# Euroopan unionin C 215/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 215 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta14. syyskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 215

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta14. syyskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 215/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 215/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 215/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2007/C 215/03 | Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin — Luonnos (
  1
  ) | 3 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 215/02

Euron kurssi

2

2007/C 215/03

Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin — Luonnos (
  1
  )

1

3

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 215/04 | Valtiontuki — Portugali — Valtiontuki C 30/07 (ex N 555/06) — Kalasäilyketeollisuus — Yritykselle SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. myönnettävä tuki — Azorien autonominen alue — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 16 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 215/04

Valtiontuki — Portugali — Valtiontuki C 30/07 (ex N 555/06) — Kalasäilyketeollisuus — Yritykselle SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. myönnettävä tuki — Azorien autonominen alue — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 14.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 215/01)

Komissio päätti 22. elokuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4695. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4695. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 14.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/2

---

Euron kurssi (1)

13. syyskuuta 2007

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3897 |
| JPY | Japanin jeniä | 159,52 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4476 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,68525 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2766 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6415 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,74 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8345 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5842 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,483 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 253,94 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,702 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,7815 |
| RON | Romanian leuta | 3,3265 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,662 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7576 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6565 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,436 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,8256 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9437 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0987 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 294,64 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,9189 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,4373 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3285 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 066,65 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8327 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,357 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 35,225 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,535 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3897

JPY

Japanin jeniä

159,52

DKK

Tanskan kruunua

7,4476

GBP

Englannin puntaa

0,68525

SEK

Ruotsin kruunua

9,2766

CHF

Sveitsin frangia

1,6415

ISK

Islannin kruunua

88,74

NOK

Norjan kruunua

7,8345

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5842

CZK

Tšekin korunaa

27,483

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

253,94

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,702

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,7815

RON

Romanian leuta

3,3265

SKK

Slovakian korunaa

33,662

TRY

Turkin liiraa

1,7576

AUD

Australian dollaria

1,6565

CAD

Kanadan dollaria

1,436

HKD

Hongkongin dollaria

10,8256

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9437

SGD

Singaporin dollaria

2,0987

KRW

Etelä-Korean wonia

1 294,64

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,9189

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,4373

HRK

Kroatian kunaa

7,3285

IDR

Indonesian rupiaa

13 066,65

MYR

Malesian ringgitiä

4,8327

PHP

Filippiinien pesoa

64,357

RUB

Venäjän ruplaa

35,225

THB

Thaimaan bahtia

44,535

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 14.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/3

---

Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin

Luonnos

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 215/03)

1.   Johdanto

| 1. | Näissä suuntaviivoissa esitetään periaatteet, joiden mukaisesti Euroopan yhteisöjen komissio määrittelee markkinat ja arvioi yhteistyösopimuksia niillä meriliikennepalvelujen aloilla, joita perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nykyisin 81 ja 82 artikla) yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamisesta kabotaasipalvelujen ja kansainvälisten hakurahtipalvelujen lisäämiseksi sen soveltamisalaan 25 päivänä syyskuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1419/2006 (1) aikaansaadut muutokset koskevat. |
| --- | --- |

1.

Näissä suuntaviivoissa esitetään periaatteet, joiden mukaisesti Euroopan yhteisöjen komissio määrittelee markkinat ja arvioi yhteistyösopimuksia niillä meriliikennepalvelujen aloilla, joita perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nykyisin 81 ja 82 artikla) yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamisesta kabotaasipalvelujen ja kansainvälisten hakurahtipalvelujen lisäämiseksi sen soveltamisalaan 25 päivänä syyskuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1419/2006 (1) aikaansaadut muutokset koskevat.

| 2. | Suuntaviivojen tarkoituksena on auttaa meriliikennepalveluja Euroopan unionin satamiin ja/tai satamista tarjoavia yrityksiä ja yritysten yhteenliittymiä arvioimaan, ovatko niiden keskinäiset sopimukset (2) yhteensopivia Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 81 artiklan kanssa. Näitä suuntaviivoja ei sovelleta muihin aloihin. |
| --- | --- |

2.

Suuntaviivojen tarkoituksena on auttaa meriliikennepalveluja Euroopan unionin satamiin ja/tai satamista tarjoavia yrityksiä ja yritysten yhteenliittymiä arvioimaan, ovatko niiden keskinäiset sopimukset (2) yhteensopivia Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 81 artiklan kanssa. Näitä suuntaviivoja ei sovelleta muihin aloihin.

| 3. | Asetuksella (EY) N:o 1419/2006 (3) laajennettiin perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 ja EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta 7 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 773/200 (4) soveltamisalaa sisällyttämällä siihen kabotaasipalvelut ja kansainväliset hakurahtipalvelut. Lokakuun 18 päivästä 2006 alkaen kaikkiin meriliikennepalveluihin on sovellettu yleisiä menettelypuitteita. |
| --- | --- |

3.

Asetuksella (EY) N:o 1419/2006 (3) laajennettiin perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 ja EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta 7 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 773/200 (4) soveltamisalaa sisällyttämällä siihen kabotaasipalvelut ja kansainväliset hakurahtipalvelut. Lokakuun 18 päivästä 2006 alkaen kaikkiin meriliikennepalveluihin on sovellettu yleisiä menettelypuitteita.

| 4. | Lisäksi asetuksella (EY) N:o 1419/2006 kumottiin perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nykyisin 81 ja 82 artikla) yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4056/86 (5), jossa säädetään linjakonferensseja koskevasta ryhmäpoikkeuksesta. Poikkeuksen nojalla varustamoilla oli lupa sopia linjakonferensseissa kiinteistä hinnoista ja muista kuljetusehdoista. Asetus kumottiin, koska linjakonferenssijärjestelmä ei enää täyttänyt perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrättyjä perusteita. Ryhmäpoikkeuksen kumoaminen tulee voimaan 18. lokakuuta 2008. Sen jälkeen varustamoiden, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja Euroopan unionin satamiin ja/tai satamista, on lopetettava kaikki perustamissopimuksen 81 artiklan vastainen linjakonferenssitoiminta riippumatta siitä, onko linjakonferensseissa tai neuvottelusopimusten avulla aikaansaatu yhteishinnoittelu sallittua muilla lainkäyttöalueilla, joko suoraan tai epäsuorasti. |
| --- | --- |

4.

Lisäksi asetuksella (EY) N:o 1419/2006 kumottiin perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nykyisin 81 ja 82 artikla) yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4056/86 (5), jossa säädetään linjakonferensseja koskevasta ryhmäpoikkeuksesta. Poikkeuksen nojalla varustamoilla oli lupa sopia linjakonferensseissa kiinteistä hinnoista ja muista kuljetusehdoista. Asetus kumottiin, koska linjakonferenssijärjestelmä ei enää täyttänyt perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrättyjä perusteita. Ryhmäpoikkeuksen kumoaminen tulee voimaan 18. lokakuuta 2008. Sen jälkeen varustamoiden, jotka tarjoavat kuljetuspalveluja Euroopan unionin satamiin ja/tai satamista, on lopetettava kaikki perustamissopimuksen 81 artiklan vastainen linjakonferenssitoiminta riippumatta siitä, onko linjakonferensseissa tai neuvottelusopimusten avulla aikaansaatu yhteishinnoittelu sallittua muilla lainkäyttöalueilla, joko suoraan tai epäsuorasti.

| 5. | Nämä suuntaviivat täydentävät komission aiemmin antamia ohjeita. Koska meriliikennepalveluille ovat tunnusomaista keskenään kilpailevien varustamojen tekemät laajat yhteistyösopimukset, sovelletaan kyseiseen sektoriin erityisesti seuraavia asiakirjoja: suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin (horisontaalista yhteistyötä koskevat suuntaviivat) (6) ja suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta (7). |
| --- | --- |

5.

Nämä suuntaviivat täydentävät komission aiemmin antamia ohjeita. Koska meriliikennepalveluille ovat tunnusomaista keskenään kilpailevien varustamojen tekemät laajat yhteistyösopimukset, sovelletaan kyseiseen sektoriin erityisesti seuraavia asiakirjoja: suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin (horisontaalista yhteistyötä koskevat suuntaviivat) (6) ja suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta (7).

| 6. | Linjaliikenteen horisontaaliset yhteistyösopimukset kuuluvat yhteisten palvelujen tarjonnan osalta perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varustamoiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin (konsortiot) 19 päivänä huhtikuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 823/2000 (8) soveltamisalaan. Siinä säädetään perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaisista edellytyksistä, joiden täyttyessä perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa ei sovelleta kahden tai useamman varustamon välisiin sopimuksiin (konsortiot). Asetusta tarkistetaan asetuksessa (EY) N:o 1419/2006 (9) säädettyjen muutosten johdosta. |
| --- | --- |

6.

Linjaliikenteen horisontaaliset yhteistyösopimukset kuuluvat yhteisten palvelujen tarjonnan osalta perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varustamoiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin (konsortiot) 19 päivänä huhtikuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 823/2000 (8) soveltamisalaan. Siinä säädetään perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan mukaisista edellytyksistä, joiden täyttyessä perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa ei sovelleta kahden tai useamman varustamon välisiin sopimuksiin (konsortiot). Asetusta tarkistetaan asetuksessa (EY) N:o 1419/2006 (9) säädettyjen muutosten johdosta.

| 7. | Nämä suuntaviivat eivät rajoita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeutta erilaisiin tulkintoihin perustamissopimuksen 81 artiklasta. Suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita on sovellettava tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

7.

Nämä suuntaviivat eivät rajoita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeutta erilaisiin tulkintoihin perustamissopimuksen 81 artiklasta. Suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita on sovellettava tapauskohtaisesti.

| 8. | Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja aluksi viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

8.

Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja aluksi viiden vuoden ajan.

2.   Meriliikennepalvelut

2.1.   Soveltamisala

| 9. | Linjaliikennepalvelut, kabotaasi ja hakurahtiliikenne ovat ne meriliikenteen osa-alueet, joihin asetus (EY) N:o 1419/2006 on vaikuttanut suoraan. |
| --- | --- |

9.

Linjaliikennepalvelut, kabotaasi ja hakurahtiliikenne ovat ne meriliikenteen osa-alueet, joihin asetus (EY) N:o 1419/2006 on vaikuttanut suoraan.

| 10. | Linjaliikenteellä tarkoitetaan etupäässä kontteihin pakatun rahdin säännöllistä kuljetusta satamiin tiettyä maantieteellistä reittiä käyttäen. Lisäksi linjaliikenteelle on ominaista, että aikataulut ja liikennöintipäivät ilmoitetaan etukäteen ja että kuka tahansa voi käyttää palveluja. Asetuksen (ETY) N:o 4056/86 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määritellään ”hakurahtiliikenne” irto- tai kappaletavaroiden kuljetukseksi aluksella, joka on kokonaan tai osittain tilattu yhdelle tai useammalle rahdinantajalle matka- tai aikarahtaussopimuksen taikka jonkin muun sellaisen sopimusmuodon pohjalta, jota käytetään, kun purjehdukset eivät perustu säännölliseen aikatauluun tai kun niitä ei mainosteta, ja jossa kuljetusmaksut neuvotellaan vapaasti tapauksittain kysynnän ja tarjonnan mukaan. Etupäässä hakurahtiliikenteessä on kyse yhden ainoan tuotteen kuljettamisesta ilman säännöllisiä aikatauluja (10). Kabotaasilla tarkoitetaan meriliikennepalvelujen tarjoamista kahden tai useamman samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välillä, hakurahtiliikenne ja linjaliikennepalvelut mukaan luettuina (11). Vaikka näissä suuntaviivoissa ei erityisesti käsitellä kabotaasipalveluja, suuntaviivoja sovelletaan kuitenkin kyseisiin palveluihin siltä osin kuin niitä tarjotaan joko linjaliikenteenä tai hakurahtiliikenteenä. |
| --- | --- |

10.

Linjaliikenteellä tarkoitetaan etupäässä kontteihin pakatun rahdin säännöllistä kuljetusta satamiin tiettyä maantieteellistä reittiä käyttäen. Lisäksi linjaliikenteelle on ominaista, että aikataulut ja liikennöintipäivät ilmoitetaan etukäteen ja että kuka tahansa voi käyttää palveluja. Asetuksen (ETY) N:o 4056/86 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määritellään ”hakurahtiliikenne” irto- tai kappaletavaroiden kuljetukseksi aluksella, joka on kokonaan tai osittain tilattu yhdelle tai useammalle rahdinantajalle matka- tai aikarahtaussopimuksen taikka jonkin muun sellaisen sopimusmuodon pohjalta, jota käytetään, kun purjehdukset eivät perustu säännölliseen aikatauluun tai kun niitä ei mainosteta, ja jossa kuljetusmaksut neuvotellaan vapaasti tapauksittain kysynnän ja tarjonnan mukaan. Etupäässä hakurahtiliikenteessä on kyse yhden ainoan tuotteen kuljettamisesta ilman säännöllisiä aikatauluja (10). Kabotaasilla tarkoitetaan meriliikennepalvelujen tarjoamista kahden tai useamman samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välillä, hakurahtiliikenne ja linjaliikennepalvelut mukaan luettuina (11). Vaikka näissä suuntaviivoissa ei erityisesti käsitellä kabotaasipalveluja, suuntaviivoja sovelletaan kuitenkin kyseisiin palveluihin siltä osin kuin niitä tarjotaan joko linjaliikenteenä tai hakurahtiliikenteenä.

2.2.   Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| 11. | Perustamissopimuksen 81 artiklaa sovelletaan kaikkiin sopimuksiin, jotka saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sopimuksen tai käytännön katsotaan vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan silloin, jos objektiivisten oikeudellisten tai tosiasiallisten seikkojen perusteella on riittävästi aihetta epäillä, että sopimuksella tai käytännöllä saattaa olla suoria tai välillisiä, todellisia tai mahdollisia vaikutuksia jäsenvaltioiden välisen kaupan rakenteeseen tavalla, joka saattaa vaarantaa tavoitteen toteuttaa jäsenvaltioiden väliset yhtenäismarkkinat (12). Komissio on antanut ohjeita siitä, miten se soveltaa kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä, tiedonannossaan EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitettua kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevista suuntaviivoista (13). |
| --- | --- |

11.

