené zapojení přijímajícího státu. Tato koncepce byla vhodná ve fázi obnovy, je ale méně vhodná v okamžiku, kdy se těžiště pomoci přesunulo od projektů infrastruktury k projektům budování institucí. |
| --- | --- |

43.

Jak je uvedeno v bodu 31, hlavním důvodem k vytvoření řídících struktur byla potřeba zajistit rychlé dodání pomoci. Nevýhodou této koncepce je omezené zapojení přijímajícího státu. Tato koncepce byla vhodná ve fázi obnovy, je ale méně vhodná v okamžiku, kdy se těžiště pomoci přesunulo od projektů infrastruktury k projektům budování institucí.

| 44. | Nařízení nestanoví přijímajícím zemím žádnou konkrétní odpovědnost. Přes zjevnou politickou vůli přivést tyto země co nejrychleji do Evropské unie neprovázelo tento záměr zvýšení jejich odpovědnosti za řízení projektů. Účetní dvůr nezjistil žádné indicie, které by potvrzovaly existenci formální strategie řízení pomoci ze strany Komise, jež by vedla k progresivnímu zvyšování odpovědnosti příjemců, a to ani na obecné úrovni, ani na úrovni konkrétních zemí. |
| --- | --- |

44.

Nařízení nestanoví přijímajícím zemím žádnou konkrétní odpovědnost. Přes zjevnou politickou vůli přivést tyto země co nejrychleji do Evropské unie neprovázelo tento záměr zvýšení jejich odpovědnosti za řízení projektů. Účetní dvůr nezjistil žádné indicie, které by potvrzovaly existenci formální strategie řízení pomoci ze strany Komise, jež by vedla k progresivnímu zvyšování odpovědnosti příjemců, a to ani na obecné úrovni, ani na úrovni konkrétních zemí.

Omezená odpovědnost přijímajících zemí ve fázi určování projektů a ve fázi nabídkového řízení

| 45. | Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry přispělo řízení programu CARDS Komisí ke zvýšení odpovědnosti přijímajících zemí v určitých rozhodujících krocích řízení projektového cyklu, a rovněž důsledky nedostatečné vlastnické odpovědnosti zemí. |
| --- | --- |

45.

Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry přispělo řízení programu CARDS Komisí ke zvýšení odpovědnosti přijímajících zemí v určitých rozhodujících krocích řízení projektového cyklu, a rovněž důsledky nedostatečné vlastnické odpovědnosti zemí.

| 46. | Obecné pokyny Komise pro určování projektů a následné vypracování návrhu ročních programů (28) nijak nepodpořily účast subjektů pomoci v rozhodovacím procesu. Pokyny pro programování na roky 2001 a 2002 vydané úřadem EuropeAid nespecifikovaly žádný konkrétní typ zapojení subjektů pomoci. Pokyny pro programy na roky 2003 a 2004 uvedly určitý konkrétní typ zapojení subjektů pomoci – i když pouze omezený – s požadavkem, aby byly v průběhu přípravných prací navázány počáteční kontakty s potenciálními subjekty pomoci a aby delegace nebo EAR odeslaly návrhy projektových fiší subjektům pomoci minimálně dva týdny před dokončením ročního programu. Audit posuzoval míru zapojení subjektů pomoci prostřednictvím rozhovorů na místě s celkem přibližně 30 subjekty pomoci. |
| --- | --- |

46.

Obecné pokyny Komise pro určování projektů a následné vypracování návrhu ročních programů (28) nijak nepodpořily účast subjektů pomoci v rozhodovacím procesu. Pokyny pro programování na roky 2001 a 2002 vydané úřadem EuropeAid nespecifikovaly žádný konkrétní typ zapojení subjektů pomoci. Pokyny pro programy na roky 2003 a 2004 uvedly určitý konkrétní typ zapojení subjektů pomoci – i když pouze omezený – s požadavkem, aby byly v průběhu přípravných prací navázány počáteční kontakty s potenciálními subjekty pomoci a aby delegace nebo EAR odeslaly návrhy projektových fiší subjektům pomoci minimálně dva týdny před dokončením ročního programu. Audit posuzoval míru zapojení subjektů pomoci prostřednictvím rozhovorů na místě s celkem přibližně 30 subjekty pomoci.

| 47. | Účetní dvůr zjistil některé příklady, zejména v Bosně a Hercegovině, Chorvatsku a Srbsku, kdy se Komise a agentura pokoušely zvýšit míru vlastnické odpovědnosti přijímající země (viz rámeček 6).

  Rámeček 6Příklad správných postupů v oblasti vlastnické odpovědnosti (vlastnictví)Případ 1: Posílení ředitelství pro evropskou integraci v Bosně a HercegoviněRozhodovací proces týkající se programování v rámci programu CARDS 2006 v Bosně a Hercegovině je dobrým příkladem rozvoje vlastnictví a odpovědnosti. Již v ročním programu CARDS 2004 a 2005 Komise zahájila budování kapacity v přijímající zemi, například prostřednictvím zavádění míst vyšších úředníků pro programování v jednotlivých resortech a úřadech v Bosně a Hercegovině a prostřednictvím podpory ředitelství pro evropskou integraci. Díky vynaloženému úsilí byly v posledním roce programu CARDS projektové fiše vypracovány úřady Bosny a Hercegoviny.Případ 2: Projekt Nikola Tesla v SrbskuAčkoli právní rámec agentury (tj. nepřímé centralizované řízení) není pro zlepšení vlastnictví přijímající země nejvhodnější, agentura byla přesto schopna v případě projektu elektrárny v Srbsku (Nikola Tesla A5) najít inovační řešení.Inovačním rysem realizace projektu bylo používání „grantové smlouvy“. Prostřednictvím tohoto mechanismu byla odpovědnost za plánování, včetně definování technických podmínek a řízení projektu, svěřena subjektu pomoci – srbskému elektrárenskému podniku veřejných služeb.Technické podmínky byly ověřeny a schváleny kontrolorem, s nímž byla uzavřena smlouva, a organizaci nabídkového řízení a kontrolu plateb zajišťovala agentura. Všechny strany, včetně subjektu pomoci, byly s tímto uspořádáním velmi spokojeny, a lze proto vyslovit závěr, že vlastnictví bylo natolik úplné, nakolik to lze na základě současného uspořádání předpokládat. |
| --- | --- |

47.

Účetní dvůr zjistil některé příklady, zejména v Bosně a Hercegovině, Chorvatsku a Srbsku, kdy se Komise a agentura pokoušely zvýšit míru vlastnické odpovědnosti přijímající země (viz rámeček 6).

Rámeček 6Příklad správných postupů v oblasti vlastnické odpovědnosti (vlastnictví)Případ 1: Posílení ředitelství pro evropskou integraci v Bosně a HercegoviněRozhodovací proces týkající se programování v rámci programu CARDS 2006 v Bosně a Hercegovině je dobrým příkladem rozvoje vlastnictví a odpovědnosti. Již v ročním programu CARDS 2004 a 2005 Komise zahájila budování kapacity v přijímající zemi, například prostřednictvím zavádění míst vyšších úředníků pro programování v jednotlivých resortech a úřadech v Bosně a Hercegovině a prostřednictvím podpory ředitelství pro evropskou integraci. Díky vynaloženému úsilí byly v posledním roce programu CARDS projektové fiše vypracovány úřady Bosny a Hercegoviny.Případ 2: Projekt Nikola Tesla v SrbskuAčkoli právní rámec agentury (tj. nepřímé centralizované řízení) není pro zlepšení vlastnictví přijímající země nejvhodnější, agentura byla přesto schopna v případě projektu elektrárny v Srbsku (Nikola Tesla A5) najít inovační řešení.Inovačním rysem realizace projektu bylo používání „grantové smlouvy“. Prostřednictvím tohoto mechanismu byla odpovědnost za plánování, včetně definování technických podmínek a řízení projektu, svěřena subjektu pomoci – srbskému elektrárenskému podniku veřejných služeb.Technické podmínky byly ověřeny a schváleny kontrolorem, s nímž byla uzavřena smlouva, a organizaci nabídkového řízení a kontrolu plateb zajišťovala agentura. Všechny strany, včetně subjektu pomoci, byly s tímto uspořádáním velmi spokojeny, a lze proto vyslovit závěr, že vlastnictví bylo natolik úplné, nakolik to lze na základě současného uspořádání předpokládat.

| 48. | Ve většině případů ovšem Komise odpovědnost přijímající země při vypracovávání takzvaných projektových fiší a později zadání projektu nepodporovala důsledně. Účast se v každé jednotlivé zemi lišila na základě iniciativ, které vyvinuly delegace nebo EAR, v závislosti na kapacitách příslušných zemí. Přestože Účetní dvůr konstatoval zvyšující se podíl zapojení přijímajících zemí, vlastnictví zůstalo omezené. |
| --- | --- |

48.

Ve většině případů ovšem Komise odpovědnost přijímající země při vypracovávání takzvaných projektových fiší a později zadání projektu nepodporovala důsledně. Účast se v každé jednotlivé zemi lišila na základě iniciativ, které vyvinuly delegace nebo EAR, v závislosti na kapacitách příslušných zemí. Přestože Účetní dvůr konstatoval zvyšující se podíl zapojení přijímajících zemí, vlastnictví zůstalo omezené.

| 49. | Spolufinancování projektů z vnitrostátních prostředků je jedním z ukazatelů vlastnictví a zájmu přijímající země. Přestože pokyny pro program CARDS uplatňování vnitrostátního spolufinancování podporují, využívalo se minimálně (29). Pozitivní výjimku v tomto ohledu představuje pouze jeden z 31 negrantových kontrolovaných projektů, projekt chorvatského katastru nemovitostí, který byl významnou měrou spolufinancován a v souvislosti s nímž byla koordinace dárců fakticky řízena chorvatskými úřady. Také angažovanost příjemců grantů byla vysoká (30). |
| --- | --- |

49.

Spolufinancování projektů z vnitrostátních prostředků je jedním z ukazatelů vlastnictví a zájmu přijímající země. Přestože pokyny pro program CARDS uplatňování vnitrostátního spolufinancování podporují, využívalo se minimálně (29). Pozitivní výjimku v tomto ohledu představuje pouze jeden z 31 negrantových kontrolovaných projektů, projekt chorvatského katastru nemovitostí, který byl významnou měrou spolufinancován a v souvislosti s nímž byla koordinace dárců fakticky řízena chorvatskými úřady. Také angažovanost příjemců grantů byla vysoká (30).

| 50. | Jedním způsobem, jak zvýšit míru vlastnictví přijímající země, je zapojit vnitrostátní úřady do komisí hodnotících nabídková řízení. Pokyny úřadu EuropeAid, které byly pro delegace závazné a které sloužily jako vodítko pro EAR, však požadují, aby většina členů hodnotících komisí s hlasovacím právem zastupovala Komisi (viz rámeček 7). To kontrastuje s mnohými jinými oblastmi vnějších akcí, ve kterých Komise není zastoupena v hodnotících komisích jako člen s hlasovacím právem, avšak ponechává si právo veta.

