# Úřední věstník C 287/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 287 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5029. listopadu 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 287

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5029. listopadu 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Rada |
| 2007/C 287/01 | Usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Rada

2007/C 287/01

Usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2007/C 287/02 | Směnné kurzy vůči euru | 5 |
| 2007/C 287/03 | Jmenování členů Výboru vrchních inspektorů práce na funkční období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009 | 6 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2007/C 287/04 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 287/05 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 10 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2007/C 287/06 | Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o vyřizování stížností Kontrolním úřadem podle článků 53 a 54 Dohody o EHP | 12 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2007/C 287/02

Směnné kurzy vůči euru

5

2007/C 287/03

Jmenování členů Výboru vrchních inspektorů práce na funkční období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009

6

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2007/C 287/04

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

8

2007/C 287/05

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

10

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2007/C 287/06

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o vyřizování stížností Kontrolním úřadem podle článků 53 a 54 Dohody o EHP

12

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2007/C 287/07 | Státní podpora – Německo — Státní podpora C 24/07 (ex NN 71/06) – Státní podpora společnostem Flughafen Lübeck GmbH a RyanAir — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 287/08 | Státní podpora – Rumunsko — Státní podpora C40/07 (ex NN 48/07) – privatizace Mittal Steel Roman — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 287/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard) (
  1
  ) | 38 |
| 2007/C 287/10 | Státní podpora – Spojené království — Státní podpora C 42/04 (ex N 350/04) – Náhrady za obnovu obchodních prostor (
  1
  ) | 39 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2007/C 287/07

Státní podpora – Německo — Státní podpora C 24/07 (ex NN 71/06) – Státní podpora společnostem Flughafen Lübeck GmbH a RyanAir — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

27

2007/C 287/08

Státní podpora – Rumunsko — Státní podpora C40/07 (ex NN 48/07) – privatizace Mittal Steel Roman — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

29

2007/C 287/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard) (
  1
  )

1

38

2007/C 287/10

Státní podpora – Spojené království — Státní podpora C 42/04 (ex N 350/04) – Náhrady za obnovu obchodních prostor (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Rada

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/1

---

USNESENÍ RADY

ze dne 16. listopadu 2007

o evropském programu pro kulturu

(2007/C 287/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

| (1) | připomínajíc cíle stanovené Evropským společenstvím, zejména v článku 151 Smlouvy, |
| --- | --- |

(1)

připomínajíc cíle stanovené Evropským společenstvím, zejména v článku 151 Smlouvy,

| (2) | odvolávajíc se na ustanovení Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, |
| --- | --- |

(2)

odvolávajíc se na ustanovení Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů,

| (3) | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, (1) |
| --- | --- |

(3)

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, (1)

| (4) | připomínajíc své závěry ze dne 24. května 2007 o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů, (2) |
| --- | --- |

(4)

připomínajíc své závěry ze dne 24. května 2007 o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů, (2)

| (5) | berouc v úvahu zkušenosti získané při plánování a provádění pracovních plánů Rady na léta 2002 až 2004 a 2005 až 2006 (3), |
| --- | --- |

(5)

berouc v úvahu zkušenosti získané při plánování a provádění pracovních plánů Rady na léta 2002 až 2004 a 2005 až 2006 (3),

| (6) | berouc v úvahu výsledky prvního kulturního fóra pro Evropu konaného v Lisabonu ve dnech 26. a 27. září 2007, |
| --- | --- |

(6)

berouc v úvahu výsledky prvního kulturního fóra pro Evropu konaného v Lisabonu ve dnech 26. a 27. září 2007,

| (7) | přesvědčena o tom, že kultura a její zvláštní povaha včetně mnohojazyčnosti jsou důležitými prvky procesu evropské integrace založeného na společných hodnotách a společném dědictví, procesu, který uznává, respektuje a podporuje kulturní rozmanitost a propojující úlohu kultury, |
| --- | --- |

(7)

přesvědčena o tom, že kultura a její zvláštní povaha včetně mnohojazyčnosti jsou důležitými prvky procesu evropské integrace založeného na společných hodnotách a společném dědictví, procesu, který uznává, respektuje a podporuje kulturní rozmanitost a propojující úlohu kultury,

| (8) | zdůrazňujíc, že kultura a tvořivost jsou důležitým faktorem osobního rozvoje, společenské soudržnosti, hospodářského růstu, vytváření pracovních příležitostí, inovace a konkurenceschopnosti, |
| --- | --- |

(8)

zdůrazňujíc, že kultura a tvořivost jsou důležitým faktorem osobního rozvoje, společenské soudržnosti, hospodářského růstu, vytváření pracovních příležitostí, inovace a konkurenceschopnosti,

| (9) | sdílejíc názor, že by v lisabonské agendě, která v roce 2008 vstupuje do nové fáze, úloha kultury měla zaujímat lépe uznávané místo, |
| --- | --- |

(9)

sdílejíc názor, že by v lisabonské agendě, která v roce 2008 vstupuje do nové fáze, úloha kultury měla zaujímat lépe uznávané místo,

| (10) | domnívajíc se, že by kultura měla hrát důležitou roli ve vnějších vztazích EU jako prostředek ke zlepšování mezinárodní spolupráce, |
| --- | --- |

(10)

domnívajíc se, že by kultura měla hrát důležitou roli ve vnějších vztazích EU jako prostředek ke zlepšování mezinárodní spolupráce,

| (11) | zdůrazňujíc pevné propojení mezi kulturou a rozvojem a vítajíc vstřícnější úlohu členských států a Evropského společenství v souvislosti s jejich odpovídající vnější pomocí, s cílem zajistit vznik dynamického kulturního odvětví v rozvojových zemích, a berouc na vědomí návrh Komise zvýšit mobilizaci a diverzifikaci finančních prostředků s cílem zlepšit přístup místního obyvatelstva ke kultuře a nabídku kulturního bohatství těchto zemí na evropských trzích, |
| --- | --- |

(11)

zdůrazňujíc pevné propojení mezi kulturou a rozvojem a vítajíc vstřícnější úlohu členských států a Evropského společenství v souvislosti s jejich odpovídající vnější pomocí, s cílem zajistit vznik dynamického kulturního odvětví v rozvojových zemích, a berouc na vědomí návrh Komise zvýšit mobilizaci a diverzifikaci finančních prostředků s cílem zlepšit přístup místního obyvatelstva ke kultuře a nabídku kulturního bohatství těchto zemí na evropských trzích,

| (12) | zdůrazňujíc význam prohlubujícího se mezikulturního dialogu na mezinárodní úrovni, a to i se zeměmi, jejichž situace je nestabilní, a zapojujíc nevládní aktéry za účelem podpory lepších znalostí a většího porozumění. |
| --- | --- |

(12)

zdůrazňujíc význam prohlubujícího se mezikulturního dialogu na mezinárodní úrovni, a to i se zeměmi, jejichž situace je nestabilní, a zapojujíc nevládní aktéry za účelem podpory lepších znalostí a většího porozumění.