Perustamissopimuksen 81 artiklaa sovelletaan kaikkiin sopimuksiin, jotka saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sopimuksen tai käytännön katsotaan vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan silloin, jos objektiivisten oikeudellisten tai tosiasiallisten seikkojen perusteella on riittävästi aihetta epäillä, että sopimuksella tai käytännöllä saattaa olla suoria tai välillisiä, todellisia tai mahdollisia vaikutuksia jäsenvaltioiden välisen kaupan rakenteeseen tavalla, joka saattaa vaarantaa tavoitteen toteuttaa jäsenvaltioiden väliset yhtenäismarkkinat (12). Komissio on antanut ohjeita siitä, miten se soveltaa kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä, tiedonannossaan EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitettua kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevista suuntaviivoista (13).

| 12. | Linjaliikennettä ja poolin toimintaa harjoittavien toimijoiden tarjoamat kuljetuspalvelut ovat usein kansainvälisiä, sillä ne yhdistävät yhteisön satamat kolmansiin maihin ja/tai niihin liittyy vientiä ja tuontia kahden tai useamman jäsenvaltion välillä (eli yhteisön sisäistä kauppaa) (14). Useimmissa tapauksissa kyseiset palvelut vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan muun muassa sen vaikutuksen vuoksi, joka niillä on kuljetus- ja välipalveluiden tarjonnan markkinoilla (15). |
| --- | --- |

12.

Linjaliikennettä ja poolin toimintaa harjoittavien toimijoiden tarjoamat kuljetuspalvelut ovat usein kansainvälisiä, sillä ne yhdistävät yhteisön satamat kolmansiin maihin ja/tai niihin liittyy vientiä ja tuontia kahden tai useamman jäsenvaltion välillä (eli yhteisön sisäistä kauppaa) (14). Useimmissa tapauksissa kyseiset palvelut vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan muun muassa sen vaikutuksen vuoksi, joka niillä on kuljetus- ja välipalveluiden tarjonnan markkinoilla (15).

| 13. | Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on erityisen tärkeä kabotaasipalvelujen kannalta siltä osin kuin se määrittää myös perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 1/2003 3 artiklan soveltamisalan. Palvelujen vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on arvioitava tapauskohtaisesti (16). |
| --- | --- |

13.

Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on erityisen tärkeä kabotaasipalvelujen kannalta siltä osin kuin se määrittää myös perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 1/2003 3 artiklan soveltamisalan. Palvelujen vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on arvioitava tapauskohtaisesti (16).

2.3.   Merkitykselliset markkinat

| 14. | Jotta voitaisiin arvioida sopimuksen vaikutuksia kilpailuun EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan kannalta, on ensin määriteltävä merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. Markkinoiden määrittelyn päätarkoituksena on järjestelmällisesti selvittää yrityksiin kohdistuvat kilpailurajoitukset. Asiaa koskevia ohjeita on komission tiedonannossa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta (17). Ohjeet on otettava huomioon myös meriliikennepalvelujen markkinoita määriteltäessä. |
| --- | --- |

14.

Jotta voitaisiin arvioida sopimuksen vaikutuksia kilpailuun EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan kannalta, on ensin määriteltävä merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. Markkinoiden määrittelyn päätarkoituksena on järjestelmällisesti selvittää yrityksiin kohdistuvat kilpailurajoitukset. Asiaa koskevia ohjeita on komission tiedonannossa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta (17). Ohjeet on otettava huomioon myös meriliikennepalvelujen markkinoita määriteltäessä.

| 15. | Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kaikki tuotteet ja/tai palvelut, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi (18). Merkitykselliset maantieteelliset markkinat muodostuvat alueesta, jolla yritykset tarjoavat ja hankkivat kyseisiä tavaroita ja palveluja, jolla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa maantieteellisistä lähialueista erityisesti kilpailuedellytysten huomattavan erilaisuuden perusteella (19). Varustamo(i)lila ei ole suurta vaikutusta vallitseviin markkinaehtoihin, jos asiakkaat voivat siirtyä käyttämään muita palveluntarjoajia lyhyellä aikavälillä sen jälkeen, kun suhteellisissa hinnoissa on tapahtunut pieni, pysyvä muutos, ilman että tästä seuraa merkittäviä lisäkustannuksia tai riskiä (20). |
| --- | --- |

15.

Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kaikki tuotteet ja/tai palvelut, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi (18). Merkitykselliset maantieteelliset markkinat muodostuvat alueesta, jolla yritykset tarjoavat ja hankkivat kyseisiä tavaroita ja palveluja, jolla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa maantieteellisistä lähialueista erityisesti kilpailuedellytysten huomattavan erilaisuuden perusteella (19). Varustamo(i)lila ei ole suurta vaikutusta vallitseviin markkinaehtoihin, jos asiakkaat voivat siirtyä käyttämään muita palveluntarjoajia lyhyellä aikavälillä sen jälkeen, kun suhteellisissa hinnoissa on tapahtunut pieni, pysyvä muutos, ilman että tästä seuraa merkittäviä lisäkustannuksia tai riskiä (20).

2.3.1.   Linjaliikenne

| 16. | Useissa komission päätöksissä ja tuomioistuimen tuomioissa (21) todetaan, että linjaliikenteen konttikuljetuspalvelut muodostavat linjaliikenteen kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat. Muita kuljetusmuotoja ei ole sisällytetty samoihin palvelumarkkinoihin, vaikka joissakin tapauksissa nämä palvelut saattavat olla rajallisessa määrin vaihdettavissa keskenään. Tämä johtuu siitä, että huomattavaa osaa konteissa kuljetettavista tavaroista ei ole helppo siirtää muihin kuljetusmuotoihin, kuten lentokuljetukseen (22). |
| --- | --- |

16.

Useissa komission päätöksissä ja tuomioistuimen tuomioissa (21) todetaan, että linjaliikenteen konttikuljetuspalvelut muodostavat linjaliikenteen kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat. Muita kuljetusmuotoja ei ole sisällytetty samoihin palvelumarkkinoihin, vaikka joissakin tapauksissa nämä palvelut saattavat olla rajallisessa määrin vaihdettavissa keskenään. Tämä johtuu siitä, että huomattavaa osaa konteissa kuljetettavista tavaroista ei ole helppo siirtää muihin kuljetusmuotoihin, kuten lentokuljetukseen (22).

| 17. | Joissakin tapauksissa saattaa olla asianmukaista määritellä tuotemarkkinat suppeammin siten, että niihin sisällytetään vain tietyntyyppiset meritse kuljetettavat tuotteet. Esimerkiksi herkästi pilaantuvien tavaroiden kuljetus voidaan rajoittaa jäähdytyskontteihin tai toisaalta mukaan voidaan ottaa kuljetus perinteisissä jäähdytysaluksissa (23). Vaikka on mahdollista, että irtotavarakuljetusten ja konttirahdin välillä tapahtuu poikkeustilanteissa jonkin verran vaihtoa, (24) vaikuttaa siltä, etteivät asiakkaat ole siirtyneet pysyvästi konttikuljetuspalveluista irtorahtipalvelujen käyttäjiksi. Useimpien tavararyhmien ja konttikuljetuspalvelujen käyttäjien kannalta irtolasti ei ole varteenotettava vaihtoehto linjaliikenteen konttikuljetuspalveluille (25). Sen jälkeen kun rahtia on alettu kuljettaa säännöllisesti konteissa, on epätodennäköistä, että sitä enää myöhemmin kuljetettaisiin muilla tavoin (26). Sen vuoksi korvattavuus on linjaliikenteen konttikuljetusten osalta etupäässä yksisuuntaista (27). |
| --- | --- |

17.

Joissakin tapauksissa saattaa olla asianmukaista määritellä tuotemarkkinat suppeammin siten, että niihin sisällytetään vain tietyntyyppiset meritse kuljetettavat tuotteet. Esimerkiksi herkästi pilaantuvien tavaroiden kuljetus voidaan rajoittaa jäähdytyskontteihin tai toisaalta mukaan voidaan ottaa kuljetus perinteisissä jäähdytysaluksissa (23). Vaikka on mahdollista, että irtotavarakuljetusten ja konttirahdin välillä tapahtuu poikkeustilanteissa jonkin verran vaihtoa, (24) vaikuttaa siltä, etteivät asiakkaat ole siirtyneet pysyvästi konttikuljetuspalveluista irtorahtipalvelujen käyttäjiksi. Useimpien tavararyhmien ja konttikuljetuspalvelujen käyttäjien kannalta irtolasti ei ole varteenotettava vaihtoehto linjaliikenteen konttikuljetuspalveluille (25). Sen jälkeen kun rahtia on alettu kuljettaa säännöllisesti konteissa, on epätodennäköistä, että sitä enää myöhemmin kuljetettaisiin muilla tavoin (26). Sen vuoksi korvattavuus on linjaliikenteen konttikuljetusten osalta etupäässä yksisuuntaista (27).

| 18. | Merkitykselliset maantieteelliset markkinat koostuvat alueesta, jolla palveluja markkinoidaan. Yleensä markkinat kattavat useita satamia kuljetuspalvelun alku- ja loppupäässä (28). Maantieteellisiin markkinoihin Euroopassa katsotaan kuuluvan useita satamia Pohjois-Euroopassa ja/tai Välimeren alueella. Koska Välimeren alueella toimivat linjaliikennepalvelut voivat korvata pohjoiseurooppalaisten satamien vastaavat palvelut vain hyvin rajoitetusti, niiden katsotaan muodostavan erilliset markkinat (29). |
| --- | --- |

18.

Merkitykselliset maantieteelliset markkinat koostuvat alueesta, jolla palveluja markkinoidaan. Yleensä markkinat kattavat useita satamia kuljetuspalvelun alku- ja loppupäässä (28). Maantieteellisiin markkinoihin Euroopassa katsotaan kuuluvan useita satamia Pohjois-Euroopassa ja/tai Välimeren alueella. Koska Välimeren alueella toimivat linjaliikennepalvelut voivat korvata pohjoiseurooppalaisten satamien vastaavat palvelut vain hyvin rajoitetusti, niiden katsotaan muodostavan erilliset markkinat (29).

2.3.2.   Hakurahtipalvelut

| 19. | Komissio ei ole toistaiseksi soveltanut perustamissopimuksen 81 artiklaa hakurahtiliikenteeseen. Yritykset voivat harkita arvioinnissaan seuraavia seikkoja siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä niiden tarjoamien hakurahtipalveluiden suhteen. |
| --- | --- |

19.

Komissio ei ole toistaiseksi soveltanut perustamissopimuksen 81 artiklaa hakurahtiliikenteeseen. Yritykset voivat harkita arvioinnissaan seuraavia seikkoja siltä osin kuin ne ovat merkityksellisiä niiden tarjoamien hakurahtipalveluiden suhteen.

Seikat, jotka on otettava huomioon määriteltäessä merkityksellisiä tuotemarkkinoita kysynnän kannalta (kysynnän korvattavuus)

| 20. | Määriteltäessä hakurahtiliikenteen merkityksellisiä palvelumarkkinoita otetaan lähtökohdaksi yksittäisen rahtipyynnön ”keskeiset ehdot” (30), joiden mukaan yleensä määräytyvät tarvittavan kuljetuksen oleelliset osatekijät. Asiakkaan erityistarpeista riippuen ne käsittävät sekä sellaisia seikkoja, joista voidaan neuvotella, että ehdottomia seikkoja. Tarkasteltaessa jotakin keskeisiin ehtoihin kuuluvaa, neuvoteltavissa oleva seikkaa, kuten alustyyppiä tai aluksen kokoa, saattaa käydä ilmi, että merkitykselliset markkinat ovat kyseisen seikan osalta laajemmat kuin alkuperäisessä kuljetuspyynnössä on määritelty. |
| --- | --- |

20.

Määriteltäessä hakurahtiliikenteen merkityksellisiä palvelumarkkinoita otetaan lähtökohdaksi yksittäisen rahtipyynnön ”keskeiset ehdot” (30), joiden mukaan yleensä määräytyvät tarvittavan kuljetuksen oleelliset osatekijät. Asiakkaan erityistarpeista riippuen ne käsittävät sekä sellaisia seikkoja, joista voidaan neuvotella, että ehdottomia seikkoja. Tarkasteltaessa jotakin keskeisiin ehtoihin kuuluvaa, neuvoteltavissa oleva seikkaa, kuten alustyyppiä tai aluksen kokoa, saattaa käydä ilmi, että merkitykselliset markkinat ovat kyseisen seikan osalta laajemmat kuin alkuperäisessä kuljetuspyynnössä on määritelty.

| 21. | Palvelun luonne saattaa hakurahtiliikenteessä vaihdella, ja kuljetussopimuksia on monenlaisia. Sen vuoksi voi olla tarpeen määrittää, katsovatko palvelujen käyttäjät, että aikarahtaussopimuksiin, matkarahtaussopimuksiin ja rahtaussopimuksiin perustuvat palvelut ovat keskenään korvattavissa. Jos näin on, palvelut saattavat kuulua samoihin merkityksellisiin markkinoihin. |
| --- | --- |

21.

Palvelun luonne saattaa hakurahtiliikenteessä vaihdella, ja kuljetussopimuksia on monenlaisia. Sen vuoksi voi olla tarpeen määrittää, katsovatko palvelujen käyttäjät, että aikarahtaussopimuksiin, matkarahtaussopimuksiin ja rahtaussopimuksiin perustuvat palvelut ovat keskenään korvattavissa. Jos näin on, palvelut saattavat kuulua samoihin merkityksellisiin markkinoihin.

Seikat, jotka on otettava huomioon määriteltäessä merkityksellisiä tuotemarkkinoita tarjonnan kannalta (tarjonnan korvattavuus)

| 22. | Kuljetettavan rahdin asettamat fyysiset ja tekniset edellytykset sekä alustyyppi ovat ensimmäiset seikat, joiden perusteella merkityksellisiä markkinoita voidaan arvioida tarjonnan kannalta (31). Jos aluksia voidaan mukauttaa erityyppisten rahtien kuljetukseen pienin kustannuksin ja lyhyessä ajassa, (32) hakurahtiliikennepalvelujen tarjoajat voivat kilpailla monentyyppisen rahdin kuljetuksesta. Siinä tapauksessa merkitykselliset markkinat käsittävät useamman kuin yhdentyyppistä rahtia. |
| --- | --- |

22.

Kuljetettavan rahdin asettamat fyysiset ja tekniset edellytykset sekä alustyyppi ovat ensimmäiset seikat, joiden perusteella merkityksellisiä markkinoita voidaan arvioida tarjonnan kannalta (31). Jos aluksia voidaan mukauttaa erityyppisten rahtien kuljetukseen pienin kustannuksin ja lyhyessä ajassa, (32) hakurahtiliikennepalvelujen tarjoajat voivat kilpailla monentyyppisen rahdin kuljetuksesta. Siinä tapauksessa merkitykselliset markkinat käsittävät useamman kuin yhdentyyppistä rahtia.

| 23. | On kuitenkin olemassa useita alustyyppejä, jotka on teknisesti mukautettu ja/tai varta vasten rakennettu erityiskuljetuspalveluja varten. Vaikka erityisalukset voivat kuljettaa myös muuntyyppistä rahtia, ne ovat yleensä epäedullisessa kilpailuasemassa. Sen vuoksi erityispalvelujen tarjoajien mahdollisuudet kilpailla muilla markkinoilla saattavat olla rajalliset. |
| --- | --- |

23.