  Rámeček 7Složení hodnotících komisí pro nabídkové řízeníÚčetní dvůr posoudil 177 hodnotících komisí pro nabídková řízení za období 2002–2005. V průměru 55 % členů s hlasovacím právem byli úkoloví manažeři z delegací nebo z provozních středisek EAR a 13 % členů s hlasovacím právem byli nezávislí externí experti. Průměrné zastoupení přijímajících organizací činilo 32 % s výjimkou Chorvatska, kde se procentuální podíl výrazně zvýšil na 52 %, a Bosny a Hercegoviny, kde se trend k zastoupení členů s hlasovacím právem z řad přijímajících organizací snížil na 24 %. |
| --- | --- |

50.

Jedním způsobem, jak zvýšit míru vlastnictví přijímající země, je zapojit vnitrostátní úřady do komisí hodnotících nabídková řízení. Pokyny úřadu EuropeAid, které byly pro delegace závazné a které sloužily jako vodítko pro EAR, však požadují, aby většina členů hodnotících komisí s hlasovacím právem zastupovala Komisi (viz rámeček 7). To kontrastuje s mnohými jinými oblastmi vnějších akcí, ve kterých Komise není zastoupena v hodnotících komisích jako člen s hlasovacím právem, avšak ponechává si právo veta.

Rámeček 7Složení hodnotících komisí pro nabídkové řízeníÚčetní dvůr posoudil 177 hodnotících komisí pro nabídková řízení za období 2002–2005. V průměru 55 % členů s hlasovacím právem byli úkoloví manažeři z delegací nebo z provozních středisek EAR a 13 % členů s hlasovacím právem byli nezávislí externí experti. Průměrné zastoupení přijímajících organizací činilo 32 % s výjimkou Chorvatska, kde se procentuální podíl výrazně zvýšil na 52 %, a Bosny a Hercegoviny, kde se trend k zastoupení členů s hlasovacím právem z řad přijímajících organizací snížil na 24 %.

| 51. | Pokyny úřadu EuropeAid vyžadují, aby v hodnotících komisích byli zastoupeni minimálně čtyři pracovníci delegace Evropské komise nebo EAR (tj. předseda, tajemník a dva hodnotitelé) na jednoho externího hodnotitele a další dva pracovníci delegace Evropské komise nebo EAR na každého dalšího hodnotitele subjektu pomoci. Takové uspořádání nadměrně zatěžuje lidské zdroje delegací a zároveň brání zlepšenému vlastnictví zemí. |
| --- | --- |

51.

Pokyny úřadu EuropeAid vyžadují, aby v hodnotících komisích byli zastoupeni minimálně čtyři pracovníci delegace Evropské komise nebo EAR (tj. předseda, tajemník a dva hodnotitelé) na jednoho externího hodnotitele a další dva pracovníci delegace Evropské komise nebo EAR na každého dalšího hodnotitele subjektu pomoci. Takové uspořádání nadměrně zatěžuje lidské zdroje delegací a zároveň brání zlepšenému vlastnictví zemí.

| 52. | Jednou z překážek decentralizace byla nedostatečná znalost postupů uplatňovaných Evropskou komisí při udílení zakázek ze strany přijímajících zemí. V Chorvatsku delegace systematicky vyzývala představitele vnitrostátních úřadů, aby se účastnili jednání hodnotící komise jako pozorovatelé bez hlasovacího práva. Jednalo se o správný postup, protože vnitrostátní úřady se tak mohly seznámit s podrobnými postupy nabídkového řízení. V jiných zemích však tento postup nebyl systematicky uplatňován. Například v Albánii a v Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Srbsku byl tento postup uplatňován pouze ojediněle. |
| --- | --- |

52.

Jednou z překážek decentralizace byla nedostatečná znalost postupů uplatňovaných Evropskou komisí při udílení zakázek ze strany přijímajících zemí. V Chorvatsku delegace systematicky vyzývala představitele vnitrostátních úřadů, aby se účastnili jednání hodnotící komise jako pozorovatelé bez hlasovacího práva. Jednalo se o správný postup, protože vnitrostátní úřady se tak mohly seznámit s podrobnými postupy nabídkového řízení. V jiných zemích však tento postup nebyl systematicky uplatňován. Například v Albánii a v Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Srbsku byl tento postup uplatňován pouze ojediněle.

Absence vlastnictví zemí při koordinaci dárců

| 53. | Podle pokynů pro program CARDS by veškerá podpora z programu CARDS měla být koordinována s ostatními dárci. Vzhledem k velkému počtu dárců a existenci dvou agend – agendy přistoupení k EU a rozvojové agendy zaměřené na snižování chudoby a prosazované Světovou bankou, OSN a některými agenturami členských států EU – je koordinace dárců na západním Balkáně je obzvláště náročná. |
| --- | --- |

53.

Podle pokynů pro program CARDS by veškerá podpora z programu CARDS měla být koordinována s ostatními dárci. Vzhledem k velkému počtu dárců a existenci dvou agend – agendy přistoupení k EU a rozvojové agendy zaměřené na snižování chudoby a prosazované Světovou bankou, OSN a některými agenturami členských států EU – je koordinace dárců na západním Balkáně je obzvláště náročná.

| 54. | „Pařížská deklarace o účinnosti pomoci“ (31) potvrdila zásadu, že vedení při koordinaci pomoci na všech úrovních by měly převzít přijímající země, zatímco dárci by se měli zavázat, že budou respektovat vedoucí postavení partnerské země. V zemích, ve kterých jsou prováděny programy CARDS, audit nezjistil téměř žádné důkazy, které by potvrzovaly takové vedoucí postavení přijímajících zemí nebo jakákoli opatření dárců směřující k podpoření vedoucího postavení přijímající země. Jediná taková iniciativa byla zaznamenána v Albánii (viz rámeček 8).

  Rámeček 8Koordinace dárců v AlbániiZa účelem zlepšení koordinace dárců v Albánii zavedly čtyři multilaterální organizace (Evropská komise, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, Organizace spojených národů a Světová banka) v prosinci 2003 odvětvový koordinační mechanismus. Dohodly se na vzájemném rozdělení odpovědnosti ve čtyřech tematických oblastech. Jako nástroj pro řízení koordinačního procesu vytvořily technický sekretariát dárců. Ten přispívá k účelnější komplementaritě a k účelnější dělbě práce. Od dárců se očekává, že využijí svých příslušných komparativních výhod na odvětvové úrovni a že delegují pravomoci k provádění programů na určené hlavní dárce.Společenství dárců se podílelo na vytvoření integrovaného plánovacího systému, který albánská vláda uvedla do provozu v roce 2005 a který by měl zemi pomoci řídit její vlastní rozvojový proces. Cílem je integrovat v roce 2007 různé politické rámce do jednoho střednědobého rozvojového plánu a vytvořit novou strukturu pro koordinaci dárců a pro řízení vnější pomoci. |
| --- | --- |

54.

„Pařížská deklarace o účinnosti pomoci“ (31) potvrdila zásadu, že vedení při koordinaci pomoci na všech úrovních by měly převzít přijímající země, zatímco dárci by se měli zavázat, že budou respektovat vedoucí postavení partnerské země. V zemích, ve kterých jsou prováděny programy CARDS, audit nezjistil téměř žádné důkazy, které by potvrzovaly takové vedoucí postavení přijímajících zemí nebo jakákoli opatření dárců směřující k podpoření vedoucího postavení přijímající země. Jediná taková iniciativa byla zaznamenána v Albánii (viz rámeček 8).

Rámeček 8Koordinace dárců v AlbániiZa účelem zlepšení koordinace dárců v Albánii zavedly čtyři multilaterální organizace (Evropská komise, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, Organizace spojených národů a Světová banka) v prosinci 2003 odvětvový koordinační mechanismus. Dohodly se na vzájemném rozdělení odpovědnosti ve čtyřech tematických oblastech. Jako nástroj pro řízení koordinačního procesu vytvořily technický sekretariát dárců. Ten přispívá k účelnější komplementaritě a k účelnější dělbě práce. Od dárců se očekává, že využijí svých příslušných komparativních výhod na odvětvové úrovni a že delegují pravomoci k provádění programů na určené hlavní dárce.Společenství dárců se podílelo na vytvoření integrovaného plánovacího systému, který albánská vláda uvedla do provozu v roce 2005 a který by měl zemi pomoci řídit její vlastní rozvojový proces. Cílem je integrovat v roce 2007 různé politické rámce do jednoho střednědobého rozvojového plánu a vytvořit novou strukturu pro koordinaci dárců a pro řízení vnější pomoci.

Nejednotný přístup k monitorování a hodnocení

| 55. | Delegace a EAR mají odlišné monitorovací postupy:






  a) | Ústředí Komise a delegace využívají monitorovacích služeb externích dodavatelů na základě standardní metodiky nazvané monitorování orientované na výsledky (ROM). Součástí této metodiky je uplatňování systému ratingu výkonnosti projektů, nepořizuje se však formální záznam nápravných opatření. |
| --- | --- | --- |

55.

Delegace a EAR mají odlišné monitorovací postupy:

a)

Ústředí Komise a delegace využívají monitorovacích služeb externích dodavatelů na základě standardní metodiky nazvané monitorování orientované na výsledky (ROM). Součástí této metodiky je uplatňování systému ratingu výkonnosti projektů, nepořizuje se však formální záznam nápravných opatření.

| b) | EAR má své vlastní monitorovací týmy v každém provozním středisku a koordinátora v ústředí. Tyto týmy používaly systém ROM od začátku roku 2005. Nápravná opatření jsou formálně zaznamenávána v monitorovací dokumentaci. |
| --- | --- |

b)

EAR má své vlastní monitorovací týmy v každém provozním středisku a koordinátora v ústředí. Tyto týmy používaly systém ROM od začátku roku 2005. Nápravná opatření jsou formálně zaznamenávána v monitorovací dokumentaci.

| 56. | Účelné monitorování vyžaduje, aby projekty měly stanoveny cíle a objektivně ověřitelné ukazatele, ve srovnání s nimiž by bylo možné je monitorovat. Objektivně ověřitelné ukazatele však buď nejsou poskytovány, nebo pokud poskytnuty jsou, nejsou měřitelné nebo časově vázané. Například v projektu týkajícím se jedné policejní akademie byla jedním z objektivně ověřitelných ukazatelů „přiměřená výuka zaměstnanců“, nebyl však specifikován počet předpokládaných účastníků studia nebo studijní plán. V jiném projektu se vyskytly ukazatele jako například „zvýšená provozní kapacita“ bez uvedení konkrétních kritérií. |
| --- | --- |

56.

Účelné monitorování vyžaduje, aby projekty měly stanoveny cíle a objektivně ověřitelné ukazatele, ve srovnání s nimiž by bylo možné je monitorovat. Objektivně ověřitelné ukazatele však buď nejsou poskytovány, nebo pokud poskytnuty jsou, nejsou měřitelné nebo časově vázané. Například v projektu týkajícím se jedné policejní akademie byla jedním z objektivně ověřitelných ukazatelů „přiměřená výuka zaměstnanců“, nebyl však specifikován počet předpokládaných účastníků studia nebo studijní plán. V jiném projektu se vyskytly ukazatele jako například „zvýšená provozní kapacita“ bez uvedení konkrétních kritérií.

| 57. | V souladu s nařízením CARDS Komise program vyhodnotila do konce června 2004. Podle zadání hodnocení bylo jeho cílem poskytnout Evropské komisi nezávislé a spolehlivé posouzení strategie pomoci v rámci programu CARDS a jejího vývoje v širším politickém kontextu. Hodnocení se týkalo období 2001–2003 (viz též bod 10). |
| --- | --- |

57.