EVROPSKÝ PROGRAM PRO KULTURU

| 1. | VÍTÁ návrh Komise na stanovení evropského programu pro kulturu, který je vnímán jako důležitý krok směrem k dalšímu rozvoji spolupráce v kulturní oblasti a zlepšení soudržnosti a zviditelnění evropských aktivit v této oblasti při současném posilování propojující úlohy kultury. |
| --- | --- |

1.

VÍTÁ návrh Komise na stanovení evropského programu pro kulturu, který je vnímán jako důležitý krok směrem k dalšímu rozvoji spolupráce v kulturní oblasti a zlepšení soudržnosti a zviditelnění evropských aktivit v této oblasti při současném posilování propojující úlohy kultury.

Strategické cíle

| 2. | SCHVALUJE tři strategické cíle uvedené ve sdělení Komise za účelem vytváření společného evropského programu pro kulturu, tj.:






  a) | podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu; |
| --- | --- | --- |

2.

SCHVALUJE tři strategické cíle uvedené ve sdělení Komise za účelem vytváření společného evropského programu pro kulturu, tj.:

a)

podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu;

| b) | podpora kultury jako katalyzátoru tvořivosti v rámci Lisabonské strategie pro růst, zaměstnanost, inovaci a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

b)

podpora kultury jako katalyzátoru tvořivosti v rámci Lisabonské strategie pro růst, zaměstnanost, inovaci a konkurenceschopnost;

| c) | podpora kultury jako zásadního prvku mezinárodních vztahů Unie. |
| --- | --- |

c)

podpora kultury jako zásadního prvku mezinárodních vztahů Unie.

Konkrétní cíle

| 3. | SOUHLASÍ S TÍM, že tyto tři strategické cíle je třeba následujícím způsobem blíže určit:






  A) | POKUD JDE O PODPORU KULTURNÍ ROZMANITOSTI A MEZIKULTURNÍHO DIALOGU:






  — | podněcovat mobilitu umělců a jiných profesionálních aktérů v oblasti kultury, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

SOUHLASÍ S TÍM, že tyto tři strategické cíle je třeba následujícím způsobem blíže určit:

A)

POKUD JDE O PODPORU KULTURNÍ ROZMANITOSTI A MEZIKULTURNÍHO DIALOGU:

—

podněcovat mobilitu umělců a jiných profesionálních aktérů v oblasti kultury,

| — | rozšiřovat kulturní dědictví, zejména usnadňováním mobility uměleckých sbírek a napomáháním procesu digitalizace za účelem lepšího přístupu veřejnosti k různým formám kulturních a jazykových projevů, |
| --- | --- |

—

rozšiřovat kulturní dědictví, zejména usnadňováním mobility uměleckých sbírek a napomáháním procesu digitalizace za účelem lepšího přístupu veřejnosti k různým formám kulturních a jazykových projevů,

| — | podporovat mezikulturní dialog jako udržitelný proces přispívající k evropské identitě, občanství a sociální soudržnosti, a to i prostřednictvím rozvoje mezikulturních schopností občanů. |
| --- | --- |

—

podporovat mezikulturní dialog jako udržitelný proces přispívající k evropské identitě, občanství a sociální soudržnosti, a to i prostřednictvím rozvoje mezikulturních schopností občanů.

| B) | POKUD JDE O PODPORU KULTURY JAKO KATALYZÁTORU TVOŘIVOSTI:






  — | podporovat lepší využívání součinnosti mezi kulturou a vzděláváním, zejména podněcováním uměleckého vzdělávání a aktivní účasti na kulturní činnosti za účelem rozvoje tvořivosti a inovace, |
| --- | --- | --- |

B)

POKUD JDE O PODPORU KULTURY JAKO KATALYZÁTORU TVOŘIVOSTI:

—

podporovat lepší využívání součinnosti mezi kulturou a vzděláváním, zejména podněcováním uměleckého vzdělávání a aktivní účasti na kulturní činnosti za účelem rozvoje tvořivosti a inovace,

| — | podporovat dostupnost odborné přípravy manažerů, obchodníků a podnikatelů zvláště přizpůsobené pro odborníky v kulturních a tvůrčích odvětvích, |
| --- | --- |

—

podporovat dostupnost odborné přípravy manažerů, obchodníků a podnikatelů zvláště přizpůsobené pro odborníky v kulturních a tvůrčích odvětvích,

| — | starat se o příznivé prostředí pro rozvoj kulturního a tvůrčího průmyslu včetně audiovizuálního odvětví, a tak navyšovat jeho potenciál, zejména potenciál malých a středních podniků, a to zejména lepším využíváním stávajících programů a iniciativ a podněcováním tvůrčího partnerství mezi kulturním odvětvím a jinými odvětvími, rovněž i v kontextu místního a regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

—

starat se o příznivé prostředí pro rozvoj kulturního a tvůrčího průmyslu včetně audiovizuálního odvětví, a tak navyšovat jeho potenciál, zejména potenciál malých a středních podniků, a to zejména lepším využíváním stávajících programů a iniciativ a podněcováním tvůrčího partnerství mezi kulturním odvětvím a jinými odvětvími, rovněž i v kontextu místního a regionálního rozvoje.

| C) | POKUD JDE O KULTURU JAKO ZÁSADNÍ PRVEK MEZINÁRODNÍCH VZTAHŮ:






  — | posílit úlohu kultury v politice vnějších vztahů a rozvojové politice EU, |
| --- | --- | --- |

C)

POKUD JDE O KULTURU JAKO ZÁSADNÍ PRVEK MEZINÁRODNÍCH VZTAHŮ:

—

posílit úlohu kultury v politice vnějších vztahů a rozvojové politice EU,

| — | podporovat Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů a přispívat k jejímu provádění na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

—

podporovat Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů a přispívat k jejímu provádění na mezinárodní úrovni,

| — | starat se o mezikulturní dialog a interakci mezi občanskými společnostmi členských států EU a třetích zemí, |
| --- | --- |

—

starat se o mezikulturní dialog a interakci mezi občanskými společnostmi členských států EU a třetích zemí,

| — | podněcovat další spolupráci mezi kulturními institucemi členských států EU, včetně kulturních institutů, ve třetích zemích a s jejich partnery v těchto zemích. |
| --- | --- |

—

podněcovat další spolupráci mezi kulturními institucemi členských států EU, včetně kulturních institutů, ve třetích zemích a s jejich partnery v těchto zemích.