On kuitenkin olemassa useita alustyyppejä, jotka on teknisesti mukautettu ja/tai varta vasten rakennettu erityiskuljetuspalveluja varten. Vaikka erityisalukset voivat kuljettaa myös muuntyyppistä rahtia, ne ovat yleensä epäedullisessa kilpailuasemassa. Sen vuoksi erityispalvelujen tarjoajien mahdollisuudet kilpailla muilla markkinoilla saattavat olla rajalliset.

| 24. | Alustyypit jaetaan yleensä koon mukaan useisiin luokkiin, jotka on standardoitu (33). Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa palvelu, jossa rahdin määrä ja aluksen koko eivät suurelta osin vastaa toisiaan, ei näytä tarjoavan kilpailukykyistä rahtimaksua, koska mittakaavaedut jäävät hyödyntämättä. Lisäksi erikokoisten alusten keskinäistä korvattavuutta saattavat rajoittaa satamien ja kanavien syväysrajoitukset. Sen vuoksi erikokoisten alusten keskinäinen korvattavuus on arvioitava, jotta saataisiin selville, muodostaako kukin aluskoko erilliset merkitykselliset markkinat. |
| --- | --- |

24.

Alustyypit jaetaan yleensä koon mukaan useisiin luokkiin, jotka on standardoitu (33). Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa palvelu, jossa rahdin määrä ja aluksen koko eivät suurelta osin vastaa toisiaan, ei näytä tarjoavan kilpailukykyistä rahtimaksua, koska mittakaavaedut jäävät hyödyntämättä. Lisäksi erikokoisten alusten keskinäistä korvattavuutta saattavat rajoittaa satamien ja kanavien syväysrajoitukset. Sen vuoksi erikokoisten alusten keskinäinen korvattavuus on arvioitava, jotta saataisiin selville, muodostaako kukin aluskoko erilliset merkitykselliset markkinat.

| 25. | Lisäksi on tarkasteltava, onko hakurahtiliikenteessä käytettävien erikokoisten alusten välillä korvaavia ketjuja. Tietyillä hakurahtiliikenteen markkinoilla kaikkein suurimmat ja kaikkein pienimmät alukset eivät ole suoraan keskenään korvattavissa. Korvaavat alusketjut saattavat kuitenkin hillitä hinnoittelua myös alusvalikoiman ääripäissä ja vaikuttaa siihen, että ääripäätkin sisällytetään markkinoiden laajempaan määritelmään. |
| --- | --- |

25.

Lisäksi on tarkasteltava, onko hakurahtiliikenteessä käytettävien erikokoisten alusten välillä korvaavia ketjuja. Tietyillä hakurahtiliikenteen markkinoilla kaikkein suurimmat ja kaikkein pienimmät alukset eivät ole suoraan keskenään korvattavissa. Korvaavat alusketjut saattavat kuitenkin hillitä hinnoittelua myös alusvalikoiman ääripäissä ja vaikuttaa siihen, että ääripäätkin sisällytetään markkinoiden laajempaan määritelmään.

| 26. | Eräillä hakurahtiliikenteen markkinoilla on arvioitava, voidaanko alukset katsoa vakituiseksi kapasiteetiksi, jota ei oteta huomioon merkityksellisten markkinoiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

26.

Eräillä hakurahtiliikenteen markkinoilla on arvioitava, voidaanko alukset katsoa vakituiseksi kapasiteetiksi, jota ei oteta huomioon merkityksellisten markkinoiden arvioinnissa.

| 27. | Tarjonnan ja kysynnän korvattavuuteen voivat vaikuttaa myös muut seikat, kuten palveluntarjoajan luotettavuus, varmuus, turvallisuus ja lainsäädännön asettamat vaatimukset, esimerkiksi yhteisön aluevesillä liikkuville tankkereille asetettu kaksoisrungon vaatimus. |
| --- | --- |

27.

Tarjonnan ja kysynnän korvattavuuteen voivat vaikuttaa myös muut seikat, kuten palveluntarjoajan luotettavuus, varmuus, turvallisuus ja lainsäädännön asettamat vaatimukset, esimerkiksi yhteisön aluevesillä liikkuville tankkereille asetettu kaksoisrungon vaatimus.

Maantieteellinen ulottuvuus

| 28. | Yleensä kuljetusvaatimuksiin sisältyy maantieteellisiä seikkoja, kuten lastaus- ja purkusatamat tai -alueet. Nämä satamat ovat ensimmäinen seikka, jota hyödynnetään määriteltäessä merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita kysynnän kannalta. |
| --- | --- |

28.

Yleensä kuljetusvaatimuksiin sisältyy maantieteellisiä seikkoja, kuten lastaus- ja purkusatamat tai -alueet. Nämä satamat ovat ensimmäinen seikka, jota hyödynnetään määriteltäessä merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita kysynnän kannalta.

| 29. | Hakurahtiliikenteessä satamat ovat yleensä tarjonnan kannalta keskenään korvattavissa, sillä palveluja ei toteuteta tietyn aikataulun mukaan vaan erillisestä pyynnöstä. Satamien korvattavuutta saattavat vähentää tietyt alusten liikkuvuutta rajoittavat vaatimukset, kuten terminaali- ja syväysrajoitukset, tai joissakin satamissa tai joillakin alueilla tietyille alustyypeille asetetut ympäristövaatimukset. |
| --- | --- |

29.

Hakurahtiliikenteessä satamat ovat yleensä tarjonnan kannalta keskenään korvattavissa, sillä palveluja ei toteuteta tietyn aikataulun mukaan vaan erillisestä pyynnöstä. Satamien korvattavuutta saattavat vähentää tietyt alusten liikkuvuutta rajoittavat vaatimukset, kuten terminaali- ja syväysrajoitukset, tai joissakin satamissa tai joillakin alueilla tietyille alustyypeille asetetut ympäristövaatimukset.

| 30. | Merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita määriteltäessä olisi otettava huomioon alusten uudelleen sijoittelu reiteille, painolastissa kuljettavat matkat sekä kauppataseiden epätasapaino. Eräät maantieteelliset markkinat voidaan määritellä suunnan mukaan tai ne saattavat olla tilapäisiä, mikä johtuu esimerkiksi siitä, että sääolosuhteet tai satokaudet vaihtelevat kausittain ja vaikuttavat sen vuoksi tietyntyyppisen rahdin kuljetuksen kysyntään. |
| --- | --- |

30.

Merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita määriteltäessä olisi otettava huomioon alusten uudelleen sijoittelu reiteille, painolastissa kuljettavat matkat sekä kauppataseiden epätasapaino. Eräät maantieteelliset markkinat voidaan määritellä suunnan mukaan tai ne saattavat olla tilapäisiä, mikä johtuu esimerkiksi siitä, että sääolosuhteet tai satokaudet vaihtelevat kausittain ja vaikuttavat sen vuoksi tietyntyyppisen rahdin kuljetuksen kysyntään.

2.4.   Markkinaosuuksien laskeminen

| 31. | Monissa komission päätöksissä ja yhteisöjen tuomioistuinten päätöksissä (34) on todettu, että linjaliikenteen volyymiä ja/tai kapasiteettia koskevia tietoja käytetään perusteena markkinaosuuksia laskettaessa. |
| --- | --- |

31.

Monissa komission päätöksissä ja yhteisöjen tuomioistuinten päätöksissä (34) on todettu, että linjaliikenteen volyymiä ja/tai kapasiteettia koskevia tietoja käytetään perusteena markkinaosuuksia laskettaessa.

| 32. | Hakurahtiliikenteen markkinoilla palveluntarjoajat kilpailevat kuljetussopimuksista eli myyvät matkoja. Palvelusta riippuen toiminnanharjoittajat voivat laskea vuosittaiset markkinaosuutensa erilaisten tietojen perusteella (35). Näitä tietoja ovat esimerkiksi:






  a) | matkojen lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

32.

Hakurahtiliikenteen markkinoilla palveluntarjoajat kilpailevat kuljetussopimuksista eli myyvät matkoja. Palvelusta riippuen toiminnanharjoittajat voivat laskea vuosittaiset markkinaosuutensa erilaisten tietojen perusteella (35). Näitä tietoja ovat esimerkiksi:

a)

matkojen lukumäärä;

| b) | osapuolten osuus kaikesta tietyntyyppisen rahdin kuljetusmäärästä tai kuljetusten arvosta; |
| --- | --- |

b)

osapuolten osuus kaikesta tietyntyyppisen rahdin kuljetusmäärästä tai kuljetusten arvosta;

| c) | osapuolten osuus aikarahtaussopimusten markkinoista; |
| --- | --- |

c)

osapuolten osuus aikarahtaussopimusten markkinoista;

| d) | tiedot osapuolten sopimusneuvotteluista; |
| --- | --- |

d)

tiedot osapuolten sopimusneuvotteluista;

| e) | osapuolten osuus alusten kapasiteetista (aluksen tyypin ja koon mukaan jaoteltuna) (36). |
| --- | --- |

e)

osapuolten osuus alusten kapasiteetista (aluksen tyypin ja koon mukaan jaoteltuna) (36).

3.   Horisontaaliset sopimukset meriliikennepalvelujen alalla

| 33. | Yhteistyösopimukset ovat yleisiä meriliikennemarkkinoilla. Koska sopimuksia voivat tehdä tosiasialliset tai mahdolliset kilpailijat ja ne voivat vaikuttaa kielteisesti kilpailuparametreihin, yritysten on erityisesti varmistettava, että ne noudattavat kilpailusääntöjä. Meriliikenteen kaltaisilla palvelumarkkinoilla seuraavat seikat ovat erityisen merkityksellisiä arvioitaessa sopimuksen mahdollista vaikutusta merkityksellisillä markkinoilla: tarjotun palvelun hinta, kustannukset, laatu, aikataulu, eriytyminen, innovointi, markkinointi ja myynti. |
| --- | --- |

33.

Yhteistyösopimukset ovat yleisiä meriliikennemarkkinoilla. Koska sopimuksia voivat tehdä tosiasialliset tai mahdolliset kilpailijat ja ne voivat vaikuttaa kielteisesti kilpailuparametreihin, yritysten on erityisesti varmistettava, että ne noudattavat kilpailusääntöjä. Meriliikenteen kaltaisilla palvelumarkkinoilla seuraavat seikat ovat erityisen merkityksellisiä arvioitaessa sopimuksen mahdollista vaikutusta merkityksellisillä markkinoilla: tarjotun palvelun hinta, kustannukset, laatu, aikataulu, eriytyminen, innovointi, markkinointi ja myynti.

| 34. | Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvien palvelujen kannalta voidaan mainita seuraavat kolme keskeistä yhteistyön muotoa: tekniset sopimukset, tietojenvaihto ja poolit. |
| --- | --- |

34.

Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvien palvelujen kannalta voidaan mainita seuraavat kolme keskeistä yhteistyön muotoa: tekniset sopimukset, tietojenvaihto ja poolit.

3.1.   Tekniset sopimukset

| 35. | Tietyntyyppiset tekniset sopimukset eivät välttämättä kuulu perustamissopimuksen 81 artiklassa määrätyn kiellon soveltamisalaan, sillä ne eivät rajoita kilpailua. Tämä koskee esimerkiksi sellaisia horisontaalisia sopimuksia, joiden ainoa tavoite ja vaikutus on aikaansaada teknisiä parannuksia tai tehdä teknistä yhteistyötä. Tähän ryhmään voidaan lukea myös sopimukset, jotka liittyvät ympäristövaatimusten täytäntöönpanoon. Sen sijaan siihen eivät periaatteessa kuulu sellaiset kilpailijoiden väliset sopimukset, jotka koskevat hintaa, kapasiteettia tai muita kilpailuparametreja (37). |
| --- | --- |

35.

Tietyntyyppiset tekniset sopimukset eivät välttämättä kuulu perustamissopimuksen 81 artiklassa määrätyn kiellon soveltamisalaan, sillä ne eivät rajoita kilpailua. Tämä koskee esimerkiksi sellaisia horisontaalisia sopimuksia, joiden ainoa tavoite ja vaikutus on aikaansaada teknisiä parannuksia tai tehdä teknistä yhteistyötä. Tähän ryhmään voidaan lukea myös sopimukset, jotka liittyvät ympäristövaatimusten täytäntöönpanoon. Sen sijaan siihen eivät periaatteessa kuulu sellaiset kilpailijoiden väliset sopimukset, jotka koskevat hintaa, kapasiteettia tai muita kilpailuparametreja (37).

3.2.   Linjaliikenteessä toimivien kilpailijoiden välinen tietojenvaihto

| 36. | Tietojenvaihtojärjestelmä perustuu sopimukseen, jonka nojalla yritykset vaihtavat keskenään tietoa tai toimittavat sitä yhteiselimelle, jonka tehtävänä on keskittää, kerätä ja käsitellä tietoa sekä toimittaa sitä takaisin osanottajille yhteisesti sovitussa muodossa ja aikataulussa. |
| --- | --- |

36.

Tietojenvaihtojärjestelmä perustuu sopimukseen, jonka nojalla yritykset vaihtavat keskenään tietoa tai toimittavat sitä yhteiselimelle, jonka tehtävänä on keskittää, kerätä ja käsitellä tietoa sekä toimittaa sitä takaisin osanottajille yhteisesti sovitussa muodossa ja aikataulussa.

| 37. | Useilla teollisuudenaloilla on yleisenä käytäntönä kerätä, vaihtaa ja julkaista koottuja tilastoja sekä yleistä markkinatietoa. Markkinatietojen julkaiseminen on hyvä keino lisätä markkinoiden avoimuutta sekä tiedottaa markkinoiden toiminnasta asiakkaille. Sen avulla voidaan saavuttaa tehokkuusetua. Sen sijaan kaupallisesti arkaluonteisten ja yksityiskohtaisten markkinatietojen vaihtaminen saattaa olla eräissä tapauksissa vastoin perustamissopimuksen 81 artiklaa. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on auttaa linjaliikennepalvelujen tarjoajia arvioimaan, milloin tietojenvaihto on kilpailusääntöjen vastaista. |
| --- | --- |

37.