V souladu s nařízením CARDS Komise program vyhodnotila do konce června 2004. Podle zadání hodnocení bylo jeho cílem poskytnout Evropské komisi nezávislé a spolehlivé posouzení strategie pomoci v rámci programu CARDS a jejího vývoje v širším politickém kontextu. Hodnocení se týkalo období 2001–2003 (viz též bod 10).

| 58. | Z hlediska zlepšení finančního řízení je rozhodující součástí procesu hodnocení kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporučení. V zásadě má Komise jeden rok na to, aby podala zprávu o svých nápravných opatřeních. V tomto případě Komise podala zprávu o dva roky později. Částečně to mohlo být způsobeno faktem, že Komise nebyla spokojena s kvalitou některých předložených doporučení. |
| --- | --- |

58.

Z hlediska zlepšení finančního řízení je rozhodující součástí procesu hodnocení kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporučení. V zásadě má Komise jeden rok na to, aby podala zprávu o svých nápravných opatřeních. V tomto případě Komise podala zprávu o dva roky později. Částečně to mohlo být způsobeno faktem, že Komise nebyla spokojena s kvalitou některých předložených doporučení.

| 59. | Přestože nebyl vznesen žádný formální požadavek, aby byly vyhodnoceny jednotlivé projekty nebo odvětví, jednalo by se o správný postup, který by umožnil zacílit výsledky i doporučení. EAR prováděla systematicky hodnocení na odvětvové i projektové úrovni. Byla realizována jak hodnocení v polovině období, tak následná hodnocení. Shrnutí těchto hodnocení byla zveřejněna na internetové stránce EAR, a přispěla tak k šíření zjištění. Naproti tomu delegace jen zřídka prováděly projektová nebo odvětvová hodnocení a ani těch několik málo zpráv, které vypracovaly, nebylo zveřejněno na jejich internetových stránkách. |
| --- | --- |

59.

Přestože nebyl vznesen žádný formální požadavek, aby byly vyhodnoceny jednotlivé projekty nebo odvětví, jednalo by se o správný postup, který by umožnil zacílit výsledky i doporučení. EAR prováděla systematicky hodnocení na odvětvové i projektové úrovni. Byla realizována jak hodnocení v polovině období, tak následná hodnocení. Shrnutí těchto hodnocení byla zveřejněna na internetové stránce EAR, a přispěla tak k šíření zjištění. Naproti tomu delegace jen zřídka prováděly projektová nebo odvětvová hodnocení a ani těch několik málo zpráv, které vypracovaly, nebylo zveřejněno na jejich internetových stránkách.

| 60. | I šíření výsledků vzešlých z monitorování a hodnocení provádějí delegace a EAR odlišně. EAR organizuje pro úkolové manažery a programové manažery z různých provozních středisek pravidelná jednání a workshopy za účelem výměny zkušeností. Šíření výsledků vzešlých z monitorování a hodnocení mezi zeměmi delegace však neprobíhá na téže úrovni. Existují určité kontakty mezi delegacemi a zaměstnanci EAR, ty však nejsou systematické. |
| --- | --- |

60.

I šíření výsledků vzešlých z monitorování a hodnocení provádějí delegace a EAR odlišně. EAR organizuje pro úkolové manažery a programové manažery z různých provozních středisek pravidelná jednání a workshopy za účelem výměny zkušeností. Šíření výsledků vzešlých z monitorování a hodnocení mezi zeměmi delegace však neprobíhá na téže úrovni. Existují určité kontakty mezi delegacemi a zaměstnanci EAR, ty však nejsou systematické.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Jak účelné bylo řízení programu CARDS Komisí?

| 61. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že řízení programu CARDS Komisí bylo převážně úspěšné v tom smyslu, že přispělo ke stabilizaci a obnově v přijímajících zemích. Z hlediska zlepšení správních kapacit byla však pomoc méně účelná, a to z důvodu omezeného počátečního zaměření na budování institucí a nedostatečné schopnosti přijímající země absorbovat poskytovanou pomoc. |
| --- | --- |

61.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že řízení programu CARDS Komisí bylo převážně úspěšné v tom smyslu, že přispělo ke stabilizaci a obnově v přijímajících zemích. Z hlediska zlepšení správních kapacit byla však pomoc méně účelná, a to z důvodu omezeného počátečního zaměření na budování institucí a nedostatečné schopnosti přijímající země absorbovat poskytovanou pomoc.

Do jaké míry byly strategické obecné pokyny k programům přiměřené a koherentní?

| 62. | Strategické obecné pokyny Komise byly velmi obecné a nebyly zaměřené na konkrétní oblasti, což bylo přiměřené pro fázi obnovy, nikoli však pro náročnější cíle budování institucí. |
| --- | --- |

62.

Strategické obecné pokyny Komise byly velmi obecné a nebyly zaměřené na konkrétní oblasti, což bylo přiměřené pro fázi obnovy, nikoli však pro náročnější cíle budování institucí.

| 63. | Strategické plány zemí byly formulovány obecně, a nepředstavovaly proto dostatečný orientační plán pro konkrétní kroky, zejména vzhledem k tomu, že nebyly podpořeny včasnými odvětvovými strategiemi. Víceleté orientační programy, které tvoří základ ročního plánování a určování projektů, nestanovily pořadí priorit ve vztahu k různým oblastem intervence nebo v jejich rámci. Neexistovalo žádné východisko pro optimalizaci výběru projektů, což vedlo k tomu, že řada projektů byla nekoordinovaná a izolovaná. |
| --- | --- |

63.

Strategické plány zemí byly formulovány obecně, a nepředstavovaly proto dostatečný orientační plán pro konkrétní kroky, zejména vzhledem k tomu, že nebyly podpořeny včasnými odvětvovými strategiemi. Víceleté orientační programy, které tvoří základ ročního plánování a určování projektů, nestanovily pořadí priorit ve vztahu k různým oblastem intervence nebo v jejich rámci. Neexistovalo žádné východisko pro optimalizaci výběru projektů, což vedlo k tomu, že řada projektů byla nekoordinovaná a izolovaná.

| 64. | V počáteční fázi projektů byla pomoc zaměřena převážně na projekty obnovy investičního typu, nikoli na budování institucí. S tím, jak realizace programů postupovala, se těžiště přirozeně přesunulo směrem k budování institucí, jež v současné době představuje převážnou většinu výdajů. Účetní dvůr konstatuje, že v zemích, ve kterých byla pomoc řízena delegacemi, bylo zaměření na budování institucí od samého počátku výraznější než v zemích, ve kterých byla řízena EAR. V případě EAR to vedlo k prodlevě v zavádění twinningových projektů.

  Doporučení 1Strategické obecné pokyny k provádění nového nástroje předvstupní pomoci (IPA) (32) by měly věnovat dostatečnou pozornost jednotlivým oblastem intervence, aby bylo zajištěno vhodné zaměření pomoci, systematický přístup ke klíčovým oblastem a vhodné východisko pro stanovování priorit a výběr projektů. |
| --- | --- |

64.

V počáteční fázi projektů byla pomoc zaměřena převážně na projekty obnovy investičního typu, nikoli na budování institucí. S tím, jak realizace programů postupovala, se těžiště přirozeně přesunulo směrem k budování institucí, jež v současné době představuje převážnou většinu výdajů. Účetní dvůr konstatuje, že v zemích, ve kterých byla pomoc řízena delegacemi, bylo zaměření na budování institucí od samého počátku výraznější než v zemích, ve kterých byla řízena EAR. V případě EAR to vedlo k prodlevě v zavádění twinningových projektů.

Doporučení 1Strategické obecné pokyny k provádění nového nástroje předvstupní pomoci (IPA) (32) by měly věnovat dostatečnou pozornost jednotlivým oblastem intervence, aby bylo zajištěno vhodné zaměření pomoci, systematický přístup ke klíčovým oblastem a vhodné východisko pro stanovování priorit a výběr projektů.

Do jaké míry byly koncepce řízení zavedené a uplatňované Komisí přiměřené a efektivní?

| 65. | Koncepce řízení uplatňované Komisí byly převážně, avšak ne vždy přiměřené z hlediska okolností a potřeb přijímajících zemí. Byly účelné, pokud jde o zajištění rychlého dodání pomoci, ale nezohledňovaly v dostatečné míře potřebu maximalizace užitku z pomoci. |
| --- | --- |

65.

Koncepce řízení uplatňované Komisí byly převážně, avšak ne vždy přiměřené z hlediska okolností a potřeb přijímajících zemí. Byly účelné, pokud jde o zajištění rychlého dodání pomoci, ale nezohledňovaly v dostatečné míře potřebu maximalizace užitku z pomoci.

| 66. | Byly uplatněny čtyři odlišné koncepce řízení s cílem zohlednit okolnosti příslušných přijímajících zemí. Dvě z těchto koncepcí (tj. delegace s přenesenými pravomocemi a EAR), které obsáhly většinu výdajů, byly ve většině případů účelné a přiměřené. Druhé dvě koncepce (tj. centralizované a decentralizované řízení) byly méně efektivní a hůře reagovaly na konkrétní potřeby. |
| --- | --- |

66.

Byly uplatněny čtyři odlišné koncepce řízení s cílem zohlednit okolnosti příslušných přijímajících zemí. Dvě z těchto koncepcí (tj. delegace s přenesenými pravomocemi a EAR), které obsáhly většinu výdajů, byly ve většině případů účelné a přiměřené. Druhé dvě koncepce (tj. centralizované a decentralizované řízení) byly méně efektivní a hůře reagovaly na konkrétní potřeby.

| 67. | Komise úspěšně reagovala na předchozí kritiku pomalého provádění programů tím, že zajistila, aby pomoc byla dodávána rychle. To bylo výhodné především v průběhu fáze obnovy. Ovšem v případě budování institucí nebyl důraz na rychlost vyvážený dostatečným posouzením schopnosti přijímajících zemí maximalizovat užitek z pomoci nebo dodržet veškeré podmínky s ní spojené.

  Doporučení 2Komise by se měla soustředit na rychlé provádění pomoci, měla by ovšem také věnovat dostatečnou pozornost různým aspektům účelnosti, jako například schopnosti subjektů pomoci plně absorbovat poskytovanou pomoc (zejména v kontextu projektů budování institucí). |
| --- | --- |

67.

Komise úspěšně reagovala na předchozí kritiku pomalého provádění programů tím, že zajistila, aby pomoc byla dodávána rychle. To bylo výhodné především v průběhu fáze obnovy. Ovšem v případě budování institucí nebyl důraz na rychlost vyvážený dostatečným posouzením schopnosti přijímajících zemí maximalizovat užitek z pomoci nebo dodržet veškeré podmínky s ní spojené.