Subsidiarita a flexibilita

| 4. | ZDŮRAZŇUJE, že by činnost ve shodě s těmito cíli měla mít skutečnou evropskou přidanou hodnotu a měla by se provádět při plném respektování zásady subsidiarity, a že by tyto společné zásady na úrovni EU neměly členským státům bránit ve stanovení a provádění jejich vlastních cílů vnitřní politiky. |
| --- | --- |

4.

ZDŮRAZŇUJE, že by činnost ve shodě s těmito cíli měla mít skutečnou evropskou přidanou hodnotu a měla by se provádět při plném respektování zásady subsidiarity, a že by tyto společné zásady na úrovni EU neměly členským státům bránit ve stanovení a provádění jejich vlastních cílů vnitřní politiky.

| 5. | ZDŮRAZŇUJE, že je třeba tyto cíle považovat za pružný rámec, jímž by se řídila budoucí činnost v kulturní oblasti. |
| --- | --- |

5.

ZDŮRAZŇUJE, že je třeba tyto cíle považovat za pružný rámec, jímž by se řídila budoucí činnost v kulturní oblasti.

ZPŮSOB PRÁCE

Dialog s odvětvím kultury

| 6. | SOUHLASÍ, že pro vypracování i provádění evropského programu pro kulturu je nutný trvalý, mnohovrstvý a pružný dialog se subjekty působícími v oblasti kultury a konzultace s tímto odvětvím na všech úrovních (místní, regionální, vnitrostátní a evropské). |
| --- | --- |

6.

SOUHLASÍ, že pro vypracování i provádění evropského programu pro kulturu je nutný trvalý, mnohovrstvý a pružný dialog se subjekty působícími v oblasti kultury a konzultace s tímto odvětvím na všech úrovních (místní, regionální, vnitrostátní a evropské).

| 7. | VÍTÁ záměr Komise určit reprezentativní partnery z uvedeného odvětví a zmapovat toto odvětví za účelem vytvoření komunikačních toků a strukturování dialogu se zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

7.

VÍTÁ záměr Komise určit reprezentativní partnery z uvedeného odvětví a zmapovat toto odvětví za účelem vytvoření komunikačních toků a strukturování dialogu se zúčastněnými stranami.

| 8. | SOUHLASÍ, s ohledem na kladný dopad prvního kulturního fóra konaného ve dnech 26. a 27. září 2007 v Lisabonu, s tím, že interakce mezi občanskými společnostmi jak na vnitrostátní, tak i na evropské úrovni i uvnitř nich je důležitým prvkem při shromažďování názorů zúčastněných stran v souvislosti s pravidelným podáváním zpráv. |
| --- | --- |

8.

SOUHLASÍ, s ohledem na kladný dopad prvního kulturního fóra konaného ve dnech 26. a 27. září 2007 v Lisabonu, s tím, že interakce mezi občanskými společnostmi jak na vnitrostátní, tak i na evropské úrovni i uvnitř nich je důležitým prvkem při shromažďování názorů zúčastněných stran v souvislosti s pravidelným podáváním zpráv.

Otevřená metoda koordinace

| 9. | DOMNÍVÁ SE, že nový přístup ke spolupráci v oblasti kultury navrhovaný Komisí, zejména používání otevřené metody koordinace (OMK) přizpůsobené zvláštnostem tohoto odvětví, poskytne pružný a nezávazný rámec pro strukturování spolupráce podle strategických cílů evropského programu pro kulturu a napomůže k výměnám osvědčených postupů. |
| --- | --- |

9.

DOMNÍVÁ SE, že nový přístup ke spolupráci v oblasti kultury navrhovaný Komisí, zejména používání otevřené metody koordinace (OMK) přizpůsobené zvláštnostem tohoto odvětví, poskytne pružný a nezávazný rámec pro strukturování spolupráce podle strategických cílů evropského programu pro kulturu a napomůže k výměnám osvědčených postupů.

| 10. | ROZHODUJE, že






  a) | OMK se bude aplikovat s použitím pružného přístupu vhodného pro oblast kultury při plném respektování kompetencí členských států včetně kompetencí jejich regionálních a místních orgánů a v souladu se zásadou subsidiarity. Účast členských států na příslušných aktivitách a postupech bude dobrovolná; |
| --- | --- | --- |

10.

ROZHODUJE, že

a)

OMK se bude aplikovat s použitím pružného přístupu vhodného pro oblast kultury při plném respektování kompetencí členských států včetně kompetencí jejich regionálních a místních orgánů a v souladu se zásadou subsidiarity. Účast členských států na příslušných aktivitách a postupech bude dobrovolná;

| b) | při provádění otevřené metody koordinace se v souladu se zásadou proporcionality uvedené ve Smlouvě o ES (4) bude zvláštní pozornost věnovat potřebě minimalizovat finanční a správní zatížení různých subjektů; |
| --- | --- |

b)

při provádění otevřené metody koordinace se v souladu se zásadou proporcionality uvedené ve Smlouvě o ES (4) bude zvláštní pozornost věnovat potřebě minimalizovat finanční a správní zatížení různých subjektů;

| c) | cíle evropského programu pro kulturu se budou uskutečňovat prostřednictvím tříletých pracovních plánů, jež budou zahrnovat omezený počet prioritních oblastí, které Rada určí v daném časovém období jako vhodné pro rámec OMK. Na základě těchto prioritních oblastí Komise navrhne do pracovních plánů konkrétní činnost, která bude projednávána, doplňována, aktualizována a v případě potřeby schvalována Radou ministrů; |
| --- | --- |

c)

cíle evropského programu pro kulturu se budou uskutečňovat prostřednictvím tříletých pracovních plánů, jež budou zahrnovat omezený počet prioritních oblastí, které Rada určí v daném časovém období jako vhodné pro rámec OMK. Na základě těchto prioritních oblastí Komise navrhne do pracovních plánů konkrétní činnost, která bude projednávána, doplňována, aktualizována a v případě potřeby schvalována Radou ministrů;

| d) | Rada bude ve spolupráci s Komisí hrát ústřední úlohu při zajišťování návaznosti a následného hodnocení prioritních oblastí činností a při udržování dynamiky tohoto procesu; |
| --- | --- |

d)