Useilla teollisuudenaloilla on yleisenä käytäntönä kerätä, vaihtaa ja julkaista koottuja tilastoja sekä yleistä markkinatietoa. Markkinatietojen julkaiseminen on hyvä keino lisätä markkinoiden avoimuutta sekä tiedottaa markkinoiden toiminnasta asiakkaille. Sen avulla voidaan saavuttaa tehokkuusetua. Sen sijaan kaupallisesti arkaluonteisten ja yksityiskohtaisten markkinatietojen vaihtaminen saattaa olla eräissä tapauksissa vastoin perustamissopimuksen 81 artiklaa. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on auttaa linjaliikennepalvelujen tarjoajia arvioimaan, milloin tietojenvaihto on kilpailusääntöjen vastaista.

| 38. | Linjaliikenteen alalla konsortioihin osallistuvien varustamoiden välinen tietojenvaihto, joka muuten kuuluisi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on sallittua, jos se edistää linjaliikennepalvelujen yhteistoimintaa sekä muuta komission asetuksessa (EY) N:o 823/2000 (38) säädetyn ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvaa yhteistyötä ja on välttämätöntä niiden kannalta tai jos sitä voidaan perustella perustamissopimuksen 81 artiklan perusteella ryhmäpoikkeuksesta huolimatta ja ryhmäpoikkeuksen soveltamisalan ulkopuolella. |
| --- | --- |

38.

Linjaliikenteen alalla konsortioihin osallistuvien varustamoiden välinen tietojenvaihto, joka muuten kuuluisi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on sallittua, jos se edistää linjaliikennepalvelujen yhteistoimintaa sekä muuta komission asetuksessa (EY) N:o 823/2000 (38) säädetyn ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvaa yhteistyötä ja on välttämätöntä niiden kannalta tai jos sitä voidaan perustella perustamissopimuksen 81 artiklan perusteella ryhmäpoikkeuksesta huolimatta ja ryhmäpoikkeuksen soveltamisalan ulkopuolella.

3.2.1.   Yleistä

| 39. | Kun tietojenvaihtojärjestelmiä arvioidaan yhteisön kilpailulainsäädännön perusteella, on tärkeä tehdä seuraavat erot. |
| --- | --- |

39.

Kun tietojenvaihtojärjestelmiä arvioidaan yhteisön kilpailulainsäädännön perusteella, on tärkeä tehdä seuraavat erot.

| 40. | Tietojenvaihto saattaa olla keino edistää kilpailunvastaisten käytäntöjen, kuten kartellin sääntöjen noudattamisen valvonnan, täytäntöönpanoa. Jos tietojenvaihto edistää kilpailunvastaista käytäntöä, on sitä arvioitava kyseisen käytännön arvioinnin yhteydessä. Näissä suuntaviivoissa ei käsitellä tämäntyyppistä tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

40.

Tietojenvaihto saattaa olla keino edistää kilpailunvastaisten käytäntöjen, kuten kartellin sääntöjen noudattamisen valvonnan, täytäntöönpanoa. Jos tietojenvaihto edistää kilpailunvastaista käytäntöä, on sitä arvioitava kyseisen käytännön arvioinnin yhteydessä. Näissä suuntaviivoissa ei käsitellä tämäntyyppistä tietojenvaihtoa.

| 41. | Tietojenvaihto voi в myös yksinään olla vastoin perustamissopimuksen 81 artiklaa. Näin tapahtuu silloin, kun tietojenvaihto alentaa kyseessä olevien markkinoiden toimintaan liittyvän epävarmuuden astetta tai poistaa tämän epävarmuuden kokonaan ja tämän vuoksi rajoittaa yritysten välistä kilpailua (39). |
| --- | --- |

41.

Tietojenvaihto voi в myös yksinään olla vastoin perustamissopimuksen 81 artiklaa. Näin tapahtuu silloin, kun tietojenvaihto alentaa kyseessä olevien markkinoiden toimintaan liittyvän epävarmuuden astetta tai poistaa tämän epävarmuuden kokonaan ja tämän vuoksi rajoittaa yritysten välistä kilpailua (39).

| 42. | Jos markkinoilla esiintyy todellista kilpailua, yritysten välinen läpinäkyvyys on osaltaan omiaan tehostamaan tarjoajien välistä kilpailua (40). Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen 81 artikla ei estä yrityksiä sopeuttamasta toimintaansa kilpailijoiden senhetkiseen tai ennakoituun käyttäytymiseen (41). |
| --- | --- |

42.

Jos markkinoilla esiintyy todellista kilpailua, yritysten välinen läpinäkyvyys on osaltaan omiaan tehostamaan tarjoajien välistä kilpailua (40). Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen 81 artikla ei estä yrityksiä sopeuttamasta toimintaansa kilpailijoiden senhetkiseen tai ennakoituun käyttäytymiseen (41).

| 43. | Kaikkien talouden toimijoiden on kuitenkin päätettävä itsenäisesti toiminnastaan markkinoilla. Sen vuoksi yritykset eivät saa luoda muihin toimijoihin suoraan tai epäsuorasti yhteyksiä, jotka vaikuttavat kilpailijan toimintaan, tai paljastaa omaa (aiottua) toimintaansa, jos yhteyksien tarkoituksena tai niiden vaikutuksesta kilpailuolosuhteet muuttuvat niin, etteivät ne enää vastaa tavanomaisia markkinaolosuhteita ottaen huomioon kyseisten tuotteiden tai palvelujen luonne, yritysten koko ja lukumäärä sekä markkinoiden suuruus (42). |
| --- | --- |

43.

Kaikkien talouden toimijoiden on kuitenkin päätettävä itsenäisesti toiminnastaan markkinoilla. Sen vuoksi yritykset eivät saa luoda muihin toimijoihin suoraan tai epäsuorasti yhteyksiä, jotka vaikuttavat kilpailijan toimintaan, tai paljastaa omaa (aiottua) toimintaansa, jos yhteyksien tarkoituksena tai niiden vaikutuksesta kilpailuolosuhteet muuttuvat niin, etteivät ne enää vastaa tavanomaisia markkinaolosuhteita ottaen huomioon kyseisten tuotteiden tai palvelujen luonne, yritysten koko ja lukumäärä sekä markkinoiden suuruus (42).

| 44. | Yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntö sisältää yleisiä ohjeita tietojenvaihdon todennäköisten vaikutusten tutkimiseksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, että voimakkaasti keskittyneillä oligopolistisilla markkinoilla, joilla kilpailu on jo suuresti vähentynyt, yksittäistä myyntiä koskevien yksityiskohtaisten tietojen vaihtaminen lyhyen ajan kuluessa pääkilpailijoiden kesken niin, että muut toimittajat ja kuluttajat sivuutetaan, on omiaan tuntuvasti vääristämään jäljellä olevaa kilpailua yritysten kesken. Tällaisissa tapauksissa markkinoiden toimintaa koskevien tietojen säännöllinen ja toistuva vaihtaminen johtaa siihen, että yksittäisten kilpailijoiden markkina-asemat ja strategiat paljastuvat säännöllisesti kaikille kilpailijoille (43). Yhteisöjen tuomioistuin on lisäksi todennut, että tietojenvaihtojärjestelmä saattaa rikkoa kilpailusääntöjä siinäkin tapauksessa, että markkinat eivät ole erityisen keskittyneet mutta yritysten itsenäinen päätöksentekokyky on alentunut, koska niitä on painostettu kilpailijoiden kanssa käydyissä keskusteluissa (44). Sen sijaan tuomioistuin on todennut, että järjestely, jossa asiakkaille ilmoitetaan neljännesvuosittain hinnat ja joka ei vähennä yritysten epätietoisuutta kilpailijoiden tulevasta toiminnasta, ei riko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa (45). |
| --- | --- |

44.

Yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntö sisältää yleisiä ohjeita tietojenvaihdon todennäköisten vaikutusten tutkimiseksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, että voimakkaasti keskittyneillä oligopolistisilla markkinoilla, joilla kilpailu on jo suuresti vähentynyt, yksittäistä myyntiä koskevien yksityiskohtaisten tietojen vaihtaminen lyhyen ajan kuluessa pääkilpailijoiden kesken niin, että muut toimittajat ja kuluttajat sivuutetaan, on omiaan tuntuvasti vääristämään jäljellä olevaa kilpailua yritysten kesken. Tällaisissa tapauksissa markkinoiden toimintaa koskevien tietojen säännöllinen ja toistuva vaihtaminen johtaa siihen, että yksittäisten kilpailijoiden markkina-asemat ja strategiat paljastuvat säännöllisesti kaikille kilpailijoille (43). Yhteisöjen tuomioistuin on lisäksi todennut, että tietojenvaihtojärjestelmä saattaa rikkoa kilpailusääntöjä siinäkin tapauksessa, että markkinat eivät ole erityisen keskittyneet mutta yritysten itsenäinen päätöksentekokyky on alentunut, koska niitä on painostettu kilpailijoiden kanssa käydyissä keskusteluissa (44). Sen sijaan tuomioistuin on todennut, että järjestely, jossa asiakkaille ilmoitetaan neljännesvuosittain hinnat ja joka ei vähennä yritysten epätietoisuutta kilpailijoiden tulevasta toiminnasta, ei riko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa (45).

| 45. | Sen vuoksi tietojenvaihdon todellisia tai potentiaalisia vaikutuksia on tarkasteltava tapauskohtaisesti, sillä arvioinnin tuloksiin vaikuttavat monet tekijät, jotka vaihtelevat tapauksesta toiseen. Niiden markkinoiden rakenne, joilla tietoja vaihdetaan, sekä tietojenvaihdon luonne ovat kaksi keskeistä tekijää, joita komissio tarkastelee arvioidessaan tietojenvaihtoa. Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon tietojenvaihdon mahdolliset vaikutukset markkinoihin verrattuna siihen, millaisiksi todelliset kilpailuolosuhteet muodostuisivat ilman tietojenvaihtoa koskevaa sopimusta (46). Jotta tietojenvaihto olisi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan vastaista, sillä on oltava tuntuva haitallinen vaikutus kilpailuparametreihin (47). |
| --- | --- |

45.

Sen vuoksi tietojenvaihdon todellisia tai potentiaalisia vaikutuksia on tarkasteltava tapauskohtaisesti, sillä arvioinnin tuloksiin vaikuttavat monet tekijät, jotka vaihtelevat tapauksesta toiseen. Niiden markkinoiden rakenne, joilla tietoja vaihdetaan, sekä tietojenvaihdon luonne ovat kaksi keskeistä tekijää, joita komissio tarkastelee arvioidessaan tietojenvaihtoa. Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon tietojenvaihdon mahdolliset vaikutukset markkinoihin verrattuna siihen, millaisiksi todelliset kilpailuolosuhteet muodostuisivat ilman tietojenvaihtoa koskevaa sopimusta (46). Jotta tietojenvaihto olisi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan vastaista, sillä on oltava tuntuva haitallinen vaikutus kilpailuparametreihin (47).

| 46. | Seuraavat ohjeet liittyvät kilpailurajoitusten arviointiin perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan nojalla. Tietoja perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta löytyy asiaa koskevasta yleisestä ilmoituksesta (48). |
| --- | --- |

46.

Seuraavat ohjeet liittyvät kilpailurajoitusten arviointiin perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan nojalla. Tietoja perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta löytyy asiaa koskevasta yleisestä ilmoituksesta (48).

3.2.2.   Markkinoiden rakenne

| 47. | Markkinoiden keskittymisaste sekä tarjonnan ja kysynnän rakenne ovat keskeiset tekijät arvioitaessa sitä, kuuluuko tietojenvaihto perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (49). |
| --- | --- |

47.

Markkinoiden keskittymisaste sekä tarjonnan ja kysynnän rakenne ovat keskeiset tekijät arvioitaessa sitä, kuuluuko tietojenvaihto perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (49).

| 48. | Keskittymisaste on erityisen tärkeä siksi, että kilpailua rajoittavia vaikutuksia esiintyy todennäköisemmin voimakkaasti keskittyneillä oligopolistisilla markkinoilla (50) kuin vähemmän keskittyneillä markkinoilla, ja lisäksi vaikutukset ovat pysyvämmät keskittyneillä markkinoilla. Keskittyneiden markkinoiden suurempi avoimuus saattaa lisätä yritysten keskinäistä riippuvuutta ja vähentää kilpailun intensiteettiä (51). |
| --- | --- |

48.

Keskittymisaste on erityisen tärkeä siksi, että kilpailua rajoittavia vaikutuksia esiintyy todennäköisemmin voimakkaasti keskittyneillä oligopolistisilla markkinoilla (50) kuin vähemmän keskittyneillä markkinoilla, ja lisäksi vaikutukset ovat pysyvämmät keskittyneillä markkinoilla. Keskittyneiden markkinoiden suurempi avoimuus saattaa lisätä yritysten keskinäistä riippuvuutta ja vähentää kilpailun intensiteettiä (51).

| 49. | Tarjonnan ja kysynnän rakenne on myös tärkeää: erityisesti keskenään kilpailevien toimijoiden lukumäärä sekä niiden markkinaosuuksien keskinäinen symmetria ja vakaus ja mahdolliset kilpailijoiden väliset rakenteelliset yhteydet (52). Komissio voi arvioida myös muita tekijöitä, kuten palvelujen tasalaatuisuutta ja markkinoiden yleistä avoimuutta. |
| --- | --- |

49.

Tarjonnan ja kysynnän rakenne on myös tärkeää: erityisesti keskenään kilpailevien toimijoiden lukumäärä sekä niiden markkinaosuuksien keskinäinen symmetria ja vakaus ja mahdolliset kilpailijoiden väliset rakenteelliset yhteydet (52). Komissio voi arvioida myös muita tekijöitä, kuten palvelujen tasalaatuisuutta ja markkinoiden yleistä avoimuutta.

3.2.3.   Vaihdettavien tietojen luonne

| 50. | Jos tietojenvaihto koskee julkisia tietoja, se ei riko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa (53). On kuitenkin tärkeä tutkia, tehostetaanko tietojenvaihdolla julkisesti saatavilla olevia tietoja ja/tai vaihdetaanko julkisten tietojen lisäksi muita tietoja, jolloin yhdistetyt tiedot ovat kaupallisesti arkaluonteisia ja niiden vaihtaminen saattaa rajoittaa kilpailua. |
| --- | --- |

50.

Jos tietojenvaihto koskee julkisia tietoja, se ei riko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa (53). On kuitenkin tärkeä tutkia, tehostetaanko tietojenvaihdolla julkisesti saatavilla olevia tietoja ja/tai vaihdetaanko julkisten tietojen lisäksi muita tietoja, jolloin yhdistetyt tiedot ovat kaupallisesti arkaluonteisia ja niiden vaihtaminen saattaa rajoittaa kilpailua.

| 51. | Tiedot, jotka eivät koske mennyttä toimintaa ja jotka liittyvät kilpailuparametreihin, kuten hintaan, kapasiteettiin tai kustannuksiin, ovat kaupallisesti arkaluonteisia. Tällaisten tietojen vaihtamisen kilpailijoiden kesken katsotaan todennäköisemmin kuuluvan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuin kaupallisesti vähemmän arkaluonteisten tietojen vaihtamisen. |
| --- | --- |

51.