Doporučení 2Komise by se měla soustředit na rychlé provádění pomoci, měla by ovšem také věnovat dostatečnou pozornost různým aspektům účelnosti, jako například schopnosti subjektů pomoci plně absorbovat poskytovanou pomoc (zejména v kontextu projektů budování institucí).

Do jaké míry financované projekty podporují vlastnictví přijímající země?

| 68. | Přestože Komise považovala vlastnictví přijímající země za prioritu, neměla pro splnění tohoto cíle jednotnou koncepci cíle a uplatňované koncepce řízení takovou vlastnickou odpovědnost nepodporovaly. |
| --- | --- |

68.

Přestože Komise považovala vlastnictví přijímající země za prioritu, neměla pro splnění tohoto cíle jednotnou koncepci cíle a uplatňované koncepce řízení takovou vlastnickou odpovědnost nepodporovaly.

| 69. | Přijímající země se do fáze určování projektů a nabídkového řízení zapojily pouze v omezené míře. V konečné fázi programu se podíl zapojení přijímajících zemí zvýšil, ale vlastnictví zůstalo omezené. Přestože se přijímající země zavázaly, že budou koordinovat velký počet různých dárců v této oblasti – šlo o důležitý ukazatel vlastnické odpovědnosti – audit nezjistil žádné důkazy, které by potvrdily, že se tato koordinace uskutečnila.

  Doporučení 3Pokud jde o program nástroje předvstupní pomoci, Komise by měla ošetřit důležitý aspekt vlastnictví přijímajících zemí prostřednictvím konkrétních strategií pro všechny oblasti řízení a provádění, a zejména pro nabídkové řízení. |
| --- | --- |

69.

Přijímající země se do fáze určování projektů a nabídkového řízení zapojily pouze v omezené míře. V konečné fázi programu se podíl zapojení přijímajících zemí zvýšil, ale vlastnictví zůstalo omezené. Přestože se přijímající země zavázaly, že budou koordinovat velký počet různých dárců v této oblasti – šlo o důležitý ukazatel vlastnické odpovědnosti – audit nezjistil žádné důkazy, které by potvrdily, že se tato koordinace uskutečnila.

Doporučení 3Pokud jde o program nástroje předvstupní pomoci, Komise by měla ošetřit důležitý aspekt vlastnictví přijímajících zemí prostřednictvím konkrétních strategií pro všechny oblasti řízení a provádění, a zejména pro nabídkové řízení.

Do jaké míry bylo monitorování a hodnocení účelné při určování nedostatků a rozšiřování jejich zjištění a následná opatření přijatá Komisí včasná?

| 70. | Monitorování a hodnocení bylo částečně na dobré úrovni, ale jeho kvalita nebyla konzistentní. Lišily se i monitorovací postupy používané delegacemi a Evropskou agenturou pro obnovu, přestože se od roku 2005 uplatňuje společná metodika. Absence přiměřených projektových ukazatelů ohrozila účelnost monitorování. Hodnocení programu CARDS se realizovalo podle plánu, ale nápravná opatření Komise byla přijata pozdě. Mezi delegacemi a EAR existují neodůvodněné rozdíly, pokud jde o intenzitu projektových a odvětvových hodnocení a šíření výsledků monitorování a hodnocení.

  Doporučení 4Monitorovací a hodnoticí postupy by měly být sjednoceny a postupy pro hodnocení jednotlivých projektů a odvětví a šíření výsledků a zkušeností uplatňované agenturou EAR by se měly rozšířit na delegace.Komise by měla zajistit rychlé přijetí nápravných opatření v návaznosti na provedená hodnocení. |
| --- | --- |

70.

Monitorování a hodnocení bylo částečně na dobré úrovni, ale jeho kvalita nebyla konzistentní. Lišily se i monitorovací postupy používané delegacemi a Evropskou agenturou pro obnovu, přestože se od roku 2005 uplatňuje společná metodika. Absence přiměřených projektových ukazatelů ohrozila účelnost monitorování. Hodnocení programu CARDS se realizovalo podle plánu, ale nápravná opatření Komise byla přijata pozdě. Mezi delegacemi a EAR existují neodůvodněné rozdíly, pokud jde o intenzitu projektových a odvětvových hodnocení a šíření výsledků monitorování a hodnocení.

Doporučení 4Monitorovací a hodnoticí postupy by měly být sjednoceny a postupy pro hodnocení jednotlivých projektů a odvětví a šíření výsledků a zkušeností uplatňované agenturou EAR by se měly rozšířit na delegace.Komise by měla zajistit rychlé přijetí nápravných opatření v návaznosti na provedená hodnocení.

Tuto zprávu schválil Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 28. června 2007.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 (Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 1).

1

(2)  V únoru 2003 byla struktura SRJ změněna a byl vytvořen státní svaz dvou republik „Srbska a Černé Hory“. Ústava umožňovala oběma republikám po třech letech uspořádat referendum o nezávislosti. Černá Hora uspořádala referendum o nezávislosti na jaře roku 2006 v souladu s mezinárodními normami. Hlasy pro přerušení vazeb se Srbskem překročily hranici 55 %, což umožnilo Černé Hoře vyhlásit formálně dne 3. června 2006 nezávislost. O dva dny později Srbsko prohlásilo, že je následnickým státem Svazu Srbska a Černé Hory.

2

(3)  V celé této zprávě proto odkazy na Srbsko nezahrnují provincii Kosovo.

3

(4)  Pro srovnání: nařízení TACIS, které se vztahuje na totéž období jako CARDS, předpokládá částku ve výši necelých 2 EUR na obyvatele ročně.

4

(5)  Článek 13 nařízení CARDS stanoví, že „Komise podá Radě za tímto účelem nejpozději do 30. června 2004 hodnotící zprávu společně s návrhy týkajícími se budoucnosti tohoto nařízení a případné návrhy na potřebné změny“.

5

(6)  Hlavní závěry hodnocení pomoci balkánským zemím podle nařízení CARDS (ES) č. 2666/2000 (smlouva č.: B7–6510/2002/005):

6

| a) | program CARDS byl velmi důležitý pro zajištění finanční a technické podpory procesu stabilizace a přidružení; |
| --- | --- |

a)

program CARDS byl velmi důležitý pro zajištění finanční a technické podpory procesu stabilizace a přidružení;

| b) | centralizovaný charakter a koncepce by se mohly stát překážkou vlastnické odpovědnosti za program (vlastnictví programu) a jeho účelnosti; |
| --- | --- |

b)

centralizovaný charakter a koncepce by se mohly stát překážkou vlastnické odpovědnosti za program (vlastnictví programu) a jeho účelnosti;

| c) | nejnáročnějším úkolem byla vyváženost složky podpory budování institucí a složky investic do rozvoje; |
| --- | --- |

c)

nejnáročnějším úkolem byla vyváženost složky podpory budování institucí a složky investic do rozvoje;

| d) | regionální rozměr programu byl nedostatečný. |
| --- | --- |

d)

regionální rozměr programu byl nedostatečný.

(7)  Na základě nařízení Rady (ES) č. 533/2004 (Úř. věst. L 86, 24.3.2004, s. 1).

7

(8)  Evropské partnerství pro Chorvatsko bylo schváleno rozhodnutím Rady 2004/648/ES (Úř. věst. L 297, 22.9.2004, s. 19).

8

(9)  Odkazuje se na bod 3.1.4 pokynů pro provádění společného rámce pro strategické plány zemí.

9

(10)  Od roku 2004, kdy se Chorvatsko stalo kandidátskou zemí, využívalo nástrojů předvstupní pomoci. Úprava víceletého orientačního programu CARDS pro období 2005–2006 proto nebyla nutná.

10

(11)  Správní výbor CARDS tvoří zastoupení členských států a předsedá mu Komise.

11

(12)  Analýza nákladů a přínosů umožňuje stanovit kritérium ekonomické efektivnosti určitého programu nebo projektu a představuje také základ pro srovnání s alternativními možnostmi.

12

(13)  Projekty každého programovacího roku n jsou realizovány v roce n a v následujících letech.

13

(14)  Delegace Evropské komise provádějí programy CARDS v Albánii, Bosně a Hercegovině a v Chorvatsku.

14

(15)  EAR má provozní střediska v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Kosovu, Černé Hoře a Srbsku.

15

(16)  Komise začala používat twinning jako základní nástroj předvstupní pomoci pro budování institucí již v květnu 1998. Zasedání Evropské rady v Soluni v červnu 2003 význam twinningu na západním Balkáně ještě zdůraznilo.

16

(17)  Odkazuje se na hodnocení vypracované Evropskou agenturou pro obnovu EU/13/040/05 z listopadu 2005.

17

(18)  Projektová fiše je stručný popis (v průměru 4–5 stran) bez konkrétního zadání. Úvodní popis obsahuje předpokládanou logiku intervence, projektové cíle, výsledky a činnosti. Posuzuje projektová rizika a definuje objektivně ověřitelné ukazatele (OVI) a prostředky ověření těchto ukazatelů.

18

(19)  V důsledku přenesení pravomocí odpovídají delegace Evropské komise za přípravu projektu, udílení zakázek a finanční a technickou realizaci. Úloha ústředních útvarů v Bruselu se tak posunula od přímého řízení projektů k monitorování a podpoře delegací.

19

(20)  Proces přenosu pravomocí byl zahájen v Bosně a Hercegovině v roce 1998, tedy předtím než Komise v květnu 2000 oznámila zásadní reformu řízení programu vnější pomoci. Na delegaci v Chorvatsku byly přeneseny pravomoci v roce 2001 a na delegaci v Albánii v roce 2003.

20

(21)  Evropská agentura pro obnovu (EAR) byla zřízena v únoru 2000; její předchůdce, pracovní skupina pro Kosovo, zahájila činnost v roce 1999. V roce 2001 byl mandát agentury rozšířen na Srbsko a Černou Horu a v roce 2002 na Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii.

21

(22)  Kosovo je v současné době pod správou Mise Spojených národů v Kosovu (UNMIK), jak stanoví usnesení č. 1244 Rady bezpečnosti OSN.

22

(23)  Nedostatky byly potvrzeny také hodnocením programu CARDS v polovině období.

23

(24)  Odkazuje se na zvláštní zprávu č. 10/2004 o převedení pravomocí v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise (Úř. věst. C 72, 22.3.2005).

24

(25)  Odkazuje se na článek 2 rozhodnutí Komise K(2006) 264 (E/148/2006), který uvádí, že v případě programu CARDS se toto rozhodnutí vztahuje na řadu projektů odsouhlasených Komisí a Chorvatskem v dohodě o financování CARDS na rok 2003 (podepsané dne 2. září 2003) a v dohodě o financování CARDS na rok 2004 (podepsané dne 29. listopadu 2004).

25

(26)  Úř. věst. C 235, 29.9.2006.

26

(27)  Skutečnost, že ke koncentraci udělených zakázek v Albánii došlo v roce 2004, je alespoň částečně důsledkem kontrolní návštěvy ústředí Komise, která proběhla v prosinci 2003 a zaměřila se na ověření procesu přenesení pravomocí. Závěrem kontrolní návštěvy bylo konstatování, že konečné potvrzení dalšího pověření ve věci přenesení pravomocí na delegaci je podmíněno dosažením cílové hodnoty zakázek udělených prostřednictvím nabídkového řízení ve výši 25 milionů EUR ve lhůtě šesti měsíců.