Rada bude ve spolupráci s Komisí hrát ústřední úlohu při zajišťování návaznosti a následného hodnocení prioritních oblastí činností a při udržování dynamiky tohoto procesu;

| e) | po konzultaci s příslušným orgánem Rady [Výborem pro kulturní otázky] Komise připraví zprávu o pokroku, kterou předloží Radě, mimo jiné na základě informací dobrovolně poskytnutých členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v odst. 10 písm. a) a b); |
| --- | --- |

e)

po konzultaci s příslušným orgánem Rady [Výborem pro kulturní otázky] Komise připraví zprávu o pokroku, kterou předloží Radě, mimo jiné na základě informací dobrovolně poskytnutých členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v odst. 10 písm. a) a b);

| f) | za účelem zvýšení obecného povědomí a viditelnosti kulturní spolupráce na evropské úrovni budou aktéři v oblasti kultury i veřejnost o cílech a prioritních činnostech pracovního plánu podrobně informováni. |
| --- | --- |

f)

za účelem zvýšení obecného povědomí a viditelnosti kulturní spolupráce na evropské úrovni budou aktéři v oblasti kultury i veřejnost o cílech a prioritních činnostech pracovního plánu podrobně informováni.

| 11. | SOUHLASÍ v souladu s odst. 10 písm. c), že se pracovní plán na období let 2008 až 2010 bude soustřeďovat na prioritní oblasti činností uvedené v příloze. |
| --- | --- |

11.

SOUHLASÍ v souladu s odst. 10 písm. c), že se pracovní plán na období let 2008 až 2010 bude soustřeďovat na prioritní oblasti činností uvedené v příloze.

| 12. | Rada může ve spolupráci s Komisí přezkoumat uplatňování OMK v oblasti kultury s ohledem na dosažený pokrok a s ohledem na podávání zpráv a hodnocení uvedené v písmenu e). |
| --- | --- |

12.

Rada může ve spolupráci s Komisí přezkoumat uplatňování OMK v oblasti kultury s ohledem na dosažený pokrok a s ohledem na podávání zpráv a hodnocení uvedené v písmenu e).

| 13. | Evropský parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů budou o provádění pracovních plánů informovány. |
| --- | --- |

13.

Evropský parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů budou o provádění pracovních plánů informovány.

Horizontální hlediska

| 14. | VYZÝVÁ Komisi, aby pokračovala ve své práci v oblasti kulturních statistik týkající se definic a metodik s cílem dosáhnout srovnatelnosti statistických údajů, a přispět tak k fakticky podloženým politickým rozhodnutím a opatřením. |
| --- | --- |

14.

VYZÝVÁ Komisi, aby pokračovala ve své práci v oblasti kulturních statistik týkající se definic a metodik s cílem dosáhnout srovnatelnosti statistických údajů, a přispět tak k fakticky podloženým politickým rozhodnutím a opatřením.

| 15. | VÍTÁ vytvoření meziútvarové skupiny Komise, která lépe zajistí, aby při její činnosti podle ostatních ustanovení Smlouvy byla zohledněna kulturní hlediska, jak stanoví čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

15.

VÍTÁ vytvoření meziútvarové skupiny Komise, která lépe zajistí, aby při její činnosti podle ostatních ustanovení Smlouvy byla zohledněna kulturní hlediska, jak stanoví čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES.

| 16. | DOPORUČUJE, aby kontakt mezi kulturními hledisky a jinými politikami Společenství byl posilován prostřednictvím koordinace mezi příslušnými složeními Rady zabývajícími se záležitostmi, jež mají dopad na kulturu, a vytvořením účinného a soudržného mechanismu pro pravidelné informování o kulturních hlediscích a jejich sledování podle ostatních ustanovení Smlouvy. |
| --- | --- |

16.

DOPORUČUJE, aby kontakt mezi kulturními hledisky a jinými politikami Společenství byl posilován prostřednictvím koordinace mezi příslušnými složeními Rady zabývajícími se záležitostmi, jež mají dopad na kulturu, a vytvořením účinného a soudržného mechanismu pro pravidelné informování o kulturních hlediscích a jejich sledování podle ostatních ustanovení Smlouvy.

| 17. | VYZÝVÁ Evropskou radu ke schválení těchto závěrů, které poskytují rámec pro evropský program pro kulturu. |
| --- | --- |

17.

VYZÝVÁ Evropskou radu ke schválení těchto závěrů, které poskytují rámec pro evropský program pro kulturu.

---

(1)  Dokument 9496/07 a doprovodný pracovní dokument, v němž se uvádějí aktivity Společenství v oblasti kultury (dokument 9496/07 ADD1).

(2)  Dokument 9021/07.

(3)  Úř. věst. C 162, 6.7.2002 a dokument 13839/04.

(4)  Článek 5 Smlouvy, jak jej vykládá protokol č. 30 o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality připojený ke Smlouvě o založení Evropských společenství, zejména jeho bod 9.

---

PŘÍLOHA

PRIORITNÍ OBLASTI ČINNOSTI NA OBDOBÍ LET 2008 AŽ 2010

V souladu s ustanoveními obsaženými výše v odst. 10 písm. c) a odstavci 11 se budou v rámci strategických cílů evropského programu pro kulturu sledovat tyto prioritní činnosti:

| — | zlepšování podmínek mobility umělců a jiných profesionálních aktérů v oblasti kultury, |
| --- | --- |

—

zlepšování podmínek mobility umělců a jiných profesionálních aktérů v oblasti kultury,

| — | podpora přístupu ke kultuře, zejména prostřednictvím podpory kulturního dědictví, mnohojazyčnosti, digitalizace, kulturní turistiky, součinnosti se vzděláváním, zejména s uměleckým vzděláváním, a větší mobility sbírek, |
| --- | --- |

—

podpora přístupu ke kultuře, zejména prostřednictvím podpory kulturního dědictví, mnohojazyčnosti, digitalizace, kulturní turistiky, součinnosti se vzděláváním, zejména s uměleckým vzděláváním, a větší mobility sbírek,

| — | vypracovávání údajů, statistik a metodik kulturního odvětví a zlepšení jejich srovnatelnosti, |
| --- | --- |

—

vypracovávání údajů, statistik a metodik kulturního odvětví a zlepšení jejich srovnatelnosti,

| — | maximalizace potenciálu kulturního a tvůrčího průmyslu, zejména pokud jde o malé a střední podniky, |
| --- | --- |

—

maximalizace potenciálu kulturního a tvůrčího průmyslu, zejména pokud jde o malé a střední podniky,

| — | podpora a provádění Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů. |
| --- | --- |