Tiedot, jotka eivät koske mennyttä toimintaa ja jotka liittyvät kilpailuparametreihin, kuten hintaan, kapasiteettiin tai kustannuksiin, ovat kaupallisesti arkaluonteisia. Tällaisten tietojen vaihtamisen kilpailijoiden kesken katsotaan todennäköisemmin kuuluvan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuin kaupallisesti vähemmän arkaluonteisten tietojen vaihtamisen.

| 52. | Tiedot voivat olla yksittäisiä tai koottuja. Yksittäiset tiedot koskevat nimeltä mainittua tai tunnistettavissa olevaa yritystä. Kootut tiedot käsittävät tietoja riittävän monesta riippumattomasta yrityksestä, jotta niiden joukosta on mahdotonta tunnistaa yksittäisen yrityksen tietoja. Yksittäisten tietojen vaihtamisen kilpailijoiden kesken katsotaan todennäköisemmin kuuluvan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (54) silloin, kun on kyse kaupallisesti arkaluonteisista tiedoista. Sen sijaan koottujen tietojen vaihtaminen ei periaatteessa kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Komissio kiinnittää erityistä huomiota tietojen aggregointitasoon. Tiedot pitää esittää niin yleisellä tasolla, ettei niitä voi eritellä, jotta yritykset eivät voi tunnistaa tietojen pohjalta suoraan tai epäsuorasti kilpailijoidensa kilpailustrategioita. |
| --- | --- |

52.

Tiedot voivat olla yksittäisiä tai koottuja. Yksittäiset tiedot koskevat nimeltä mainittua tai tunnistettavissa olevaa yritystä. Kootut tiedot käsittävät tietoja riittävän monesta riippumattomasta yrityksestä, jotta niiden joukosta on mahdotonta tunnistaa yksittäisen yrityksen tietoja. Yksittäisten tietojen vaihtamisen kilpailijoiden kesken katsotaan todennäköisemmin kuuluvan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (54) silloin, kun on kyse kaupallisesti arkaluonteisista tiedoista. Sen sijaan koottujen tietojen vaihtaminen ei periaatteessa kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Komissio kiinnittää erityistä huomiota tietojen aggregointitasoon. Tiedot pitää esittää niin yleisellä tasolla, ettei niitä voi eritellä, jotta yritykset eivät voi tunnistaa tietojen pohjalta suoraan tai epäsuorasti kilpailijoidensa kilpailustrategioita.

| 53. | Tärkeitä tekijöitä ovat myös tietojen ikä ja ajanjakso, jota tiedot koskevat. Tiedot voivat olla historiallisia tai ajankohtaisia tai liittyä tulevaisuuteen. Historiallisten tietojen vaihtaminen ei yleensä kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä tällaisilla tiedoilla ei voi olla käytännön vaikutusta yrityksen tulevaan toimintaan. Komissio on aiemmin katsonut, että yli vuoden ikäiset tiedot ovat historiallisia (55), kun taas enintään vuoden ikäisiä tietoja on pidetty ajankohtaisina (56). Arvioitaessa tietojen historiallisuutta tai ajankohtaisuutta on noudatettava tietynasteista joustavuutta ja arvioitava, milloin tietojen voidaan katsoa vanhentuneen merkityksellisillä markkinoilla. Tulevaisuutta koskevat tiedot liittyvät siihen, miten yritys arvioi markkinoiden kehittyvän tai millaista strategiaa se aikoo noudattaa markkinoilla. Tulevaisuutta koskevien tietojen vaihtaminen muodostaa todennäköisesti ongelman erityisesti, jos tiedot liittyvät hintoihin tai tuotantoon. Tällaiset tiedot saattavat paljastaa kilpailijoille yrityksen tulevan liiketoimintastrategian. Samalla tietojenvaihto saattaa heikentää tuntuvasti siihen osallistuvien yritysten välistä kilpailutilannetta, minkä vuoksi se mahdollisesti rajoittaa kilpailua. |
| --- | --- |

53.

Tärkeitä tekijöitä ovat myös tietojen ikä ja ajanjakso, jota tiedot koskevat. Tiedot voivat olla historiallisia tai ajankohtaisia tai liittyä tulevaisuuteen. Historiallisten tietojen vaihtaminen ei yleensä kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä tällaisilla tiedoilla ei voi olla käytännön vaikutusta yrityksen tulevaan toimintaan. Komissio on aiemmin katsonut, että yli vuoden ikäiset tiedot ovat historiallisia (55), kun taas enintään vuoden ikäisiä tietoja on pidetty ajankohtaisina (56). Arvioitaessa tietojen historiallisuutta tai ajankohtaisuutta on noudatettava tietynasteista joustavuutta ja arvioitava, milloin tietojen voidaan katsoa vanhentuneen merkityksellisillä markkinoilla. Tulevaisuutta koskevat tiedot liittyvät siihen, miten yritys arvioi markkinoiden kehittyvän tai millaista strategiaa se aikoo noudattaa markkinoilla. Tulevaisuutta koskevien tietojen vaihtaminen muodostaa todennäköisesti ongelman erityisesti, jos tiedot liittyvät hintoihin tai tuotantoon. Tällaiset tiedot saattavat paljastaa kilpailijoille yrityksen tulevan liiketoimintastrategian. Samalla tietojenvaihto saattaa heikentää tuntuvasti siihen osallistuvien yritysten välistä kilpailutilannetta, minkä vuoksi se mahdollisesti rajoittaa kilpailua.

| 54. | Myös tietojenvaihdon tiheyttä olisi tarkasteltava. Mitä useammin tietoja vaihdetaan, sitä nopeammin kilpailijat voivat toimia. Tämä puolestaan helpottaa vastatoimenpiteiden toteuttamista ja lopulta vähentää halukkuutta ryhtyä kilpaileviin toimiin markkinoilla. Sen vuoksi niin sanottu piilevä kilpailu saattaa estyä. |
| --- | --- |

54.

Myös tietojenvaihdon tiheyttä olisi tarkasteltava. Mitä useammin tietoja vaihdetaan, sitä nopeammin kilpailijat voivat toimia. Tämä puolestaan helpottaa vastatoimenpiteiden toteuttamista ja lopulta vähentää halukkuutta ryhtyä kilpaileviin toimiin markkinoilla. Sen vuoksi niin sanottu piilevä kilpailu saattaa estyä.

| 55. | Esimerkiksi linjaliikenteen alalla kuljetusten määriä ja kapasiteettia koskevien historiallisten tietojen vaihto ei todennäköisesti rajoita kilpailua, vaikka tiedot olisivatkin eriteltyjä. Tietojen määrittäminen historiallisiksi riippuu siitä, millainen vaikutus tietojen julkaisemisella on merkityksellisiin markkinoihin. Kootut tiedot muuttuvat historiallisiksi lyhyemmässä ajassa kuin yksittäiset tiedot. Vastaavasti on epätodennäköistä, että kuljetusten määriä ja kapasiteettia koskevien ajankohtaisten tietojen vaihto rajoittaisi kilpailua, jos tiedot on aggregoitu siinä määrin, ettei yksittäisten rahdinantajien tai rahdinkuljettajien toimia voi tunnistaa suoraan tai epäsuorasti. |
| --- | --- |

55.

Esimerkiksi linjaliikenteen alalla kuljetusten määriä ja kapasiteettia koskevien historiallisten tietojen vaihto ei todennäköisesti rajoita kilpailua, vaikka tiedot olisivatkin eriteltyjä. Tietojen määrittäminen historiallisiksi riippuu siitä, millainen vaikutus tietojen julkaisemisella on merkityksellisiin markkinoihin. Kootut tiedot muuttuvat historiallisiksi lyhyemmässä ajassa kuin yksittäiset tiedot. Vastaavasti on epätodennäköistä, että kuljetusten määriä ja kapasiteettia koskevien ajankohtaisten tietojen vaihto rajoittaisi kilpailua, jos tiedot on aggregoitu siinä määrin, ettei yksittäisten rahdinantajien tai rahdinkuljettajien toimia voi tunnistaa suoraan tai epäsuorasti.

| 56. | Vastaavasti arvioitaessa kapasiteettiennusteiden vaihtoa on tärkeä noudattaa suurta harkintaa, silloinkin kun on kyse aggregoiduista ennusteista, jos ennusteet eivät perustu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin ja erityisesti jos kyseisiä tietoja vaihdetaan keskittyneillä markkinoilla. Kapasiteettia koskevat tiedot ovat linjaliikenteen markkinoilla tärkein parametri, jonka avulla on mahdollista koordinoida kilpailukäyttäytymistä, joten sillä on suora vaikutus hintoihin. Kapasiteettia koskevat aggregoidut ennusteet, joista voi päätellä kapasiteettien jakautumisen eri reittien kesken, saattavat olla kilpailunvastaisia siinä määrin kuin ne johtavat tilanteeseen, jossa useat tai kaikki varustamot alkavat soveltaa yhteistä toimintalinjaa ja lopulta tarjota palveluja kilpailukykyisiä hintoja kalliimmilla hinnoilla. Lisäksi on olemassa vaara, että tietoja voidaan eritellä ja yhdistää yksittäisten varustamojen itse ilmoittamiin tietoihin. Näin yritykset voisivat saada selville kilpailijoidensa markkina-asemat ja -strategiat. |
| --- | --- |

56.

Vastaavasti arvioitaessa kapasiteettiennusteiden vaihtoa on tärkeä noudattaa suurta harkintaa, silloinkin kun on kyse aggregoiduista ennusteista, jos ennusteet eivät perustu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin ja erityisesti jos kyseisiä tietoja vaihdetaan keskittyneillä markkinoilla. Kapasiteettia koskevat tiedot ovat linjaliikenteen markkinoilla tärkein parametri, jonka avulla on mahdollista koordinoida kilpailukäyttäytymistä, joten sillä on suora vaikutus hintoihin. Kapasiteettia koskevat aggregoidut ennusteet, joista voi päätellä kapasiteettien jakautumisen eri reittien kesken, saattavat olla kilpailunvastaisia siinä määrin kuin ne johtavat tilanteeseen, jossa useat tai kaikki varustamot alkavat soveltaa yhteistä toimintalinjaa ja lopulta tarjota palveluja kilpailukykyisiä hintoja kalliimmilla hinnoilla. Lisäksi on olemassa vaara, että tietoja voidaan eritellä ja yhdistää yksittäisten varustamojen itse ilmoittamiin tietoihin. Näin yritykset voisivat saada selville kilpailijoidensa markkina-asemat ja -strategiat.

| 57. | Linjaliikenteen alalla hintaindeksi kuvaa merikontin keskimääräisen kuljetushinnan vaihteluja. Asianmukaisesti aggregoituihin hintatietoihin perustuva hintaindeksi ei todennäköisesti riko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa, edellyttäen että tiedot esitetään niin yleisellä tasolla, ettei niitä voi eritellä eivätkä yritykset voi niiden pohjalta tunnistaa suoraan tai epäsuorasti kilpailijoidensa kilpailustrategioita. Jos hintaindeksi vähentää rahdinkuljettajien epätietoisuutta kilpailijoiden tulevasta toiminnasta, se on vastoin perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa. Arvioitaessa hintaindeksin todennäköistä vaikutusta tiettyihin merkityksellisiin markkinoihin on otettava huomioon tietojen aggregointitaso, tietojen historiallinen tai ajankohtainen luonne sekä indeksin julkaisutiheys. Lisäksi on tärkeä arvioida tietojenvaihtojärjestelmän kaikkia osatekijöitä yhdessä, jotta voidaan ottaa huomioon mahdollinen vuorovaikutus esimerkiksi toisaalta kapasiteettia ja volyymiä koskevien tietojen ja toisaalta hintaindeksin vaihtamisen välillä. |
| --- | --- |

57.

Linjaliikenteen alalla hintaindeksi kuvaa merikontin keskimääräisen kuljetushinnan vaihteluja. Asianmukaisesti aggregoituihin hintatietoihin perustuva hintaindeksi ei todennäköisesti riko perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa, edellyttäen että tiedot esitetään niin yleisellä tasolla, ettei niitä voi eritellä eivätkä yritykset voi niiden pohjalta tunnistaa suoraan tai epäsuorasti kilpailijoidensa kilpailustrategioita. Jos hintaindeksi vähentää rahdinkuljettajien epätietoisuutta kilpailijoiden tulevasta toiminnasta, se on vastoin perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa. Arvioitaessa hintaindeksin todennäköistä vaikutusta tiettyihin merkityksellisiin markkinoihin on otettava huomioon tietojen aggregointitaso, tietojen historiallinen tai ajankohtainen luonne sekä indeksin julkaisutiheys. Lisäksi on tärkeä arvioida tietojenvaihtojärjestelmän kaikkia osatekijöitä yhdessä, jotta voidaan ottaa huomioon mahdollinen vuorovaikutus esimerkiksi toisaalta kapasiteettia ja volyymiä koskevien tietojen ja toisaalta hintaindeksin vaihtamisen välillä.

| 58. | Vaikka rahdinkuljettajien välinen tietojenvaihto rajoittaisikin kilpailua, se voi toisaalta myös tuottaa tehokkuusetua, esimerkiksi parantaa investointien suunnittelua ja tehostaa kapasiteetin käyttöä. Tällaiset kilpailua edistävät hyödyt on siirrettävä asiakkaille ja niitä on verrattava tietojenvaihdon kilpailunvastaisiin vaikutuksiin perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan puitteissa. Tässä yhteydessä on tärkeä huomata, että eräs perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainituista ehdoista on, että kuluttajat saavat kohtuullisen osuuden hyödyistä, jotka saavutetaan kilpailua rajoittavalla sopimuksella. Jos kaikki neljä perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainittua kumulatiivista ehtoa täyttyvät, perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa ei sovelleta (57). |
| --- | --- |

58.

Vaikka rahdinkuljettajien välinen tietojenvaihto rajoittaisikin kilpailua, se voi toisaalta myös tuottaa tehokkuusetua, esimerkiksi parantaa investointien suunnittelua ja tehostaa kapasiteetin käyttöä. Tällaiset kilpailua edistävät hyödyt on siirrettävä asiakkaille ja niitä on verrattava tietojenvaihdon kilpailunvastaisiin vaikutuksiin perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan puitteissa. Tässä yhteydessä on tärkeä huomata, että eräs perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainituista ehdoista on, että kuluttajat saavat kohtuullisen osuuden hyödyistä, jotka saavutetaan kilpailua rajoittavalla sopimuksella. Jos kaikki neljä perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainittua kumulatiivista ehtoa täyttyvät, perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa ei sovelleta (57).