27

(28)  Roční programy obsahují podrobný seznam projektů, tzv. takzvané projektové fiše, které mají být financovány, a uvádějí konkrétně příslušné částky. Od roku 2005 jsou projektové fiše sdružovány a konsolidovány v odvětvových fiších. Formálně nebyly projektové fiše součástí rozhodnutí Komise o financování, a nebyly proto na rozdíl od odvětvových fiší právně závazné.

28

(29)  S výjimkou grantových smluv, u kterých je spolufinancování povinností. Grant je přímá platba nekomerční povahy poskytnutá Evropským společenstvím konkrétnímu příjemci pro provedení opatření, které je součástí politiky EU.

29

(30)  K projektům, které byly kontrolovány, patří například turistické centrum v pevnosti ve městě Travnik v Bosně a Hercegovině a mobilní knihovna ve městě Zadar v Chorvatsku.

30

(31)  Pařížská deklarace o účinnosti pomoci byla podepsána následně po fóru na vysoké úrovni, které se uskutečnilo v Paříži v březnu 2005. Mezi účastníky byla Evropská komise a 91 zemí, z nichž dvě představovaly oblast programu CARDS (Albánie a Srbsko-Černá Hora).

31

(32)  Nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82).

32

---

PŘÍLOHA

KONTROLOVANÉ PROJEKTY PROGRAMU CARDS (celkem 33)

| | Roční program | Datum podepsání | Odvětví | EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ALBÁNIE |
| 1 | Fond rozvoje místních komunit | 2002 | 10/2003 | Regionální rozvoj | 7 400 000 |
| 2 | EURALIUS – Mise evropské pomoci albánskému justičnímu systému | 2002 | 05/2005 | Soudnictví a policie | 4 498 686 |
| 3 | PAMECA II – Mise policejní pomoci Evropského společenství v Albánii | 2004 | 12/2004 | Soudnictví a policie | 3 800 000 |
| 4 | Odvolací soudy ve městě Korça a Vlora | 2003 | 05/2005 | Soudnictví a policie | 1 630 395 |
| 5 | ASYCUDA II – Technická pomoc a školení | 2002 | 04/2005 | Soudnictví a policie | 399 815 |
| Celkem | 17 751 366 |
| BOSNA A HERCEGOVINA |
| 1 | Výstavba hraničního přechodu ve městě Karakaj | 2001 | 02/2004 | Integrovaná správa hranic | 3 427 967 |
| 2 | Technická pomoc při vytvoření jednotného hospodářského prostoru II | 2002 | 04/2003 | Hospodářský rozvoj | 1 939 802 |
| 3 | Základní funkční a finanční audit institucí Bosny a Hercegoviny | 2001 | 04/2003 | Veřejná správa | 146 513 |
| 4 | Školení státních zástupců v Bosně a Hercegovině v problematice nových trestních řádů | 2002 | 04/2003 | Soudnictví a policie | 146 255 |
| 5 | Posouzení postupů směřujících k uzavření ilegálních hraničních přechodů do Chorvatska, návrh jejich struktury a dohled nad realizací | 2001 | 04/2003 | Integrovaná správa hranic | 144 900 |
| 6 | Přestavba části pevnosti ve městě Travnik pro účely vzdělávací turistiky (v rámci EU-RED) | 2002 | 12/2004 | Regionální rozvoj | 57 433 |
| Celkem | 5 862 870 |
| CHORVATSKO |
| 1 | Modernizace ostrahy státních hranic | 2004 | 05/2005 | Integrovaná správa hranic | 5 000 000 |
| 2 | Podpora reformy katastru nemovitostí a pozemkového úřadu | 2002 | 05/2003 | Hospodářský rozvoj | 5 000 000 |
| 3 | Námořní registrace | 2003 | 02/2004 | Hospodářský rozvoj | 2 000 000 |
| 4 | Zemědělské a potravinářské výrobky | 2002 | 03/2005 | Zemědělství | 1 749 864 |
| 5 | Podpora chorvatského soudního systému. Pomoc v oblasti reformy soudů | 2002 | 02/2004 | Soudnictví a policie | 1 000 000 |
| 6 | Dodávka zařízení pro systém zpravodajských informací týkajících se trestné činnosti | 2002 | 12/2004 | Soudnictví a policie | 248 944 |
| 7 | Mobilní knihovna ve městě Zadar | 2002 | 07/2005 | Stabilizace demokracie | 238 630 |
| Celkem | 15 237 438 |
| BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE |
| 1 | Místní samospráva. Výstavba místních komunikací v 9 obcích | 2004 | 11/2004 | Regionální rozvoj | 3 474 623 |
| 2 | Dodání vozidel pohraniční policii – Položka č. 1 | 2003 | 10/2004 | Integrovaná správa hranic | 2 486 726 |
| 3 | Rozvoj operační kapacity pro boj s legalizací výnosů z trestné činnosti | 2002 | 09/2004 | Soudnictví a policie | 700 000 |
| 4 | Rozvoj správní kapacity soudů | 2003 | 09/2004 | Soudnictví a policie | 148 495 |
| 5 | Technická pomoc na podporu zavádění integrované správy hranic | 2002 | 11/2004 | Integrovaná správa hranic | 55 540 |
| Celkem | 6 865 384 |
| KOSOVO |
| 1 | Reforma veřejné správy – Rozvoj obecních struktur a sociální infrastruktury, technická pomoc | 2003 | 12/2004 | Hospodářský rozvoj | 11 200 000 |
| 2 | Program pro práva menšin a pro návrat uprchlíků – Reintegrační program v obci Prizren (Prizren 615 000 EUR) | 2004 | 08/2004 | Uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby (tj. uprchlíci na území domovského státu) | 5 000 000 |
| 3 | Institucionální podpora ministerstvu obchodu a průmyslu | 2003 | 04/2004 | Hospodářský rozvoj | 2 235 760 |
| Celkem | 18 435 760 |
| SRBSKO |
| 1 | Generální oprava bloku A5 elektrárny Nikola Tesla (grantová smlouva) | 2003 | 12/2003 | Energetika | 42 721 021 |
| 2 | Podpora národní strategie uzavírání sběrných táborů (ubytovacích zařízení pro uprchlíky) v Srbsku | 2004 | 12/2004 | Uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby | 4 443 000 |
| 3 | Posílení řízení kvality, potenciálu a infrastruktury ve státním svazu | 2003 | 12/2003 | Reforma veřejné správy | 3 559 520 |
| 4 | Pomoc při vytváření trhu s elektrickou energií v Srbsku | 2004 | 01/2005 | Energetika | 2 723 637 |
| 5 | nterní audit a vnitřní kontrola veřejných financí Fáze 2 | 2003 | 04/2005 | Reforma veřejné správy | 1 870 680 |
| 6 | Pomoc úřadu pro evropskou integraci | 2002 | 04/2002 | Reforma veřejné správy | 1 500 000 |
| 7 | Podpora přeshraničních iniciativ pro vnitřně vysídlené osoby z Kosova | 2004 | 08/2004 | Uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby | 449 983 |
| Celkem | 57 267 841 |
| CELKOVÁ ÚHRNNÁ ČÁSTKA | 121 420 659 |

Roční program

Datum podepsání

Odvětví

EUR

ALBÁNIE

1

Fond rozvoje místních komunit

2002

10/2003

Regionální rozvoj

7 400 000

2

EURALIUS – Mise evropské pomoci albánskému justičnímu systému

2002

05/2005

Soudnictví a policie

4 498 686

3

PAMECA II – Mise policejní pomoci Evropského společenství v Albánii

2004

12/2004

Soudnictví a policie

3 800 000

4

Odvolací soudy ve městě Korça a Vlora

2003

05/2005

Soudnictví a policie

1 630 395

5

ASYCUDA II – Technická pomoc a školení

2002

04/2005

Soudnictví a policie

399 815

Celkem

17 751 366

BOSNA A HERCEGOVINA

1

Výstavba hraničního přechodu ve městě Karakaj

2001

02/2004

Integrovaná správa hranic

3 427 967

2

Technická pomoc při vytvoření jednotného hospodářského prostoru II

2002

04/2003

Hospodářský rozvoj

1 939 802

3

Základní funkční a finanční audit institucí Bosny a Hercegoviny

2001

04/2003

Veřejná správa

146 513

4

Školení státních zástupců v Bosně a Hercegovině v problematice nových trestních řádů

2002

04/2003

Soudnictví a policie

146 255

5

Posouzení postupů směřujících k uzavření ilegálních hraničních přechodů do Chorvatska, návrh jejich struktury a dohled nad realizací

2001

04/2003

Integrovaná správa hranic

144 900

6

Přestavba části pevnosti ve městě Travnik pro účely vzdělávací turistiky (v rámci EU-RED)

2002

12/2004

Regionální rozvoj

57 433

Celkem

5 862 870

CHORVATSKO

1

Modernizace ostrahy státních hranic

2004

05/2005

Integrovaná správa hranic

5 000 000

2

Podpora reformy katastru nemovitostí a pozemkového úřadu

2002

05/2003

Hospodářský rozvoj

5 000 000

3

Námořní registrace

2003

02/2004

Hospodářský rozvoj

2 000 000

4

Zemědělské a potravinářské výrobky

2002

03/2005

Zemědělství

1 749 864

5

Podpora chorvatského soudního systému. Pomoc v oblasti reformy soudů

2002

02/2004

Soudnictví a policie

1 000 000

6

Dodávka zařízení pro systém zpravodajských informací týkajících se trestné činnosti

2002

12/2004

Soudnictví a policie

248 944

7

Mobilní knihovna ve městě Zadar

2002

07/2005

Stabilizace demokracie

238 630

Celkem

15 237 438

BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE

1

Místní samospráva. Výstavba místních komunikací v 9 obcích

2004

11/2004

Regionální rozvoj

3 474 623

2

Dodání vozidel pohraniční policii – Položka č. 1

2003

10/2004

Integrovaná správa hranic

2 486 726

3

Rozvoj operační kapacity pro boj s legalizací výnosů z trestné činnosti

2002

09/2004

Soudnictví a policie

700 000

4

Rozvoj správní kapacity soudů

2003

09/2004

Soudnictví a policie

148 495

5

Technická pomoc na podporu zavádění integrované správy hranic

2002

11/2004

Integrovaná správa hranic

55 540

Celkem

6 865 384

KOSOVO

1

Reforma veřejné správy – Rozvoj obecních struktur a sociální infrastruktury, technická pomoc

2003

12/2004

Hospodářský rozvoj

11 200 000

2

Program pro práva menšin a pro návrat uprchlíků – Reintegrační program v obci Prizren (Prizren 615 000 EUR)

2004

08/2004

Uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby (tj. uprchlíci na území domovského státu)

5 000 000

3

Institucionální podpora ministerstvu obchodu a průmyslu

2003

04/2004

Hospodářský rozvoj

2 235 760

Celkem

18 435 760

SRBSKO

1

Generální oprava bloku A5 elektrárny Nikola Tesla (grantová smlouva)