—

podpora a provádění Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/5

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

28. listopadu 2007

(2007/C 287/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4747 |
| JPY | japonský jen | 162,02 |
| DKK | dánská koruna | 7,4568 |
| GBP | britská libra | 0,71375 |
| SEK | švédská koruna | 9,3367 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6463 |
| ISK | islandská koruna | 91,89 |
| NOK | norská koruna | 8,1075 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5842 |
| CZK | česká koruna | 26,494 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 255,27 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6984 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,6489 |
| RON | rumunský lei | 3,5445 |
| SKK | slovenská koruna | 33,239 |
| TRY | turecká lira | 1,7676 |
| AUD | australský dolar | 1,6719 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4676 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,4817 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9184 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1293 |
| KRW | jihokorejský won | 1 374,13 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,2344 |
| CNY | čínský juan | 10,9047 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,319 |
| IDR | indonéská rupie | 13 887,99 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9882 |
| PHP | filipínské peso | 63,184 |
| RUB | ruský rubl | 35,983 |
| THB | thajský baht | 45,627 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4747

JPY

japonský jen

162,02

DKK

dánská koruna

7,4568

GBP

britská libra

0,71375

SEK

švédská koruna

9,3367

CHF

švýcarský frank

1,6463

ISK

islandská koruna

91,89

NOK

norská koruna

8,1075

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5842

CZK

česká koruna

26,494

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

255,27

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6984

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,6489

RON

rumunský lei

3,5445

SKK

slovenská koruna

33,239

TRY

turecká lira

1,7676

AUD

australský dolar

1,6719

CAD

kanadský dolar

1,4676

HKD

hongkongský dolar

11,4817

NZD

novozélandský dolar

1,9184

SGD

singapurský dolar

2,1293

KRW

jihokorejský won

1 374,13

ZAR

jihoafrický rand

10,2344

CNY

čínský juan

10,9047

HRK

chorvatská kuna

7,319

IDR

indonéská rupie

13 887,99

MYR

malajsijský ringgit

4,9882

PHP

filipínské peso

63,184

RUB

ruský rubl

35,983

THB

thajský baht

45,627

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/6

---

Jmenování členů Výboru vrchních inspektorů práce na funkční období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009

(2007/C 287/03)

| 1. | Rozhodnutím 95/319/ES Komise zřídila Výbor vrchních inspektorů práce pro kontrolu účinného a rovnocenného uplatňování sekundárního práva Společenství v oblasti zdraví a bezpečnosti na pracovišti, přičemž tato kontrola se uskutečňuje na základě úzké spolupráce mezi členy výboru a Komisí. |
| --- | --- |

1.

Rozhodnutím 95/319/ES Komise zřídila Výbor vrchních inspektorů práce pro kontrolu účinného a rovnocenného uplatňování sekundárního práva Společenství v oblasti zdraví a bezpečnosti na pracovišti, přičemž tato kontrola se uskutečňuje na základě úzké spolupráce mezi členy výboru a Komisí.

| 2. | Ustanovení čl. 5 odst. 2 uvedeného rozhodnutí stanoví, že členy výboru jmenuje Komise na návrh členských států. |
| --- | --- |

2.

Ustanovení čl. 5 odst. 2 uvedeného rozhodnutí stanoví, že členy výboru jmenuje Komise na návrh členských států.

| 3. | Ustanovení čl. 5 odst. 3 stanoví, že funkční období členů výboru činí tři roky. |
| --- | --- |

3.

Ustanovení čl. 5 odst. 3 stanoví, že funkční období členů výboru činí tři roky.

| 4. | Předchozí funkční období výboru skončilo 31. prosince 2006. Z toho vyplývá, že je nutné jmenovat členy výboru na další funkční období (od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009). |
| --- | --- |

4.

Předchozí funkční období výboru skončilo 31. prosince 2006. Z toho vyplývá, že je nutné jmenovat členy výboru na další funkční období (od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009).

| 5. | V souladu s čl. 5 odst. 2 navrhly členské státy Komisi jména svých zástupců. |
| --- | --- |

5.

V souladu s čl. 5 odst. 2 navrhly členské státy Komisi jména svých zástupců.

| 6. | V souladu s návrhy členských států jmenuje Komise tyto zástupce jako členy výboru na období tří let od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009. |
| --- | --- |

6.

V souladu s návrhy členských států jmenuje Komise tyto zástupce jako členy výboru na období tří let od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009.

| BELGIE | Karel VAN DAMME
  Michel ASEGLIO |
| --- | --- |
| BULHARSKO | Totyu MLADENOV
  Veselin VESELINOV |
| ČESKÁ REPUBLIKA | Rudolf HAHN
  Anežka SIXTOVÁ |
| DÁNSKO | Jens JENSEN
  Annemarie KNUDSEN |
| NĚMECKO | Hans-Jürgen BIENECK
  Helmut DEDEN |
| IRSKO | Michael HENRY
  Peter CLAFFEY |
| ESTONSKO | Herko SUNTS
  Katrin KAARMA |
| ŘECKO | Alexandros KARAGEORGIOU
  Ioanna PAPAIOANNOU |
| ŠPANĚLSKO | Raimundo ARAGON BOMBIN
  Javier VALLEJO SANTAMARIA |
| FRANCIE | Jean BESSIERE
  Christiane GIRAUD |
| ITÁLIE | Mario NOTARO
  Mariano MARTONE |
| KYPR | Leandros NICOLAIDES
  Anastasios YIANNAKI |
| LOTYŠSKO | Rita ELCE
  Tatjana ZABAROVSKA |
| LITVA | Mindaugas PLUKTAS
  Dalia LEGIENE |
| LUCEMBURSKO | Robert HUBERTY
  Paul WEBER |
| MAĎARSKO | István PAPP
  János GÁDOR |
| MALTA | Mark GAUCI
  Vincent ATTARD |
| NIZOZEMSKO | Jaap UIJLENBROEK
  Peter WEEDA |
| RAKOUSKO | Eva-Elisabeth SZYMANSKI
  Gertrud BREINDL |
| POLSKO | Bozena BORYS-SZOPA
  Roman GIEDROJĆ |
| PORTUGALSKO | Paulo MORGADO DE CARVALHO
  Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO |
| RUMUNSKO | Mariana BASUC
  Silvia TRUFASILA |
| SLOVINSKO | Borut BREZOVAR
  Boris RUŽIC |
| SLOVENSKO | Andrej GMITTER
  Jana GIBÓDOVÁ |
| FINSKO | Mikko HURMALAINEN
  Jaakko ITAKANNAS |
| ŠVÉDSKO | Bernt NILSSON
  Bertil REMAEUS |
| SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | Justin MC CRACKEN
  Sandra CALDWELL |