3.2.4.   Tietojen saatavuus ja tietojenvaihtojärjestelmän rakenne

| 59. | Mitä enemmän tietoja annetaan asiakkaille, sitä todennäköisemmin tietojenvaihto ei muodosta ongelmaa. Jos markkinoiden avoimuutta parannetaan ainoastaan tarjoajien hyväksi, on mahdollista, että asiakkaat eivät pysty hyötymään lisääntyvän piilevän kilpailun eduista. Ainoastaan tarjoajien välinen tietojenvaihto saattaa lisäksi muodostaa markkinoille pääsyn esteen. |
| --- | --- |

59.

Mitä enemmän tietoja annetaan asiakkaille, sitä todennäköisemmin tietojenvaihto ei muodosta ongelmaa. Jos markkinoiden avoimuutta parannetaan ainoastaan tarjoajien hyväksi, on mahdollista, että asiakkaat eivät pysty hyötymään lisääntyvän piilevän kilpailun eduista. Ainoastaan tarjoajien välinen tietojenvaihto saattaa lisäksi muodostaa markkinoille pääsyn esteen.

| 60. | Esimerkiksi linjaliikenteen alalla järjestettävät varustamojen yhteiset kokoukset, joissa vaihdetaan ajankohtaisia ja yksityiskohtaisia tietoja, ovat vastoin perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa, jos ne vähentävät tietojenvaihtoon osallistuvien yritysten välistä kilpailua. Tässä tapauksessa tietojenvaihtoon osallistuvien yritysten olisi osoitettava, että tietojenvaihto täyttää perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainitut neljä kumulatiivista ehtoa. Tilanne on erotettava alan yhteistyöjärjestön sisällä käytävistä täysin laillisista keskusteluista, jotka perustuvat esimerkiksi julkisesti saatavilla oleviin markkinatietoihin ja joissa käsitellään teknisiä ja ympäristöstandardeja. |
| --- | --- |

60.

Esimerkiksi linjaliikenteen alalla järjestettävät varustamojen yhteiset kokoukset, joissa vaihdetaan ajankohtaisia ja yksityiskohtaisia tietoja, ovat vastoin perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa, jos ne vähentävät tietojenvaihtoon osallistuvien yritysten välistä kilpailua. Tässä tapauksessa tietojenvaihtoon osallistuvien yritysten olisi osoitettava, että tietojenvaihto täyttää perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainitut neljä kumulatiivista ehtoa. Tilanne on erotettava alan yhteistyöjärjestön sisällä käytävistä täysin laillisista keskusteluista, jotka perustuvat esimerkiksi julkisesti saatavilla oleviin markkinatietoihin ja joissa käsitellään teknisiä ja ympäristöstandardeja.

3.3.   Hakurahtiliikenteen poolisopimukset

| 61. | Hakurahtiliikenteen alalla yleisin horisontaalisen yhteistyön muoto on pooli. Kaikki poolit eivät ole samanlaisia. Eri markkinasegmenteillä toimivilla pooleilla näyttää kuitenkin olevan eräitä yhteisiä piirteitä, joita kuvataan seuraavassa. |
| --- | --- |

61.

Hakurahtiliikenteen alalla yleisin horisontaalisen yhteistyön muoto on pooli. Kaikki poolit eivät ole samanlaisia. Eri markkinasegmenteillä toimivilla pooleilla näyttää kuitenkin olevan eräitä yhteisiä piirteitä, joita kuvataan seuraavassa.

| 62. | Merikuljetusalalla toimiva pooli käsittää tavanomaisesti useita eri omistajille kuuluvia samantyyppisiä aluksia (58), joita hallinnoidaan keskitetysti. Poolin toimitusjohtaja on yleensä vastuussa kaupallisesta hallinnosta (esimerkiksi yhteisestä markkinoinnista (59), rahtimaksujen neuvottelemisesta sekä tulojen ja matkakustannusten keskittämisestä (60)) ja kaupallisesta toiminnasta (alusten reittien suunnittelusta, alusten ohjeistamisesta, asiamiesten nimittämisestä satamiin, asiakkaille suunnatusta tiedottamisesta, rahtilaskujen lähettämisestä, polttoainetilauksista, alusten tuottojen keräämisestä ja niiden jakamisesta ennalta sovitun painotusjärjestelmän mukaisesti jne.). Usein poolin toimitusjohtajan toimintaa valvoo toimeenpaneva komitea, jossa alusten omistajat ovat edustettuina. Alusten tekninen toiminta on niiden omistajien vastuulla (turvallisuus, miehistö, korjaukset, ylläpito jne.). Vaikka poolin jäsenet markkinoivat palvelujaan keskitetysti, ne toteuttavat palvelut erikseen. |
| --- | --- |

62.

Merikuljetusalalla toimiva pooli käsittää tavanomaisesti useita eri omistajille kuuluvia samantyyppisiä aluksia (58), joita hallinnoidaan keskitetysti. Poolin toimitusjohtaja on yleensä vastuussa kaupallisesta hallinnosta (esimerkiksi yhteisestä markkinoinnista (59), rahtimaksujen neuvottelemisesta sekä tulojen ja matkakustannusten keskittämisestä (60)) ja kaupallisesta toiminnasta (alusten reittien suunnittelusta, alusten ohjeistamisesta, asiamiesten nimittämisestä satamiin, asiakkaille suunnatusta tiedottamisesta, rahtilaskujen lähettämisestä, polttoainetilauksista, alusten tuottojen keräämisestä ja niiden jakamisesta ennalta sovitun painotusjärjestelmän mukaisesti jne.). Usein poolin toimitusjohtajan toimintaa valvoo toimeenpaneva komitea, jossa alusten omistajat ovat edustettuina. Alusten tekninen toiminta on niiden omistajien vastuulla (turvallisuus, miehistö, korjaukset, ylläpito jne.). Vaikka poolin jäsenet markkinoivat palvelujaan keskitetysti, ne toteuttavat palvelut erikseen.

| 63. | Tiivistetysti voidaan todeta, että merikuljetusalalla toimivien tavanomaisten poolien keskeisin piirre on yhteinen myyntitoiminta, johon liittyy eräitä yhteistuotannon piirteitä. Sen vuoksi pooleihin voidaan soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin annettuihin komission suuntaviivoihin (61) sisältyviä ohjeita, jotka koskevat tuotantoyhteistyötä sekä myyntiyhteistyötä, joka puolestaan on osa markkinoille saattamista koskevia yhteistyösopimuksia. Koska poolit kuitenkin poikkeavat jossain määrin toisistaan, kutakin poolia on tarkasteltava erikseen sen määrittämiseksi, kuuluuko se perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos kuuluu, on määriteltävä, täyttääkö se perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt neljä kumulatiivista ehtoa. |
| --- | --- |

63.

Tiivistetysti voidaan todeta, että merikuljetusalalla toimivien tavanomaisten poolien keskeisin piirre on yhteinen myyntitoiminta, johon liittyy eräitä yhteistuotannon piirteitä. Sen vuoksi pooleihin voidaan soveltaa perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin annettuihin komission suuntaviivoihin (61) sisältyviä ohjeita, jotka koskevat tuotantoyhteistyötä sekä myyntiyhteistyötä, joka puolestaan on osa markkinoille saattamista koskevia yhteistyösopimuksia. Koska poolit kuitenkin poikkeavat jossain määrin toisistaan, kutakin poolia on tarkasteltava erikseen sen määrittämiseksi, kuuluuko se perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos kuuluu, on määriteltävä, täyttääkö se perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt neljä kumulatiivista ehtoa.

| 64. | Asetuksella (EY) N:o 1419/2004 säädetyt muutokset eivät suoraan koske pooleja, jotka kuuluvat neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (62) soveltamisalaan, koska ne on perustettu yhteisyritykseksi, joka hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan (ks. asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklan 4 kohta). Ohjeita asiaan liittyvistä kysymyksistä on muun muassa komission konsolidoidussa tiedonannossa toimivaltakysymyksistä, annettu yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisesti (63). Siinä määrin kuin poolien tarkoituksena tai seurauksena on emoyhtiöiden kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen, yhteensovittamista arvioidaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisin perustein sen toteamiseksi, soveltuuko toimi yhteismarkkinoille. (64) |
| --- | --- |

64.

Asetuksella (EY) N:o 1419/2004 säädetyt muutokset eivät suoraan koske pooleja, jotka kuuluvat neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (62) soveltamisalaan, koska ne on perustettu yhteisyritykseksi, joka hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan (ks. asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklan 4 kohta). Ohjeita asiaan liittyvistä kysymyksistä on muun muassa komission konsolidoidussa tiedonannossa toimivaltakysymyksistä, annettu yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisesti (63). Siinä määrin kuin poolien tarkoituksena tai seurauksena on emoyhtiöiden kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen, yhteensovittamista arvioidaan perustamissopimuksen 81 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisin perustein sen toteamiseksi, soveltuuko toimi yhteismarkkinoille. (64)

3.3.1.   Poolit, jotka eivät kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan

| 65. | Poolisopimukset eivät kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos poolin jäsenet eivät ole keskenään tosiasiallisia tai potentiaalisia kilpailijoita tai jos ne kilpailevat keskenään mutta eivät voi mitenkään tarjota yksinään sopimukseen kuuluvia palveluja. Tämä koskee esimerkiksi tapausta, jossa vähintään kaksi laivanomistajaa perustaa poolin, jonka ainoa tarkoitus on tehdä tarjouksia rahtaussopimuksista ja aikaansaada sopimuksia, joista ne eivät voisi yksinään tehdä kilpailukykyisiä tarjouksia tai joita ne eivät voisi toteuttaa yksin. Käytännössä poolit eivät kuitenkaan välttämättä varaa kaikkia laivojaan rahtaussopimuksia varten, sillä jos poolin kaikkia aluksia käytetään vain yhdentyyppisten sopimusten toteuttamiseen, voivat muut tulojen maksimointimahdollisuudet jäädä hyödyntämättä, jolloin poolien alkuperäinen tarkoitus jää toteutumatta. |
| --- | --- |

65.

Poolisopimukset eivät kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos poolin jäsenet eivät ole keskenään tosiasiallisia tai potentiaalisia kilpailijoita tai jos ne kilpailevat keskenään mutta eivät voi mitenkään tarjota yksinään sopimukseen kuuluvia palveluja. Tämä koskee esimerkiksi tapausta, jossa vähintään kaksi laivanomistajaa perustaa poolin, jonka ainoa tarkoitus on tehdä tarjouksia rahtaussopimuksista ja aikaansaada sopimuksia, joista ne eivät voisi yksinään tehdä kilpailukykyisiä tarjouksia tai joita ne eivät voisi toteuttaa yksin. Käytännössä poolit eivät kuitenkaan välttämättä varaa kaikkia laivojaan rahtaussopimuksia varten, sillä jos poolin kaikkia aluksia käytetään vain yhdentyyppisten sopimusten toteuttamiseen, voivat muut tulojen maksimointimahdollisuudet jäädä hyödyntämättä, jolloin poolien alkuperäinen tarkoitus jää toteutumatta.

| 66. | Poolit, joiden toiminnalla ei ole vaikutusta keskeisiin kilpailuparametreihin poolien vähämerkityksisyyden takia ja/tai joilla ei ole tuntuvaa vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (65), eivät kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jotta ensin mainittua kriteeriä voidaan soveltaa, poolilla ei saa olla käytössä määräyksiä, jotka koskevat hinnoista sopimista ja yhteistä markkinointia. Jälkimmäisen kriteerin osalta voidaan todeta, että kun otetaan huomioon poolien tarjoamien kuljetuspalvelujen luonne, ne todennäköisesti vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (66) |
| --- | --- |

66.

Poolit, joiden toiminnalla ei ole vaikutusta keskeisiin kilpailuparametreihin poolien vähämerkityksisyyden takia ja/tai joilla ei ole tuntuvaa vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (65), eivät kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jotta ensin mainittua kriteeriä voidaan soveltaa, poolilla ei saa olla käytössä määräyksiä, jotka koskevat hinnoista sopimista ja yhteistä markkinointia. Jälkimmäisen kriteerin osalta voidaan todeta, että kun otetaan huomioon poolien tarjoamien kuljetuspalvelujen luonne, ne todennäköisesti vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (66)

3.3.2.   Poolit, jotka yleensä kuuluvat perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan

| 67. | Jos kilpailijoiden välisen poolisopimuksen tavoitteena on rajoittaa kilpailua sopimalla yhteisesti hinnoista, rajoittamalla tuotantoa tai jakamalla markkinoita tai asiakkaita, sopimus kuuluu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Kilpailijoiden väliset sopimukset, joihin liittyy hinnoista sopiminen (67), kuuluvat aina perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan osapuolten markkinavoimasta riippumatta (68). |
| --- | --- |

67.

Jos kilpailijoiden välisen poolisopimuksen tavoitteena on rajoittaa kilpailua sopimalla yhteisesti hinnoista, rajoittamalla tuotantoa tai jakamalla markkinoita tai asiakkaita, sopimus kuuluu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Kilpailijoiden väliset sopimukset, joihin liittyy hinnoista sopiminen (67), kuuluvat aina perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan osapuolten markkinavoimasta riippumatta (68).

3.3.3.   Poolit, jotka saattavat kuulua perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan

| 68. | Jos poolin tavoitteena ei ole kilpailun rajoittaminen, on välttämätöntä arvioida sen vaikutuksia kyseisiin markkinoihin. Sopimus kuuluu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos sillä on todennäköisesti tuntuva kielteinen vaikutus markkinoiden kilpailuparametreihin, kuten hintoihin, kustannuksiin, palvelujen eriytymiseen, palvelujen laatuun ja innovointiin. Sopimuksilla voi olla tällainen vaikutus, jos ne vähentävät tuntuvasti kilpailua joko sopimuksen osapuolten välillä tai osapuolten ja sopimuksen ulkopuolelle jäävien toimijoiden välillä. (69) |
| --- | --- |

68.

Jos poolin tavoitteena ei ole kilpailun rajoittaminen, on välttämätöntä arvioida sen vaikutuksia kyseisiin markkinoihin. Sopimus kuuluu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos sillä on todennäköisesti tuntuva kielteinen vaikutus markkinoiden kilpailuparametreihin, kuten hintoihin, kustannuksiin, palvelujen eriytymiseen, palvelujen laatuun ja innovointiin. Sopimuksilla voi olla tällainen vaikutus, jos ne vähentävät tuntuvasti kilpailua joko sopimuksen osapuolten välillä tai osapuolten ja sopimuksen ulkopuolelle jäävien toimijoiden välillä. (69)

| 69. | Se, aiheuttaako pooli tuntuvia kielteisiä markkinavaikutuksia, riippuu taloudellisesta tilanteesta. Asiassa on otettava huomioon sopimuksen luonne sekä sopimuksen osapuolten yhteenlaskettu markkinavoima ja muut merkityksellisiin markkinoihin liittyvät rakenteelliset tekijät. Lisäksi on tarkasteltava sitä, vaikuttaako poolisopimus osapuolten käyttäytymiseen lähimarkkinoilla, jotka liittyvät läheisesti yhteistyön kohteena oleviin markkinoihin. (70) Näin voi käydä esimerkiksi silloin, jos poolin merkitykselliset markkinat koskevat autojen kuljetusta erityisissä autonkuljetusaluksissa (markkinat A), minkä lisäksi poolin jäsenet toimivat ro-ro-alusten markkinoilla (markkinat B). |
| --- | --- |

69.