2003

12/2003

Energetika

42 721 021

2

Podpora národní strategie uzavírání sběrných táborů (ubytovacích zařízení pro uprchlíky) v Srbsku

2004

12/2004

Uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby

4 443 000

3

Posílení řízení kvality, potenciálu a infrastruktury ve státním svazu

2003

12/2003

Reforma veřejné správy

3 559 520

4

Pomoc při vytváření trhu s elektrickou energií v Srbsku

2004

01/2005

Energetika

2 723 637

5

nterní audit a vnitřní kontrola veřejných financí Fáze 2

2003

04/2005

Reforma veřejné správy

1 870 680

6

Pomoc úřadu pro evropskou integraci

2002

04/2002

Reforma veřejné správy

1 500 000

7

Podpora přeshraničních iniciativ pro vnitřně vysídlené osoby z Kosova

2004

08/2004

Uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby

449 983

Celkem

57 267 841

CELKOVÁ ÚHRNNÁ ČÁSTKA

121 420 659

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I. | Úvod k odpovědím Komise
  Západní Balkán byl zpustošen konfliktem, který skončil koncem 90. let minulého století. Poválečná pomoc Evropské unie zemím tohoto regionu začala pomocí při mimořádných událostech na základě právního nástroje, který byl přijat v roce 1996, a přeměnila se na pomoc na obnovu v podobě budování institucí a investic s větším zapojením přijímající země, pokud to dovolovala politická a hospodářská situace.
  Proces stabilizace a přidružení zahájený v roce 2000 vedl k přijetí programu pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (CARDS) a jiným opatřením. Země vyšly z válečného konfliktu a systém se různými způsoby změnil, což se projevilo v provádění programů, jak ukazuje tato zpráva. |
| --- | --- |

I.

Západní Balkán byl zpustošen konfliktem, který skončil koncem 90. let minulého století. Poválečná pomoc Evropské unie zemím tohoto regionu začala pomocí při mimořádných událostech na základě právního nástroje, který byl přijat v roce 1996, a přeměnila se na pomoc na obnovu v podobě budování institucí a investic s větším zapojením přijímající země, pokud to dovolovala politická a hospodářská situace.

Proces stabilizace a přidružení zahájený v roce 2000 vedl k přijetí programu pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (CARDS) a jiným opatřením. Země vyšly z válečného konfliktu a systém se různými způsoby změnil, což se projevilo v provádění programů, jak ukazuje tato zpráva.

| III. | Víceleté orientační programy pro země západního Balkánu obsahují odkazy na priority evropského partnerství, kterými se jednoznačně řídilo plánování. |
| --- | --- |

III.

Víceleté orientační programy pro země západního Balkánu obsahují odkazy na priority evropského partnerství, kterými se jednoznačně řídilo plánování.

| IV. | Sjednocení právních základů a provedení nařízení o CARDS umožnily významně zlepšit poskytování pomoci zemím západního Balkánu. |
| --- | --- |

IV.

Sjednocení právních základů a provedení nařízení o CARDS umožnily významně zlepšit poskytování pomoci zemím západního Balkánu.

| V. | Nařízení o CARDS nestanoví pro přijímající země zvláštní odpovědnost. Proto byla většina programu CARDS prováděna prostřednictvím centralizovaného řízení buď Komisí, nebo Evropskou agenturou pro obnovu (European Agency for Reconstruction – EAR). Bylo-li to možné, odpovědnost za řízení se vyvíjela tak, aby umožnila příjemcům úzce se podílet na plánování činností, vyhodnocování nabídek a na sledování a hodnocení. |
| --- | --- |

V.

Nařízení o CARDS nestanoví pro přijímající země zvláštní odpovědnost. Proto byla většina programu CARDS prováděna prostřednictvím centralizovaného řízení buď Komisí, nebo Evropskou agenturou pro obnovu (European Agency for Reconstruction – EAR). Bylo-li to možné, odpovědnost za řízení se vyvíjela tak, aby umožnila příjemcům úzce se podílet na plánování činností, vyhodnocování nabídek a na sledování a hodnocení.

| VI. | Jelikož Komise a EAR jsou dva samostatné subjekty, existují různé metodiky sledování a hodnocení. Na základě nástroje předvstupní pomoci (NPP) však bude ve všech zemích použita stejná metodika. |
| --- | --- |

VI.

Jelikož Komise a EAR jsou dva samostatné subjekty, existují různé metodiky sledování a hodnocení. Na základě nástroje předvstupní pomoci (NPP) však bude ve všech zemích použita stejná metodika.

| VII. | Země západního Balkánu byly a dosud jsou v různých fázích přechodu a vývoje. Zatímco pomoc pro Srbsko, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie a Kosovo se zpočátku zaměřovala na potřeby v souvislosti s mimořádnými událostmi, v případě Chorvatska bylo úsilí zaměřeno na zlepšení administrativní kapacity. |
| --- | --- |

VII.

Země západního Balkánu byly a dosud jsou v různých fázích přechodu a vývoje. Zatímco pomoc pro Srbsko, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie a Kosovo se zpočátku zaměřovala na potřeby v souvislosti s mimořádnými událostmi, v případě Chorvatska bylo úsilí zaměřeno na zlepšení administrativní kapacity.

| VIII. | Na základě NPP se zlepší strategické pokyny díky vytvoření víceletého orientačního plánovacího dokumentu, v němž jsou pro každou přijímající zemi vymezeny hlavní oblasti zásahu a pomoc je koordinována na základě různých složek NPP.
  Existence jednoho právního základu a systém tříletého rámce zvolený pro finanční plánování na základě NPP zajišťuje větší pružnost než v případě předchozích nástrojů a útvarům Komise umožňuje lépe přihlížet k činiteli absorpční schopnosti.
  Cílem je řídit finanční prostředky EU decentralizovaným způsobem u všech příjemců, což značně posílí odpovědnost přijímající země. Proto bude vypracována strategie směrem k decentralizovanému řízení rovněž v možných kandidátských zemích s cílem umožnit těmto zemím, aby postupně převzaly odpovědnost za proces provádění a kontrolu nad tímto procesem. |
| --- | --- |

VIII.

Na základě NPP se zlepší strategické pokyny díky vytvoření víceletého orientačního plánovacího dokumentu, v němž jsou pro každou přijímající zemi vymezeny hlavní oblasti zásahu a pomoc je koordinována na základě různých složek NPP.

Existence jednoho právního základu a systém tříletého rámce zvolený pro finanční plánování na základě NPP zajišťuje větší pružnost než v případě předchozích nástrojů a útvarům Komise umožňuje lépe přihlížet k činiteli absorpční schopnosti.

Cílem je řídit finanční prostředky EU decentralizovaným způsobem u všech příjemců, což značně posílí odpovědnost přijímající země. Proto bude vypracována strategie směrem k decentralizovanému řízení rovněž v možných kandidátských zemích s cílem umožnit těmto zemím, aby postupně převzaly odpovědnost za proces provádění a kontrolu nad tímto procesem.

PŘIPOMÍNKY

| 15. | Vzhledem k rychle se měnícímu prostředí na západním Balkánu bylo nutno nalézt správnou rovnováhu, pokud jde o strategické plánování. Příliš konkrétní strategické dokumenty pro jednotlivé země mohly být v strategickém plánování méně užitečné.
  Strategické dokumenty pro jednotlivé země se pravidelně posuzovaly, mimo jiné s ohledem na partnerství, s cílem určit, zda změny situace v dané zemi vyžadují revizi strategie. |
| --- | --- |

15.

Vzhledem k rychle se měnícímu prostředí na západním Balkánu bylo nutno nalézt správnou rovnováhu, pokud jde o strategické plánování. Příliš konkrétní strategické dokumenty pro jednotlivé země mohly být v strategickém plánování méně užitečné.

Strategické dokumenty pro jednotlivé země se pravidelně posuzovaly, mimo jiné s ohledem na partnerství, s cílem určit, zda změny situace v dané zemi vyžadují revizi strategie.

| 16. | Víceleté orientační programy pro země západního Balkánu obsahují jasné odkazy na priority evropského partnerství, jimiž se jednoznačně řídilo plánování. |
| --- | --- |

16.

Víceleté orientační programy pro země západního Balkánu obsahují jasné odkazy na priority evropského partnerství, jimiž se jednoznačně řídilo plánování.

| 17. | Při vyhotovování konečné podoby dokumentů byly vzaty v úvahu připomínky řídícího výboru pro CARDS. |
| --- | --- |

17.

Při vyhotovování konečné podoby dokumentů byly vzaty v úvahu připomínky řídícího výboru pro CARDS.

| 18. | Odvětvové analýzy byly zahrnuty v řadě plánovacích dokumentů: víceletých orientačních programech, evropských partnerstvích, jakož i předchozích ročních programech. Programy naplánované a prováděné v úzké spolupráci s vládami přijímajících zemí a dárci, zejména členskými státy EU, odrážejí priority evropského partnerství vyjádřené ve víceletých orientačních programech. Roční programy navazují na předchozí fáze pomoci ES přijímajícím zemím. |
| --- | --- |

18.

Odvětvové analýzy byly zahrnuty v řadě plánovacích dokumentů: víceletých orientačních programech, evropských partnerstvích, jakož i předchozích ročních programech. Programy naplánované a prováděné v úzké spolupráci s vládami přijímajících zemí a dárci, zejména členskými státy EU, odrážejí priority evropského partnerství vyjádřené ve víceletých orientačních programech. Roční programy navazují na předchozí fáze pomoci ES přijímajícím zemím.

| 19. | Komise souhlasí s potřebou vypracovat jasnější metodiku, která by mohla pomoci v procesu stanovování priorit u alternativních projektů. |
| --- | --- |

19.

Komise souhlasí s potřebou vypracovat jasnější metodiku, která by mohla pomoci v procesu stanovování priorit u alternativních projektů.

Rámeček 1 – Příklady nerealizovaných projektů

Případ 1: Absence politické podpory projektu zřízení srbské nejvyšší kontrolní instituce

Od doby konání auditu nastaly určité změny. V listopadu 2005 byl přijat zákon usilující o založení Nejvyššího kontrolního úřadu a v současnosti se instituce zřizuje.

Případ 2: Mise policejní pomoci Evropské komise v Albánii

V kontextu rychlých změn v Albánii a v souvislosti se značným časovým zpožděním mezi plánováním a provedením byly v některých případech původně plánované projekty přeorientovány, aby lépe odrážely potřeby příjemce a aby byla činnost koordinována s ostatními dárci, což vysvětluje, že v některých případech přijatá opatření a dosažené výsledky nebyly zcela v souladu s projektovými fišemi.

| 21. | Vnitrostátní orgány přijímajících zemí a Komise od počátku roku 2002 společně podporovaly vývoj směrem k projektům a programům, které kladou větší důraz na budování institucí. Části tohoto regionu však stále velmi potřebovaly investice do silniční, dopravní a energetické infrastruktury, jelikož přijímající země prošly konfliktem a investice byly řadu let nedostatečné. |
| --- | --- |

21.