BELGIE

Karel VAN DAMME

Michel ASEGLIO

BULHARSKO

Totyu MLADENOV

Veselin VESELINOV

ČESKÁ REPUBLIKA

Rudolf HAHN

Anežka SIXTOVÁ

DÁNSKO

Jens JENSEN

Annemarie KNUDSEN

NĚMECKO

Hans-Jürgen BIENECK

Helmut DEDEN

IRSKO

Michael HENRY

Peter CLAFFEY

ESTONSKO

Herko SUNTS

Katrin KAARMA

ŘECKO

Alexandros KARAGEORGIOU

Ioanna PAPAIOANNOU

ŠPANĚLSKO

Raimundo ARAGON BOMBIN

Javier VALLEJO SANTAMARIA

FRANCIE

Jean BESSIERE

Christiane GIRAUD

ITÁLIE

Mario NOTARO

Mariano MARTONE

KYPR

Leandros NICOLAIDES

Anastasios YIANNAKI

LOTYŠSKO

Rita ELCE

Tatjana ZABAROVSKA

LITVA

Mindaugas PLUKTAS

Dalia LEGIENE

LUCEMBURSKO

Robert HUBERTY

Paul WEBER

MAĎARSKO

István PAPP

János GÁDOR

MALTA

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

NIZOZEMSKO

Jaap UIJLENBROEK

Peter WEEDA

RAKOUSKO

Eva-Elisabeth SZYMANSKI

Gertrud BREINDL

POLSKO

Bozena BORYS-SZOPA

Roman GIEDROJĆ

PORTUGALSKO

Paulo MORGADO DE CARVALHO

Manuel Joaquim FERREIRA MADURO ROXO

RUMUNSKO

Mariana BASUC

Silvia TRUFASILA

SLOVINSKO

Borut BREZOVAR

Boris RUŽIC

SLOVENSKO

Andrej GMITTER

Jana GIBÓDOVÁ

FINSKO

Mikko HURMALAINEN

Jaakko ITAKANNAS

ŠVÉDSKO

Bernt NILSSON

Bertil REMAEUS

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

Justin MC CRACKEN

Sandra CALDWELL

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/8

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 287/04)

| Podpora č. | XS 277/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Galicia |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal. |
| Právní základ | Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas. |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,225 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: – |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 8. 10. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Ostatní zpracovatelský průmysl, ostatní služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | El director general del Igape |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Podpora č.

XS 277/07

Členský stát

Španělsko

Region

Galicia

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Právní základ

Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas.

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,225 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: –

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

8. 10. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Ostatní zpracovatelský průmysl, ostatní služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

El director general del Igape

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Podpora č. | XS 278/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Niederösterreich |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04 |
| Právní základ | Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 1,2 mil EUR.; Celková částka plánované podpory: 0,3 mil. EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 2. 4. 2004 |
| Délka trvání programu | 30. 6. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ |
| (Geschäftsstelle) |
| Landhausplatz 1, |
| A-3109 St. Pölten |

Podpora č.

XS 278/07

Členský stát

Rakousko

Region

Niederösterreich

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04

Právní základ

Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren)

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 1,2 mil EUR.; Celková částka plánované podpory: 0,3 mil. EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

2. 4. 2004

Délka trvání programu

30. 6. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ

(Geschäftsstelle)

Landhausplatz 1,

A-3109 St. Pölten

| Podpora č. | XS 279/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung) |
| Právní základ | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 13,5 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: – |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 7. 9. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Str. 9 |
| D-01069 Dresden |

Podpora č.

XS 279/07

Členský stát

Německo

Region

Freistaat Sachsen

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung)

Právní základ

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 13,5 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: –

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

7. 9. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Str. 9

D-01069 Dresden

---

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/10

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 287/05)

| Podpora č. | XS 272/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Burgenland |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen |
| Právní základ | 5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,5 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: – |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 9. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer |
| Tel. (43) 05 9010-210 |
| www.wibag.at |
| http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf |
| Marktstrasse 3 |
| A-7000 Eisenstadt |

Podpora č.

XS 272/07

Členský stát

Rakousko

Region

Burgenland

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen

Právní základ

5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,5 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: –

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 9. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer

Tel. (43) 05 9010-210

www.wibag.at

http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf

Marktstrasse 3

A-7000 Eisenstadt

| Podpora č. | XS 273/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Północno-zachodni — woj. Lubuskie |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o. |
| Právní základ | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.) |

Podpora č.

XS 273/07

Členský stát

Polsko

Region

Północno-zachodni — woj. Lubuskie

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o.

Právní základ

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007 |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007

Název opatření

Individuální podpora

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: –; Celková částka plánované podpory: 0,09276438 mil. EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

20. 9. 2007

Délka trvání programu

31. 7. 2013

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-950 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-950 Warszawa

Dane do kontaktu:

| 1) | Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22
  E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl |
| --- | --- |

1)

Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22

E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl

| 2) | Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09
  E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl |
| --- | --- |

2)

Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09

E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl

| Podpora č. | XS 275/07 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Provincia autonoma di Trento |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini») |
| Právní základ | Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007. |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,3 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: – |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2007 |
| Délka trvání programu | 30. 6. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna zpracovatelská odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Provincia autonoma di Trento |
| Servizio Industria |
| Via Trenere, 3 |
| I-38100 Trento |

Podpora č.

XS 275/07

Členský stát

Itálie

Region

Provincia autonoma di Trento

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini»)

Právní základ

Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007.

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,3 mil. EUR; Celková částka plánované podpory: –

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 1. 2007

Délka trvání programu

30. 6. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna zpracovatelská odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Provincia autonoma di Trento

Servizio Industria

Via Trenere, 3

I-38100 Trento

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/12

---

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o vyřizování stížností Kontrolním úřadem podle článků 53 a 54 Dohody o EHP

(2007/C 287/06)

| A. | Toto sdělení se přijímá podle pravidel vyplývajících z Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) a z Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“). |
| --- | --- |

A.

Toto sdělení se přijímá podle pravidel vyplývajících z Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) a z Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“).

| B. | Evropská komise (dále jen „Komise“) přijala sdělení pod názvem „Oznámení Komise o vyřizování stížností Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES“ (1). Tento nezávazný právní akt obsahuje zásady a pravidla, kterými se Komise v oblasti hospodářské soutěže řídí. Rovněž vysvětluje jak Komise hodlá vyřizovat stížnosti. |
| --- | --- |

B.

Evropská komise (dále jen „Komise“) přijala sdělení pod názvem „Oznámení Komise o vyřizování stížností Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES“ (1). Tento nezávazný právní akt obsahuje zásady a pravidla, kterými se Komise v oblasti hospodářské soutěže řídí. Rovněž vysvětluje jak Komise hodlá vyřizovat stížnosti.

| C. | Kontrolní úřad ESVO se domnívá, že výše uvedený právní akt je pro EHP relevantní. Kontrolní úřad za účelem zachování rovných podmínek hospodářské soutěže a zajištění jednotného uplatňování pravidel EHP v oblasti hospodářské soutěže v celém Evropském hospodářském prostoru přijímá v rámci pravomoci. která mu byla svěřena na základě čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, toto sdělení. Úřad hodlá dodržovat zásady a pravidla stanovená v tomto sdělení při používání příslušných pravidel EHP na konkrétní případy (2). |
| --- | --- |

C.