Se, aiheuttaako pooli tuntuvia kielteisiä markkinavaikutuksia, riippuu taloudellisesta tilanteesta. Asiassa on otettava huomioon sopimuksen luonne sekä sopimuksen osapuolten yhteenlaskettu markkinavoima ja muut merkityksellisiin markkinoihin liittyvät rakenteelliset tekijät. Lisäksi on tarkasteltava sitä, vaikuttaako poolisopimus osapuolten käyttäytymiseen lähimarkkinoilla, jotka liittyvät läheisesti yhteistyön kohteena oleviin markkinoihin. (70) Näin voi käydä esimerkiksi silloin, jos poolin merkitykselliset markkinat koskevat autojen kuljetusta erityisissä autonkuljetusaluksissa (markkinat A), minkä lisäksi poolin jäsenet toimivat ro-ro-alusten markkinoilla (markkinat B).

| 70. | Sopimuksen luonnetta arvioitaessa on tarkasteltava, sisältääkö poolisopimus lausekkeita, joissa poolin jäseniä kielletään toimimasta samoilla markkinoilla poolin ulkopuolella. On myös arvioitava, tapahtuuko poolin sisällä kaupallisesti arkaluonteisten tietojen vaihtoa, joka voisi esimerkiksi vaikuttaa epäasianmukaisesti niiden poolin jäsenten kilpailukäyttäytymiseen, jotka toimivat lisäksi samoilla markkinoilla poolin ulkopuolella, suhteessa poolin kaupalliseen toimintalinjaan. Mahdolliset poolien väliset yhteydet, oli kyse poolin johdosta tai jäsenistä, sekä kustannukset ja tuottojen jako olisi myös otettava huomioon. |
| --- | --- |

70.

Sopimuksen luonnetta arvioitaessa on tarkasteltava, sisältääkö poolisopimus lausekkeita, joissa poolin jäseniä kielletään toimimasta samoilla markkinoilla poolin ulkopuolella. On myös arvioitava, tapahtuuko poolin sisällä kaupallisesti arkaluonteisten tietojen vaihtoa, joka voisi esimerkiksi vaikuttaa epäasianmukaisesti niiden poolin jäsenten kilpailukäyttäytymiseen, jotka toimivat lisäksi samoilla markkinoilla poolin ulkopuolella, suhteessa poolin kaupalliseen toimintalinjaan. Mahdolliset poolien väliset yhteydet, oli kyse poolin johdosta tai jäsenistä, sekä kustannukset ja tuottojen jako olisi myös otettava huomioon.

| 71. | Merkityksellisiin markkinoihin liittyvien rakenteellisten tekijöiden osalta voidaan todeta, että jos poolin markkinaosuus on pienehkö, on epätodennäköistä, että poolilla on kilpailua rajoittavia vaikutuksia. Markkinoiden keskittymisaste, kilpailijoiden markkina-asema ja lukumäärä, markkinaosuuksien vakaus pitkällä aikavälillä, jäsenyys useissa pooleissa, markkinoille pääsyn esteet ja markkinoille pääsyn todennäköisyys, markkinoiden avoimuus, asiakkaiden tasapainottava neuvotteluvoima sekä palvelujen luonne (esim. tasalaatuiset palvelut/yksilölliset palvelut) olisi otettava huomioon lisätekijöinä arvioitaessa poolin vaikutusta merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

71.

Merkityksellisiin markkinoihin liittyvien rakenteellisten tekijöiden osalta voidaan todeta, että jos poolin markkinaosuus on pienehkö, on epätodennäköistä, että poolilla on kilpailua rajoittavia vaikutuksia. Markkinoiden keskittymisaste, kilpailijoiden markkina-asema ja lukumäärä, markkinaosuuksien vakaus pitkällä aikavälillä, jäsenyys useissa pooleissa, markkinoille pääsyn esteet ja markkinoille pääsyn todennäköisyys, markkinoiden avoimuus, asiakkaiden tasapainottava neuvotteluvoima sekä palvelujen luonne (esim. tasalaatuiset palvelut/yksilölliset palvelut) olisi otettava huomioon lisätekijöinä arvioitaessa poolin vaikutusta merkityksellisillä markkinoilla.

3.3.4.   Perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan sovellettavuus

| 72. | Jos pooli kuuluu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on arvioitava, täyttääkö se 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt neljä kumulatiivista ehtoa. Pooliin kuuluvien yritysten on näytettävä toteen seuraavat seikat:






  a) | Pooli parantaa kuljetuspalveluja tai edistää teknistä tai taloudellista kehitystä. On osoitettava, että pooli tarjoaa tehokkuushyötyjä. Tehokkuushyödyksi ei katsota kilpailuun olennaisesti kuuluvaa kustannussäästöä, vaan hyötyjen täytyy aiheutua taloudellisen toiminnan yhdistämisestä. Lisäksi on tarkasteltava poolin jäsenten osallistumista investointeihin ja teknologiaan. |
| --- | --- | --- |

72.

Jos pooli kuuluu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on arvioitava, täyttääkö se 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt neljä kumulatiivista ehtoa. Pooliin kuuluvien yritysten on näytettävä toteen seuraavat seikat:

a)

Pooli parantaa kuljetuspalveluja tai edistää teknistä tai taloudellista kehitystä. On osoitettava, että pooli tarjoaa tehokkuushyötyjä. Tehokkuushyödyksi ei katsota kilpailuun olennaisesti kuuluvaa kustannussäästöä, vaan hyötyjen täytyy aiheutua taloudellisen toiminnan yhdistämisestä. Lisäksi on tarkasteltava poolin jäsenten osallistumista investointeihin ja teknologiaan.

| b) | Edellä a kohdassa mainitusta taloudellisesta tehokkuudesta on oltava hyötyä poolin jäsenten lisäksi kuluttajille, joille on ainakin hyvitettävä kilpailun rajoittamisesta aiheutuvat haitat. Mitä enemmän kilpailua rajoitetaan, sitä suuremmat höydyt poolista on oltava, ja ne on siirrettävä suoraan palvelujen käyttäjille. Esimerkiksi alhaisempi kustannusperusta saattaisi merkitä alhaisempia maksuja ja/tai joustavampia kuljetusehtoja. Lisäksi pooleja voitaisiin perustaa vastauksena asiakkaiden vaatimuksiin saada tietynlaisia palveluja. |
| --- | --- |

b)

Edellä a kohdassa mainitusta taloudellisesta tehokkuudesta on oltava hyötyä poolin jäsenten lisäksi kuluttajille, joille on ainakin hyvitettävä kilpailun rajoittamisesta aiheutuvat haitat. Mitä enemmän kilpailua rajoitetaan, sitä suuremmat höydyt poolista on oltava, ja ne on siirrettävä suoraan palvelujen käyttäjille. Esimerkiksi alhaisempi kustannusperusta saattaisi merkitä alhaisempia maksuja ja/tai joustavampia kuljetusehtoja. Lisäksi pooleja voitaisiin perustaa vastauksena asiakkaiden vaatimuksiin saada tietynlaisia palveluja.

| c) | Vastaavia etuja ei voida saada aikaan vähemmän rajoittavilla keinoilla. |
| --- | --- |

c)

Vastaavia etuja ei voida saada aikaan vähemmän rajoittavilla keinoilla.

| d) | Poolin jäsenille ei saa antaa mahdollisuutta poistaa kilpailu merkittävältä osalta kysymyksessä olevia palveluja. |
| --- | --- |

d)

Poolin jäsenille ei saa antaa mahdollisuutta poistaa kilpailu merkittävältä osalta kysymyksessä olevia palveluja.

---

(1)  EUVL L 269, 28.9.2006, s. 1.

(2)  ”Sopimuksella” tarkoitetaan tässä sopimuksia, yritysten yhteenliittymien päätöksiä ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja.

(3)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1.

(4)  EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18.

(5)  EYVL L 378, 31.12.1986, s. 4.

(6)  EYVL C 3, 6.1.2001, s. 2.

(7)  EUVL C 101, 27.4.2004, s. 97.

(8)  EYVL L 100, 20.4.2000, s. 24, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 463/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 23), ja asetuksella (EY) N:o 611/2005 (EUVL L 101, 21.4.2005, s. 10).

(9)  Asetuksen (EY) N:o 611/2005 johdanto-osan 3 kappale.

(10)  Komissio on määrittänyt useita erityisliikenteen piirteitä, jotka erottavat sen linjaliikenteestä ja hakurahtiliikenteestä. Ne käsittävät säännöllisten palvelujen tarjoamisen tietyntyyppistä rahtia varten. Yleensä palvelut perustuvat rahtaussopimuksiin, ja niissä käytetään tietyn rahdin kuljettamista varten teknisesti mukautettuja ja/tai varta vasten rakennettuja erityisaluksia. Asiassa IV/34.446 — Transatlantic agreement tehty komission päätös 94/980/EY (”TAA-päätös”) (EYVL L 376, 31.12.1994, s. 1), 47-49 kohta.

(11)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) (EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7), 1 artikla.

(12)  Asia 42/84, Remia BV ja muut v. komissio (Kok. 1985, s. 2545, 22 kohta). Lisäksi on huomattava, että vaikutuksen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on oltava tuntuva, asia 319/82, Ciments et Bétons de l'Est v. Kerpen & Kerpen (Kok. 1983, s. 4173, 9 kohta).

(13)  EUVL C 101, 27.4.2004, s. 81.

(14)  Se, että palvelua tarjotaan EU:n ulkopuolisesta satamasta tai ulkopuoliseen satamaan ei sinänsä estä vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Palveluja käyttäviin asiakkaisiin ja muihin yhteisön alueen toimijoihin kohdistuvia vaikutuksia on analysoitava huolellisesti, jotta voitaisiin selvittää, kuuluvatko palvelut yhteisön toimivaltaan. Ks. komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitettua kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitettä koskevista suuntaviivoista

(15)  Komission päätös 93/82/ETY (asiat IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 ja IV/32.450 CEWAL) (EYVL L 34, 10.2.1993, s. 1), 90 kohta, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvistanut yhdistetyissä asioissa T-24/93, T-25/93, T-26/93 ja T-28/93, Compagnie Maritime Belge ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio (Kok. 1996, s. II-1201, 205 kohta). Edellä alaviitteessä 10 mainittu TAA-päätös, 288-296 kohta, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvistanut 28 päivänä helmikuuta 2002 asiassa T-395/94, Atlantic Container Line ym. v. komissio (”TAA-tuomio”), 72-74 kohta, komission päätös 1999/243/EY (asia IV/35.134 — Trans-Atlantic Conference Agreement) (”TACA-päätös”) (EYVL L 95, 9.4.1999, s. 1), 386-396 kohta, komission päätös 2003/68/EY (asia COMP/37.396/D2 — Tarkistettu TACA) (”tarkistettu TACA-päätös”) (EYVL L 26, 31.1.2003, s. 53), 73 kohta.

(16)  Kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitteen soveltamista kuvataan tarkemmin edellä alaviitteessä 13 mainituissa komission suuntaviivoissa.

(17)  EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5.

(18)  Yrityksiä koskevat kilpailurajoitukset ovat peräisin kolmesta lähteestä: kysynnän korvattavuus, tarjonnan korvattavuus ja mahdollinen kilpailu. Taloudelliselta kannalta tarkasteltuna merkityksellisiä markkinoita määriteltäessä kysynnän korvattavuus on välittömin ja tehokkain kurinpitokeino tiettyjä palveluja tarjoaville. Tarjonnan korvattavuudesta johtuvat kilpailurajoitukset ovat yleensä vähemmän välittömiä ja joka tapauksessa ne edellyttävät lisätekijöiden selvittämistä. Mahdollista kilpailua ei oteta huomioon markkinoita määriteltäessä, koska edellytykset, joiden perusteella mahdollisen kilpailun katsotaan todella rajoittavan kilpailua, riippuvat markkinoille pääsyyn liittyvistä erityisistä tekijöistä ja olosuhteista.

(19)  Edellä alaviitteessä 17 mainittu tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä; 10 kohta.

(20)  Edellä alaviitteessä 17 mainittu tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä; 13 ja 20 kohta.

(21)  Komission päätös 1999/485/EY (IV/34.250 — Europe Asia Trades Agreement) (EYVL L 193, 26.7.1999, s. 23); edellä alaviitteessä 10 mainittu TAA-päätös ja edellä alaviitteessä 15 mainittu TACA-päätös, 60-84 kohta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti TACA-päätöksessä esitetyn markkinoiden määritelmän yhdistetyissä asioissa T-191/98, T-212/98-T-214/98, Atlantic Container Line AB ym. v. komissio, antamassaan tuomiossa (”TACA-tuomio”) (Kok. 2003, s. II-3275), 781-883 kohta.

(22)  Edellä alaviitteessä 15 mainitun TACA-päätöksen 62 kohta ja edellä alaviitteessä 21 mainitun TACA-tuomion 783-789 kohta.

(23)  Komissio ei ottanut kantaa tähän kysymykseen 29 päivänä maaliskuuta 2004 tekemässään päätöksessä (asia COMP/M.3379 — P&O/Royal Nedlloyd/P&O Nedlloyd) (EUVL C 49, 28.2.2006, s. 4), 29 päivänä heinäkuuta 2005 tekemässään päätöksessä (asia COMP/M.3829 — Maersk/PONL) (EUVL C 207, 24.8.2005, s. 8) ja 19. elokuuta 2005 tekemässään päätöksessä (asia COMP/M.3798 — NYK/Lauritzen Cool/LauCool JV) (EUVL C 224, 13.9.2005, s. 4).

(24)  Edellä alaviitteessä 15 mainittu TACA-päätös, 71 kohta.

(25)  Edellä alaviitteessä 15 mainittu TAA-tuomio, 273 kohta, ja edellä alaviitteessä 21 mainittu TACA-tuomio, 809 kohta.

(26)  Edellä alaviitteessä 15 mainittu TAA-tuomio, 281 kohta, ja edellä alaviitteessä 23 mainittu komission päätös asiassa Maersk/PONL, 13 kohta.