Vnitrostátní orgány přijímajících zemí a Komise od počátku roku 2002 společně podporovaly vývoj směrem k projektům a programům, které kladou větší důraz na budování institucí. Části tohoto regionu však stále velmi potřebovaly investice do silniční, dopravní a energetické infrastruktury, jelikož přijímající země prošly konfliktem a investice byly řadu let nedostatečné.

| 22. | Co se týká budování institucí (zakládání demokratických institucí, reforma veřejné správy (státní správa, administrativní kapacita, rozpočtové a daňové řízení atd.), reforma místní správy, upevnění právního státu prostřednictvím reformy soudnictví a policie atd.), Komise poskytla odvětvové příděly ve strategických dokumentech, např. víceletých orientačních programech. Po roce 2002 se programy agentury stále více zaměřovaly na budování institucí. |
| --- | --- |

22.

Co se týká budování institucí (zakládání demokratických institucí, reforma veřejné správy (státní správa, administrativní kapacita, rozpočtové a daňové řízení atd.), reforma místní správy, upevnění právního státu prostřednictvím reformy soudnictví a policie atd.), Komise poskytla odvětvové příděly ve strategických dokumentech, např. víceletých orientačních programech. Po roce 2002 se programy agentury stále více zaměřovaly na budování institucí.

| 24. | Práce EAR se zaměřila především na zmírnění mimořádných událostí a na obnovení základních služeb. Tak tomu bylo zejména v případě situace po konfliktu v Kosovu, Srbsku a do určité míry v Bývalé jugoslávské republice Makedonie.
  Rychlé poskytnutí této pomoci podpořilo vývoj směrem k pozdějšímu procesu reforem. |
| --- | --- |

24.

Práce EAR se zaměřila především na zmírnění mimořádných událostí a na obnovení základních služeb. Tak tomu bylo zejména v případě situace po konfliktu v Kosovu, Srbsku a do určité míry v Bývalé jugoslávské republice Makedonie.

Rychlé poskytnutí této pomoci podpořilo vývoj směrem k pozdějšímu procesu reforem.

| 25. | Státní správa v Bývalé jugoslávské republice Makedonie nebyla až donedávna připravena chopit se iniciativy týkající se twinningu. Aby bylo možno zahájit twinningové smlouvy s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie, EAR potřebovala, aby státní správa přijímající země vypracovala twinningové fiše. Vzhledem k nedostatečné administrativní kapacitě příslušných ministerstev vypracovat potřebnou dokumentaci trval přechod od tradiční technické pomoci k twinningu déle než v ostatních kandidátských zemích.
  V souladu s politickým mandátem Soluňské agendy z června 2003 byly do činnosti agentury v rostoucí míře začleňovány twinningy. Komise mezitím programovým manažerům agentury aktivně poskytovala know-how a odbornou přípravu. |
| --- | --- |

25.

Státní správa v Bývalé jugoslávské republice Makedonie nebyla až donedávna připravena chopit se iniciativy týkající se twinningu. Aby bylo možno zahájit twinningové smlouvy s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie, EAR potřebovala, aby státní správa přijímající země vypracovala twinningové fiše. Vzhledem k nedostatečné administrativní kapacitě příslušných ministerstev vypracovat potřebnou dokumentaci trval přechod od tradiční technické pomoci k twinningu déle než v ostatních kandidátských zemích.

V souladu s politickým mandátem Soluňské agendy z června 2003 byly do činnosti agentury v rostoucí míře začleňovány twinningy. Komise mezitím programovým manažerům agentury aktivně poskytovala know-how a odbornou přípravu.

Rámeček 2 – Přesměrování projektu budování institucí – Integrovaná správa hranic v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

Cíle projektu se týkaly zřízení služby pohraniční policie a převedení odpovědnosti za fungování v souladu s cíli strategie integrované správy hranic.

Přidělené finanční prostředky byly použity na nákup vozidel pro pohraniční policii. V období mezi vypracováním fiše a provedením si vývoj vyžádal přezkum priorit:

| — | projekt reformy policie zahrnoval postupy přijímání zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

projekt reformy policie zahrnoval postupy přijímání zaměstnanců,

| — | pomoc OBSE se zaměřila na odbornou přípravu pohraniční policie, |
| --- | --- |

—

pomoc OBSE se zaměřila na odbornou přípravu pohraniční policie,

| — | v rámci předchozího projektu Phare 2000 bylo poskytnuto zařízení pro odhalování padělaných dokumentů, které v době provádění nebylo dosud plně využíváno. Poskytnutí dalšího obdobného zařízení nebylo proto přiměřené. |
| --- | --- |

—

v rámci předchozího projektu Phare 2000 bylo poskytnuto zařízení pro odhalování padělaných dokumentů, které v době provádění nebylo dosud plně využíváno. Poskytnutí dalšího obdobného zařízení nebylo proto přiměřené.

Služba pohraniční policie (včetně převedení odpovědnosti za fungování z ministerstva obrany na ministerstvo vnitra v souladu se strategií integrované správy hranic) byla vnitrostátními orgány zřízena na základě vnitrostátního financování. Nově vytvořená služba však byla zcela bez provozního vybavení a nemohla plnit své povinnosti.

Vzhledem k výše uvedenému se pořízení vozidel považovalo za vhodné.

| 36. | a) | Regionální roční akční program na roky 2002 a 2003 obsahoval projekt v rámci integrované správy hranic, který byl řízen na regionální úrovni z ústředí Komise v Bruselu. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Regionální roční akční program na roky 2002 a 2003 obsahoval projekt v rámci integrované správy hranic, který byl řízen na regionální úrovni z ústředí Komise v Bruselu.

| b) | Považovalo se za účinnější řídit většinu programů pro návrat uprchlíků na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

b)

Považovalo se za účinnější řídit většinu programů pro návrat uprchlíků na vnitrostátní úrovni.

| c) | Regionální programy plánuje ústředí Komise spolu s delegacemi a státními správami přijímajících zemí. |
| --- | --- |

c)

Regionální programy plánuje ústředí Komise spolu s delegacemi a státními správami přijímajících zemí.

| 37. | a) | Komise hodnotila kapacitu Fondu pro rozvoj Albánie kladně v souladu s finančním nařízením, které platilo v roce 2002, kdy bylo opatření zahájeno. |
| --- | --- | --- |

37.

a)

Komise hodnotila kapacitu Fondu pro rozvoj Albánie kladně v souladu s finančním nařízením, které platilo v roce 2002, kdy bylo opatření zahájeno.

| 39. | Dohoda o financování s ohledem na roční program CARDS pro Albánii na rok 2001 byla podepsána v březnu 2002 a poté byla zahájena dekoncentrace programu CARDS. Provádění ročních programů CARDS na roky 2001 a 2002 mohlo začít teprve v roce 2003, a v důsledku toho se od roku 2004 rychlost provádění zvýšila.
  V Chorvatsku byly programy na rok 2001 a 2002 prováděny v téže době, avšak zpravidla existuje vždy tříleté období souběžného provádění dvou po sobě následujících programů. |
| --- | --- |

39.

Dohoda o financování s ohledem na roční program CARDS pro Albánii na rok 2001 byla podepsána v březnu 2002 a poté byla zahájena dekoncentrace programu CARDS. Provádění ročních programů CARDS na roky 2001 a 2002 mohlo začít teprve v roce 2003, a v důsledku toho se od roku 2004 rychlost provádění zvýšila.

V Chorvatsku byly programy na rok 2001 a 2002 prováděny v téže době, avšak zpravidla existuje vždy tříleté období souběžného provádění dvou po sobě následujících programů.

Rámeček 4 – Přetěžovaná vnitrostátní správní kapacita v Albánii

Koncentrace projektů v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí náležitě odrážela zjištěné potřeby a vysokou prioritu, jež byla této oblasti přikládána EU a ostatními dárci.

Tento projekt byl prvním svého druhu. Struktura soudního systému v Albánii zahrnuje (stejně jako v ostatních zemích) různé partnery projektu a přijímající instituce. Mimoto jeho dopad velmi závisí na politické vůli příjemců jednat podle doporučení projektového týmu. V této souvislosti měla na provedení vliv politická nestabilita v Albánii. Hodnotící zpráva, která byla zveřejněna v dubnu 2007, rovněž potvrdila, že návrh projektu byl velmi ambiciózní.

| 40. | Skutečnost, že existuje široká škála a vysoký počet příjemců, a to i v rámci jednoho konkrétního odvětví, zvyšuje obtížnost, neznamená však, že je nutně omezen dopad projektů. |
| --- | --- |

40.

Skutečnost, že existuje široká škála a vysoký počet příjemců, a to i v rámci jednoho konkrétního odvětví, zvyšuje obtížnost, neznamená však, že je nutně omezen dopad projektů.

Rámeček 5 – Podpora chorvatského soudního systému

Projekt CARDS na rok 2002 měl dvě podmínky: i) existuje strategie pro reformu soudnictví a ii) musí dobře probíhat provádění projektu CARDS 2001 v oblasti soudnictví.

V době zahájení projektu politický dialog a vypracovávání strategie reformy soudnictví dostatečně pokročily, aby bylo možno odůvodnit zahájení projektu.

| 44. | Přestože nařízení Rady nestanoví konkrétní odpovědnost pro přijímající země, jak tvrdí Účetní dvůr, Komise pokud možno postupně zvyšovala odpovědnost jednotlivých zemí za řízení. Došlo ke změně odpovědnosti za řízení, která příjemcům umožnila podílet se úzce na plánování činností, vyhodnocování nabídek a na sledování a hodnocení. Nyní je v Chorvatsku část programu CARDS řízena samotnou zemí v souladu se systémem decentralizovaného řízení. |
| --- | --- |

44.

Přestože nařízení Rady nestanoví konkrétní odpovědnost pro přijímající země, jak tvrdí Účetní dvůr, Komise pokud možno postupně zvyšovala odpovědnost jednotlivých zemí za řízení. Došlo ke změně odpovědnosti za řízení, která příjemcům umožnila podílet se úzce na plánování činností, vyhodnocování nabídek a na sledování a hodnocení. Nyní je v Chorvatsku část programu CARDS řízena samotnou zemí v souladu se systémem decentralizovaného řízení.

| 46. | Ačkoliv podpora zapojení příjemců je obecně jednoznačným způsobem zlepšení účinnosti pomoci EU, je v rámci systému centralizovaného řízení mnohem obtížnější zajistit zapojení příjemců do plánování a provádění než v rámci systému decentralizovaného řízení. |
| --- | --- |

46.

Ačkoliv podpora zapojení příjemců je obecně jednoznačným způsobem zlepšení účinnosti pomoci EU, je v rámci systému centralizovaného řízení mnohem obtížnější zajistit zapojení příjemců do plánování a provádění než v rámci systému decentralizovaného řízení.

| 48. | Komise v rámci stanoveném nařízením o CARDS podporovala odpovědnost přijímající země, kdykoliv to bylo možné, přičemž přihlížela ke kapacitám dotčené země. |
| --- | --- |

48.

Komise v rámci stanoveném nařízením o CARDS podporovala odpovědnost přijímající země, kdykoliv to bylo možné, přičemž přihlížela ke kapacitám dotčené země.

| 49. | Ve většině přijímajících zemí byla situace ohledně místních veřejných finančních zdrojů natolik problematická, že na spolufinancování projektů nebylo možno vyčlenit žádné prostředky. |
| --- | --- |

49.