Kontrolní úřad ESVO se domnívá, že výše uvedený právní akt je pro EHP relevantní. Kontrolní úřad za účelem zachování rovných podmínek hospodářské soutěže a zajištění jednotného uplatňování pravidel EHP v oblasti hospodářské soutěže v celém Evropském hospodářském prostoru přijímá v rámci pravomoci. která mu byla svěřena na základě čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, toto sdělení. Úřad hodlá dodržovat zásady a pravidla stanovená v tomto sdělení při používání příslušných pravidel EHP na konkrétní případy (2).

| D. | Účelem tohoto sdělení je zejména vyjádřit, jakým způsobem hodlá Kontrolní úřad ESVO postupovat při vyřizování stížností týkajících se údajných protiprávních jednání podle článků 53 a 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

D.

Účelem tohoto sdělení je zejména vyjádřit, jakým způsobem hodlá Kontrolní úřad ESVO postupovat při vyřizování stížností týkajících se údajných protiprávních jednání podle článků 53 a 54 Dohody o EHP.

| E. | Toto sdělení se vztahuje na případy, kdy Kontrolní úřad ESVO vykonává pravomoci kontrolního orgánu podle článku 56 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

E.

Toto sdělení se vztahuje na případy, kdy Kontrolní úřad ESVO vykonává pravomoci kontrolního orgánu podle článku 56 Dohody o EHP.

I.   ÚVOD A PŘEDMĚT SDĚLENÍ

| 1. | Kapitola II části I protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudní dvoru (dále jen „kapitola II“) (3) stanoví systém podle kterého Kontrolní úřad ESVO, orgány států ESVO pro hospodářskou soutěž a soudy mohou použít články 53 a 54 Dohody o EHP. Kapitola II konkrétně zajišťuje doplňkové funkce Kontrolního úřadu a orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO, které jednají jako veřejné donucovací orgány a soudy států ESVO, které rozhodují o soukromých žalobách s cílem chránit práva jednotlivců, která jim jsou přiznána na základě článků 53 a 54. |
| --- | --- |

1.

Kapitola II části I protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudní dvoru (dále jen „kapitola II“) (3) stanoví systém podle kterého Kontrolní úřad ESVO, orgány států ESVO pro hospodářskou soutěž a soudy mohou použít články 53 a 54 Dohody o EHP. Kapitola II konkrétně zajišťuje doplňkové funkce Kontrolního úřadu a orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO, které jednají jako veřejné donucovací orgány a soudy států ESVO, které rozhodují o soukromých žalobách s cílem chránit práva jednotlivců, která jim jsou přiznána na základě článků 53 a 54.

| 2. | Veřejné donucovací orgány se mohou podle kapitoly II zaměřit na šetření vážného porušení článků 53 a 54, které je často obtížné odhalit. Pokud jde o donucovací charakter jejich činnosti, mohou se opřít o informace poskytnuté podniky a spotřebiteli na trhu. |
| --- | --- |

2.

Veřejné donucovací orgány se mohou podle kapitoly II zaměřit na šetření vážného porušení článků 53 a 54, které je často obtížné odhalit. Pokud jde o donucovací charakter jejich činnosti, mohou se opřít o informace poskytnuté podniky a spotřebiteli na trhu.

| 3. | Kontrolní úřad ESVO by proto rád vyzval občany a podniky, aby se obrátili na veřejné donucovací orgány a poskytli jim informace týkající se podezření z porušování pravidel hospodářské soutěže. Úřad může pro tento účel zvolit dva způsoby řešení, jeden z nich je podání stížnosti podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. Stížnosti podle článků 5 až 9 kapitoly III části I protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „kapitola III“) (4) musí splňovat určité požadavky. |
| --- | --- |

3.

Kontrolní úřad ESVO by proto rád vyzval občany a podniky, aby se obrátili na veřejné donucovací orgány a poskytli jim informace týkající se podezření z porušování pravidel hospodářské soutěže. Úřad může pro tento účel zvolit dva způsoby řešení, jeden z nich je podání stížnosti podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. Stížnosti podle článků 5 až 9 kapitoly III části I protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „kapitola III“) (4) musí splňovat určité požadavky.

| 4. | Druhým způsobem je poskytnutí informací o trhu, což nemusí odpovídat požadavkům na stížnost podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. Takové informace ohledně podezření na porušení článků 53 a 54 se mohou stát podnětem pro to, aby Kontrolní úřad ESVO zahájil šetření (5). Informace týkající se podezření na protiprávní chování lze zaslat na následující adresu Kontrolního úřadu ESVO:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| competition@eftasurv.int |

4.

Druhým způsobem je poskytnutí informací o trhu, což nemusí odpovídat požadavkům na stížnost podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. Takové informace ohledně podezření na porušení článků 53 a 54 se mohou stát podnětem pro to, aby Kontrolní úřad ESVO zahájil šetření (5). Informace týkající se podezření na protiprávní chování lze zaslat na následující adresu Kontrolního úřadu ESVO:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

competition@eftasurv.int

| 5. | Aniž by byl dotčen výklad kapitol II a III Soudem ESVO, je cílem tohoto sdělení poskytnout konkrétní pokyny občanům a podnikům, kteří by rádi oznámili podezření z porušování pravidel hospodářské soutěže. Sdělení obsahuje dvě hlavní části:






  — | část II uvádí rozdíly týkající se výběru mezi adresováním stížnosti Kontrolnímu úřadu ESVO a zahájením soudního řízení před vnitrostátním soudem. Odvolává se navíc na zásady týkající se rozdělení práce mezi úřadem a vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž v rámci prosazování systému zavedeného podle kapitoly II, které jsou vysvětleny ve sdělení o spolupráci orgánů pro hospodářskou soutěž v rámci sítě ESVO (6). |
| --- | --- | --- |

5.