(27)  Edellä alaviitteessä 15 mainittu TACA-päätös, 62-75 kohta; edellä alaviitteessä 21 mainittu TACA-tuomio, 795 kohta, ja edellä alaviitteessä 23 mainittu komission päätös asiassa Maersk/PONL, 13 kohta ja 112-117 kohta.

(28)  Edellä alaviitteessä 18 mainittu tarkistettu TACA-päätös, 36 kohta.

(29)  Edellä alaviitteessä 15 mainittu TACA-päätös, 76-83 kohta, ja edellä alaviitteessä 15 mainittu tarkistettu TACA-päätös, 39 kohta.

(30)  Esimerkiksi matkarahtauksen osalta keskeisiä ehtoja ovat kuljetettava rahti, rahdin määrä, lastaus- ja purkusatamat, seisontapäivät ja tarvittavan aluksen tekniset tiedot.

(31)  Esimerkiksi nestemäistä irtorahtia ei voi kuljettaa kuivalle irtorahdille tarkoitetuissa aluksissa, eikä kylmässä säilytettävää rahtia voi kuljettaa autonkuljetusaluksilla. Useat öljytankkerit voivat kuljettaa sekä likaisia että puhtaita öljytuotteita. Tankkerilla ei voida kuitenkaan kuljettaa puhtaita tuotteita välittömästi sen jälkeen, kun sen rahtina on ollut likaisia tuotteita.

(32)  Kuivaa irtorahtia kuljettavan aluksen muuttaminen viljarahdille sopivaksi hiilenkuljetuksen jälkeen saattaa vaatia ainoastaan yhden päivän puhdistuksen, joka voidaan mahdollisesti suorittaa painolastissa kuljetun matkan aikana.

(33)  Näyttää siltä, että kuljetusala itse katsoo eri aluskokojen muodostavan erilliset markkinat. Ammattialan julkaisuissa sekä Baltic Exchange -lehdessä ilmoitetaan hintaindeksit aluksen standardikoon mukaan jaoteltuina. Myös konsulttien raporteissa markkinat jaotellaan alusten koon perusteella.

(34)  Edellä alaviitteessä 15 mainittu TACA-päätös, 85 kohta, edellä alaviitteessä 15 mainittu tarkistettu TACA-päätös, 85 ja 86 kohta, ja edellä alaviitteessä 21 mainittu TACA-tuomio, 924, 925 ja 927 kohta.

(35)  Kyseisten hakurahtiliikennemarkkinoiden erityispiirteistä riippuen ajanjakso voi olla lyhyempi.

(36)  Alusten kapasiteetit antavat viitteitä osapuolten valmiuksista kilpailla matkoista. Tiedoista, jotka kuvaavat osapuolten osuutta kuljetusten määrästä ja arvosta, voidaan päätellä osapuolten yleinen markkina-asema. Sopimusneuvotteluja koskevista tiedoista puolestaan voidaan päätellä osapuolten mahdollisuudet käyttää markkinavoimaa sopimusneuvotteluissa.

(37)  Komission päätös 2000/627/EY (asia IV/34.018 — Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTCSA)) (EYVL L 268, 20.10.2000, s. 1), 153 kohta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, asia T-229/94, Deutsche Bahn AG v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1997, s. II-1689, 37 kohta.

(38)  EYVL L 100, 20.4.2000, s. 24. Asetusta (EY) N:o 823/2000 sovelletaan kansainvälisiin linjaliikennepalveluihin, joita tarjotaan vähintään yhdestä yhteisön satamasta tai yhteen yhteisön satamaan rahdin kuljettamiseksi ensi sijassa konteissa; ks. asetuksen 1 ja 2 artikla sekä 3 artiklan 2 kohdan g alakohta.

(39)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-7/95 P, John Deere Ltd v. komissio, Kok. 1998, s. I-3111, 90 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-194/99 P, Thyssen Stahl v. komissio, Kok. 2003, s. I-10821, 81 kohta.

(40)  Edellä alaviitteessä 39 mainittu tuomio asiassa C-7/95 P, John Deere Ltd v. komissio, 88 kohta.

(41)  Tuomio, yhdistetyt asiat 40-48, 50, 54-56, 111, 113 ja 114/73, Suiker Unie v. komissio, Kok. 1975, s. 1663, 173 ja 174 kohta.

(42)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23 päivänä marraskuuta 2006, asia C-238/05, Asnef-Equifax v. Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc) (EUVL C 331, 30.12.2006, s. 10), 52 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, asia C-49/92 P, komissio v. Anic Partecipazioni, Kok. 1999, s. I-4125, 116 ja 117 kohta.

(43)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio asiassa T-35/92, John Deere Ltd v. komissio, Kok. 1994, s. II-957, 51 kohta. Kyseinen kanta vahvistettiin edellä alaviitteessä 39 mainitussa tuomiossa, asia C-7/95 P, John Deere Ltd v. komissio, 89 kohta. Samaan tulokseen on päädytty hiljattain edellä alaviitteessä 42 mainitussa tuomiossa, asia Asnef-Equifax v. Ausbanc.

(44)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, asia T-141/94, Thyssen Stahl AG v. komissio, Kok. 1999, s. II-347, 402 ja 403 kohta.

(45)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, asiat C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 ja C-125/85-C-129/85, A. Ahlström Osakeyhtiö ym. v. komissio, Kok. 1993, s. I-01307, 59-65 kohta.

(46)  Edellä alaviitteessä 39 mainittu tuomio asiassa C-7/95 P, John Deere Ltd v. komissio, 75-77 kohta.

(47)  Edellä alaviitteessä 7 mainitut suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta, 16 kohta.

(48)  Edellä alaviitteessä 7 mainitut suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta.

(49)  Edellä alaviitteessä 7 mainitut suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta, 25 kohta.

(50)  Markkinoiden keskittymisastetta voidaan arvioida monella tavalla, joista eräs on Herfindahl-Hirschmann-indeksi (HHI).

(51)  Vaikka todella kilpailluilla markkinoilla yritysten välinen läpinäkyvyys on periaatteessa osaltaan omiaan vaikuttamaan tarjoajien välistä kilpailua tehostavasti, yksityiskohtaisten markkinatietojen vaihto antaa voimakkaasti keskittyneillä oligopolistisilla markkinoilla yrityksille mahdollisuuden saada tietoonsa kilpailijoidensa markkina-asemat ja markkinastrategiat sekä siten on omiaan tuntuvasti vääristämään vielä jäljellä olevaa kilpailua yritysten kesken. Ks. edellä alaviitteessä 39 mainittu tuomio, asia C-7/95 P, John Deere Ltd v. komissio, 88 kohta.

(52)  Linjaliikenteessä kilpailijoiden välillä on operatiivisia ja/tai rakenteellisia yhteyksiä, kuten keskinäisiä konsortiosopimuksia, joiden puitteissa varustamot voivat vaihtaa tietoa yhteisten palvelujen tarjoamiseksi. Mahdolliset olemassa olevat yhteydet on otettava huomioon tapauskohtaisesti, kun arvioidaan muun tietojenvaihdon vaikutusta tarkasteltavana oleviin markkinoihin.

(53)  Edellä alaviitteessä 21 mainittu TACA-tuomio, 1154 kohta.

(54)  Komission päätös 78/252/ETY, tehty 23 päivänä joulukuuta 1977, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 artiklan mukaisesta menettelystä (asia IV/29.176 — Vegetable parchment) (EYVL L 70, 13.3.1978, s. 54).

(55)  Komission päätös 92/157/ETY, asiassa IV/31.370 — UK Agricultural Tractor Registration Exchange (EYVL L 68, 13.3.1992, s. 19), 50 kohta.

(56)  Komission päätös 98/4/EHTY, asiassa IV/36.069 — Wirtschaftsvereiningung Stahl (EYVL L 1, 3.1.1998, s. 10), 17 kohta.

(57)  Edellä alaviitteessä 7 mainitut suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta.

(58)  Pooliin kuuluvat alukset ovat yleensä suurin piirtein samantyyppisiä. Näin pooli kykenee saamaan suuria rahtaussopimuksia ja yhdistämään erilaisia sopimuksia sekä vähentämään painolastissa kuljettavien osuuksien määrää suunnittelemalla huolellisesti alusten sijoittelun reiteille.

(59)  Esimerkiksi markkinoinnissa poolin alukset esitetään yhtenä kuljetuspalveluja tarjoavana kaupallisena yksikkönä riippumatta siitä, mikä alus kuljettaa lastin käytännössä.

(60)  Esimerkiksi keskushallinto kerää poolin tulot, jotka jaetaan sen jälkeen osanottajien kesken monimutkaisen painotusjärjestelmän mukaisesti.

(61)  Edellä alaviitteessä 5 mainittujen suuntaviivojen 3 luku (tuotantoyhteistyö) ja 5 luku (myyntiyhteistyö).

(62)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20. tammikuuta 2004 yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

(63)  Julkaistaan myöhemmin.

(64)  Asetuksen (EY) N:o 139/2004 2 artiklan 4 kohta.

(65)  Komission tiedonanto vähämerkityksisistä sopimuksista, jotka eivät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla rajoita tuntuvasti kilpailua (EYVL C 368, 22.12.2001, s. 13), sekä edellä alaviitteessä 13 mainitut suuntaviivat kauppaan kohdistuvan vaikutuksen käsitteestä.

(66)  Ks. alaviite 13.

(67)  Riippumattomien laivameklarien hinnoittelutoiminta alusta järjestäessään ei kuulu tähän ryhmään.

(68)  Edellä alaviitteessä 6 mainitut horisontaalisia yhteistyösopimuksia koskevat suuntaviivat, 144 ja 148 kohta.

(69)  Edellä alaviitteessä 7 mainitut suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta, 16 kohta.

(70)  Edellä alaviitteessä 6 mainitut horisontaaliset suuntaviivat, 142 kohta.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 14.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/16

---

VALTIONTUKI — PORTUGALI

Valtiontuki C 30/07 (ex N 555/06) — Kalasäilyketeollisuus — Yritykselle SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. myönnettävä tuki — Azorien autonominen alue

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 215/04)

Komissio on ilmoittanut 18. heinäkuuta 2007 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Portugalin tasavallalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua tukea.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kalastuksen ja meriasioiden pääosasto |
| DG FISH/D/3 — Oikeudelliset asiat |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 295 19 42 |

Euroopan komissio

Kalastuksen ja meriasioiden pääosasto

DG FISH/D/3 — Oikeudelliset asiat

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 295 19 42

Huomautukset toimitetaan Portugalille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Portugalin pysyvä edustusto Euroopan unionissa on ilmoittanut 18. elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä komissiolle Azorien autonomisen alueen hallituksen päätösluonnoksesta, joka koskee 526 760 EUR suuruisen valtiontuen myöntämistä alueelle sijoittautuneelle kalasäilyketeollisuutta harjoittavalle SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. -yritykselle 65 määräaikaisen työsopimuksen muuttamiseksi kestoltaan määrittelemättömiksi sopimuksiksi. Portugalin viranomaisten mukaan ehdotettuun tukeen sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

| — | Täytäntöönpano tapahtuu sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt tuen. |
| --- | --- |

—

Täytäntöönpano tapahtuu sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt tuen.

| — | Tuensaaja toimittaa tuen maksamisajankohtana asiakirjan, jossa todistetaan 65 määräaikaisen työsopimuksen muuttaminen kestoltaan määrittelemättömiksi sopimuksiksi, sekä neljä vuotta voimassa olevan pankkitakuun, jolla varmistetaan yrityksen työllisyystason säilyminen muuttumattomana kyseisen ajanjakson ajan. |
| --- | --- |

—

Tuensaaja toimittaa tuen maksamisajankohtana asiakirjan, jossa todistetaan 65 määräaikaisen työsopimuksen muuttaminen kestoltaan määrittelemättömiksi sopimuksiksi, sekä neljä vuotta voimassa olevan pankkitakuun, jolla varmistetaan yrityksen työllisyystason säilyminen muuttumattomana kyseisen ajanjakson ajan.

| — | Tuensaaja säilyttää työpaikkojen lukumäärän muuttumattomana vähintään neljän vuoden ajan työsopimusten muuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Tuensaaja säilyttää työpaikkojen lukumäärän muuttumattomana vähintään neljän vuoden ajan työsopimusten muuttamisesta.

| — | Tuki ei kasaudu muiden työpaikkojen luomiseen suunnattujen tukien kanssa. |
| --- | --- |

—

Tuki ei kasaudu muiden työpaikkojen luomiseen suunnattujen tukien kanssa.

Azorien autonomisen alueen hallituksen päätösluonnoksessa vahvistettujen velvoitteiden noudattamatta jättäminen — erityisesti siltä osin kuin on kyse työpaikkojen määrän säilyttämisestä vähintään neljän vuoden ajan — johtaa myönnetyn tuen sekä siihen sovellettavan koron välittömään takaisinperintään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta aloittaa rikos- tai siviilioikeudellisia toimia yritystä vastaan.

ARVIOINTI

Ehdotettua tukea koskevassa komission yksiköiden alustavassa arvioinnissa on ilmennyt, että tukitoimenpiteellä saattaa olla huomattavia vaikutuksia kilpailuun, koska tuki suosii kyseistä yritystä verrattuna muihin yrityksiin, jotka eivät saa tällaista tukea. Portugalin viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet, että kyseisellä yksittäiselle yritykselle myönnettävällä tuella on merkittäviä myönteisiä työllisyysvaikutuksia. Näiden päätelmien taustalla ovat erityisesti seuraavat syyt:

| a) | Komissio katsoo, että nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet tarvittavia tietoja sen määrittämiseksi, vaikuttaako tuki myönteisesti Azorien alueen työmarkkinoihin, vai onko kyseessä yksinomaan mekanismi, jonka avulla tuensaaja voi alentaa tavanomaisia toimintakustannuksiaan. |
| --- | --- |

a)

Komissio katsoo, että nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet tarvittavia tietoja sen määrittämiseksi, vaikuttaako tuki myönteisesti Azorien alueen työmarkkinoihin, vai onko kyseessä yksinomaan mekanismi, jonka avulla tuensaaja voi alentaa tavanomaisia toimintakustannuksiaan.

| b) | Komission mukaan ehdotetun tukijärjestelmän tuki-intensiteetti vaikuttaa selvästi ylittävän asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 uusien työpaikkojen luomiseen tarkoitetulle tuelle vahvistetut enimmäismäärät. |
| --- | --- |

b)

Komission mukaan ehdotetun tukijärjestelmän tuki-intensiteetti vaikuttaa selvästi ylittävän asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 uusien työpaikkojen luomiseen tarkoitetulle tuelle vahvistetut enimmäismäärät.

KIRJEEN TEKSTI

”A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---