Ve většině přijímajících zemí byla situace ohledně místních veřejných finančních zdrojů natolik problematická, že na spolufinancování projektů nebylo možno vyčlenit žádné prostředky.

| 52. | Vnitrostátní orgány využily místní odborné přípravy v souvislosti s nabídkovými řízeními, kterou organizovala Komise. |
| --- | --- |

52.

Vnitrostátní orgány využily místní odborné přípravy v souvislosti s nabídkovými řízeními, kterou organizovala Komise.

| 54. | Pařížská deklarace o účinnosti pomoci byla podepsána v roce 2005 a v době konání auditu nemohly mít její zásady na řízení CARDS žádný významný dopad.
  V Chorvatsku se Komise v roce 2000 ujala vedení při vytváření mechanismu koordinace dárců EU. Byla důrazně podporována kontrola procesu koordinace ze strany chorvatských orgánů (správa NAC), nebyla však bohužel příliš účinná.
  Agentura zajišťovala úzkou koordinaci s ostatními dárci přítomnými v regionu, zejména v rámci pravidelných koordinačních schůzek, jež hostila provozní střediska agentury. Na těchto schůzkách hrají mimoto příjemci stále více vedoucí úlohu. |
| --- | --- |

54.

Pařížská deklarace o účinnosti pomoci byla podepsána v roce 2005 a v době konání auditu nemohly mít její zásady na řízení CARDS žádný významný dopad.

V Chorvatsku se Komise v roce 2000 ujala vedení při vytváření mechanismu koordinace dárců EU. Byla důrazně podporována kontrola procesu koordinace ze strany chorvatských orgánů (správa NAC), nebyla však bohužel příliš účinná.

Agentura zajišťovala úzkou koordinaci s ostatními dárci přítomnými v regionu, zejména v rámci pravidelných koordinačních schůzek, jež hostila provozní střediska agentury. Na těchto schůzkách hrají mimoto příjemci stále více vedoucí úlohu.

| 59. | Mohlo by se zlepšit systematické hodnocení projektů CARDS delegacemi. Odpovědnost za provádění nezávislého hodnocení je však svěřena ústředí a EAR a na delegace se takovýto požadavek nevztahuje. |
| --- | --- |

59.

Mohlo by se zlepšit systematické hodnocení projektů CARDS delegacemi. Odpovědnost za provádění nezávislého hodnocení je však svěřena ústředí a EAR a na delegace se takovýto požadavek nevztahuje.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 61. | Pomoc CARDS v zemích západního Balkánu, a zejména v Kosovu, se musela zaměřit na naléhavé potřeby v souvislosti s mimořádnými událostmi týkající se dodávky čisté vody, topení, obnovy domů a silnic.
  Nicméně od roku 2002 se pomoc v rámci CARDS začala stále více soustředit na reformní úsilí, a tedy rovněž na budování institucí. |
| --- | --- |

61.

Pomoc CARDS v zemích západního Balkánu, a zejména v Kosovu, se musela zaměřit na naléhavé potřeby v souvislosti s mimořádnými událostmi týkající se dodávky čisté vody, topení, obnovy domů a silnic.

Nicméně od roku 2002 se pomoc v rámci CARDS začala stále více soustředit na reformní úsilí, a tedy rovněž na budování institucí.

| 62. | Strategické pokyny Komise byly zformulovány v dokumentech evropského partnerství, a to na základě analýz potřeb ve výročních zprávách o pokroku. |
| --- | --- |

62.

Strategické pokyny Komise byly zformulovány v dokumentech evropského partnerství, a to na základě analýz potřeb ve výročních zprávách o pokroku.

| 63. | Hlavní směry strategických dokumentů pro jednotlivé země nemohly být formulovány jinak vzhledem k rychle se měnícímu prostředí na západním Balkánu. S ohledem na partnerství se dále prováděla pravidelná hodnocení strategických dokumentů pro jednotlivé země s cílem určit, které změny situace v dané zemi si zasluhují revizi strategie. |
| --- | --- |

63.

Hlavní směry strategických dokumentů pro jednotlivé země nemohly být formulovány jinak vzhledem k rychle se měnícímu prostředí na západním Balkánu. S ohledem na partnerství se dále prováděla pravidelná hodnocení strategických dokumentů pro jednotlivé země s cílem určit, které změny situace v dané zemi si zasluhují revizi strategie.

| 64. | Země, na něž se EAR zaměřovala pro roce 2000, prošly konfliktem. V souladu s programy ES se práce soustředila především na zmírnění mimořádných událostí a na obnovu základních služeb.
  Tato rychle poskytnutá pomoc umožnila, aby pokročil proces reforem a aby se pomoc vyvíjela směrem k budování institucí. Využití twinningu však samo o sobě není známkou pokroku.
  Před rokem 2004 nebylo vytvořeno mnoho předpokladů pro optimální využití twinningu, situace se však od té doby změnila a twinning je nyní široce využíván. V roce 2007 se většina twinningů uskutečňuje v zemích, v nichž pomoc řídí EAR. |
| --- | --- |

64.

Země, na něž se EAR zaměřovala pro roce 2000, prošly konfliktem. V souladu s programy ES se práce soustředila především na zmírnění mimořádných událostí a na obnovu základních služeb.

Tato rychle poskytnutá pomoc umožnila, aby pokročil proces reforem a aby se pomoc vyvíjela směrem k budování institucí. Využití twinningu však samo o sobě není známkou pokroku.

Před rokem 2004 nebylo vytvořeno mnoho předpokladů pro optimální využití twinningu, situace se však od té doby změnila a twinning je nyní široce využíván. V roce 2007 se většina twinningů uskutečňuje v zemích, v nichž pomoc řídí EAR.

Doporučení 1

Strategické pokyny v rámci NPP jsou stanoveny zvláštními víceletými orientačními plánovacími dokumenty pro jednotlivé země a víceletými orientačními plánovacími dokumenty pro více příjemců. Dokumenty pro jednotlivé země zahrnují konsolidované posouzení problémů, potřeb a relativního významu priorit pomoci a způsob, jakým se toto promítá do volby strategie v rámci jednotlivých složek NPP. Ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech je obsažen rovněž popis hlavních oblastí zásahu v rámci jednotlivých složek, předpokládané výsledky a orientační finanční příděly. To umožní v rámci NPP významně posílit strategickou část provádění.

| 65. | Byla zvolena kombinace několika koncepcí řízení s cílem zajistit rychlé poskytnutí pomoci a tento výběr odrážel nedostatky vnitrostátních správ. V tomto rámci se jevilo jako nemožné zajistit za všech okolností maximální přínos pomoci. |
| --- | --- |

65.

Byla zvolena kombinace několika koncepcí řízení s cílem zajistit rychlé poskytnutí pomoci a tento výběr odrážel nedostatky vnitrostátních správ. V tomto rámci se jevilo jako nemožné zajistit za všech okolností maximální přínos pomoci.

| 67. | V mnoha případech příjemci reagovali dobře na rychlé zavedení a vývoj pomoci. Nebyly však vždy vytvořeny všechny potřebné prvky, aby byla zaručena dostatečná absorpce pomoci. |
| --- | --- |

67.

V mnoha případech příjemci reagovali dobře na rychlé zavedení a vývoj pomoci. Nebyly však vždy vytvořeny všechny potřebné prvky, aby byla zaručena dostatečná absorpce pomoci.

Doporučení 2

V rámci NPP je cílem poskytovat cílenou a účinnou pomoc všem přijímajícím zemím. Proto navzdory trvalému zaměření na rychlé provedení pomoci umožňuje nařízení Komise o NPP postupnou cestu směrem k decentralizaci.

Absorpční schopnost je jedním z kritérií pro přidělení finančních prostředků přijímajícím zemím na základě víceletého orientačního finančního rámce.

| 68. | Od roku 2000 se výrazně a viditelně zlepšila odpovědnost přijímajících zemí, pokud jde o koordinaci, vklad, technickou kapacitu.
  Úroveň odpovědnosti jednotlivých dotčených zemích odrážela různé tradice, kapacitu, historické požadavky a specifické potřeby. |
| --- | --- |

68.

Od roku 2000 se výrazně a viditelně zlepšila odpovědnost přijímajících zemí, pokud jde o koordinaci, vklad, technickou kapacitu.

Úroveň odpovědnosti jednotlivých dotčených zemích odrážela různé tradice, kapacitu, historické požadavky a specifické potřeby.

| 69. | Za posledních šest let se odpovědnost přijímajících zemí výrazně a viditelně zlepšila, pokud jde o koordinaci, vklad, technickou kapacitu.
  Tento pozitivní vývoj má mnoho podob – v plánování prostřednictvím diskusí a debat, prostřednictvím sledování a hodnocení, ale rostoucí měrou rovněž prostřednictvím koordinace dárců. |
| --- | --- |

69.

Za posledních šest let se odpovědnost přijímajících zemí výrazně a viditelně zlepšila, pokud jde o koordinaci, vklad, technickou kapacitu.

Tento pozitivní vývoj má mnoho podob – v plánování prostřednictvím diskusí a debat, prostřednictvím sledování a hodnocení, ale rostoucí měrou rovněž prostřednictvím koordinace dárců.

Doporučení 3

V rámci NPP bude velký důraz kladen na zapojení přijímající země do celého procesu provádění.

Cílem je proto decentralizované řízení, kdykoli je lze použít. K tomu jsou zapotřebí zvláštní struktury a systémy, které musí přijímající země zavést. V rámci NPP se předpokládají přísnější podmínky a požadavky pro přenos řídících pravomocí Komise na přijímající země.

Aby bylo zajištěno zapojení vnitrostátních orgánů, Komise schvaluje vnitrostátní programy na základě návrhů projektů předložených přijímajícími zeměmi.

| 70. | Jelikož Komise a EAR jsou dva samostatné subjekty, existují různé metodiky sledování a hodnocení. Na základě NPP však bude ve všech zemích použita stejná metodika, jelikož činnost EAR bude do 31. prosince 2008 zastavena. |
| --- | --- |

70.

Jelikož Komise a EAR jsou dva samostatné subjekty, existují různé metodiky sledování a hodnocení. Na základě NPP však bude ve všech zemích použita stejná metodika, jelikož činnost EAR bude do 31. prosince 2008 zastavena.

Doporučení 4

Komise naplánovala přezkum postupů hodnocení a mezitím stanovila harmonizované postupy pro delegace prostřednictvím příručky pro sebehodnocení, včetně opatření pro šíření výsledků a získaných poznatků. Toto sebehodnocení na úrovni projektů doplní nezávislé hodnocení na úrovni programu, které provádí pověřený útvar.

Byl zaveden systém pro systematickou následnou kontrolu hodnocení, včetně pořádání hodnotící schůzky do jednoho měsíce po vydání odvětvových hodnotících zpráv s následným vydáním kontrolní tabulky k doporučením podle jednotlivých operací. Opatření týkající se kontroly hodnotících doporučení mimoto předpokládají, že zprávy o provedených činnostech budou předloženy rok po ukončení činností. Komise zkoumá, nakolik byla následná opatření provedena.

---