Aniž by byl dotčen výklad kapitol II a III Soudem ESVO, je cílem tohoto sdělení poskytnout konkrétní pokyny občanům a podnikům, kteří by rádi oznámili podezření z porušování pravidel hospodářské soutěže. Sdělení obsahuje dvě hlavní části:

—

část II uvádí rozdíly týkající se výběru mezi adresováním stížnosti Kontrolnímu úřadu ESVO a zahájením soudního řízení před vnitrostátním soudem. Odvolává se navíc na zásady týkající se rozdělení práce mezi úřadem a vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž v rámci prosazování systému zavedeného podle kapitoly II, které jsou vysvětleny ve sdělení o spolupráci orgánů pro hospodářskou soutěž v rámci sítě ESVO (6).

| — | část III objasňuje postup pro vyřizování stížností Kontrolním úřadem podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. |
| --- | --- |

—

část III objasňuje postup pro vyřizování stížností Kontrolním úřadem podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II.

| 6. | Toto sdělení se nevztahuje na následující situace:






  — | stížnosti podané státy ESVO podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II; |
| --- | --- | --- |

6.

Toto sdělení se nevztahuje na následující situace:

—

stížnosti podané státy ESVO podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II;

| — | stížnosti, které vyžadují, aby Kontrolní úřad ESVO zahájil řízení proti státu ESVO podle čl. 59 odst. ve spojení s články 53 a 54 Dohody o EHP; |
| --- | --- |

—

stížnosti, které vyžadují, aby Kontrolní úřad ESVO zahájil řízení proti státu ESVO podle čl. 59 odst. ve spojení s články 53 a 54 Dohody o EHP;

| — | stížnosti podle článku 61 Dohody o EHP ohledně státních podpor; |
| --- | --- |

—

stížnosti podle článku 61 Dohody o EHP ohledně státních podpor;

| — | stížnosti týkající se protiprávního chování států ESVO, kterými se Kontrolní úřad může zabývat v rámci článku 31 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. |
| --- | --- |

—

stížnosti týkající se protiprávního chování států ESVO, kterými se Kontrolní úřad může zabývat v rámci článku 31 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

II.   RŮZNÉ MOŽNOSTI PODÁNÍ STÍŽNOSTÍ OHLEDNĚ PODEZŘENÍ NA PORUŠENÍ ČLÁNKŮ 53 NEBO 54 DOHODY O EHP

A.   Stížnosti podle nového systému prosazování zavedeného na základě kapitoly II

| 7. | Podle povahy stížnosti může stěžovatel stížnost podat buď k vnitrostátnímu soudu nebo orgánu pro hospodářskou soutěž ve státě ESVO, který jedná jako veřejný donucovací orgán. Cílem stávající kapitoly tohoto sdělení je pomoci potenciálním stěžovatelům, aby se sami na základě informací rozhodli, zda se obrátí na Kontrolní úřad ESVO, na jeden z orgánů pro hospodářskou soutěž ve státě ESVO nebo na vnitrostátní soud. |
| --- | --- |

7.

Podle povahy stížnosti může stěžovatel stížnost podat buď k vnitrostátnímu soudu nebo orgánu pro hospodářskou soutěž ve státě ESVO, který jedná jako veřejný donucovací orgán. Cílem stávající kapitoly tohoto sdělení je pomoci potenciálním stěžovatelům, aby se sami na základě informací rozhodli, zda se obrátí na Kontrolní úřad ESVO, na jeden z orgánů pro hospodářskou soutěž ve státě ESVO nebo na vnitrostátní soud.

| 8. | Zatímco vnitrostátní soudy by měly chránit práva jednotlivců a mají tudíž povinnost rozhodovat případy, které jim byly předloženy, orgány veřejného donucení nemohou provádět šetření všech stížností, ale musí si v rámci svého postupu pro vyřizování případů stanovit priority. Kontrolní úřad ESVO, kterému je podle čl. 55 odst. 1 Dohody o EHP svěřen úkol v podobě zajištění uplatnění zásad stanovených v článcích 53 a 54 Dohody o EHP, je odpovědný za stanovení a provádění zaměření politiky hospodářské soutěže v rámci EHP (7). Na základě judikatury Soudního dvora Evropských společenství a za účelem plnění svých úkolů je Komise oprávněna přiřadit stížnostem, které jí byly předloženy podle článku 81 nebo 80 Smlouvy o ES různé stupně důležitosti (8). Kontrolní úřad se domnívá, že podobné zásady se ve smyslu Dohody o EHP uplatní i pro něj. |
| --- | --- |

8.

Zatímco vnitrostátní soudy by měly chránit práva jednotlivců a mají tudíž povinnost rozhodovat případy, které jim byly předloženy, orgány veřejného donucení nemohou provádět šetření všech stížností, ale musí si v rámci svého postupu pro vyřizování případů stanovit priority. Kontrolní úřad ESVO, kterému je podle čl. 55 odst. 1 Dohody o EHP svěřen úkol v podobě zajištění uplatnění zásad stanovených v článcích 53 a 54 Dohody o EHP, je odpovědný za stanovení a provádění zaměření politiky hospodářské soutěže v rámci EHP (7). Na základě judikatury Soudního dvora Evropských společenství a za účelem plnění svých úkolů je Komise oprávněna přiřadit stížnostem, které jí byly předloženy podle článku 81 nebo 80 Smlouvy o ES různé stupně důležitosti (8). Kontrolní úřad se domnívá, že podobné zásady se ve smyslu Dohody o EHP uplatní i pro něj.

| 9. | Kapitola II opravňuje soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO k použití článků 53 a 54 Dohody o EHP v celém rozsahu společně s Kontrolním úřadem ESVO. Jedním z hlavních cílů kapitoly II je, aby se soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO efektivně podílely na prosazování článků 53 a 54 (9). |
| --- | --- |

9.

Kapitola II opravňuje soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO k použití článků 53 a 54 Dohody o EHP v celém rozsahu společně s Kontrolním úřadem ESVO. Jedním z hlavních cílů kapitoly II je, aby se soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO efektivně podílely na prosazování článků 53 a 54 (9).

| 10. | Článek 3 kapitoly II navíc stanoví, že soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO musí použít články 53 a 54 Dohody o EHP na všechny případy dohod nebo jednání, které by mohly ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, na které se vztahují vnitrostátní právní předpisy smluvních stran v oblasti hospodářské soutěže. Články 11 a 15 kapitoly II vytváří celou škálu mechanismů prostřednictvím kterých soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO spolupracují s Kontrolním úřadem ESVO při prosazování článků 53 a 54. |
| --- | --- |

10.

Článek 3 kapitoly II navíc stanoví, že soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO musí použít články 53 a 54 Dohody o EHP na všechny případy dohod nebo jednání, které by mohly ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, na které se vztahují vnitrostátní právní předpisy smluvních stran v oblasti hospodářské soutěže. Články 11 a 15 kapitoly II vytváří celou škálu mechanismů prostřednictvím kterých soudy a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO spolupracují s Kontrolním úřadem ESVO při prosazování článků 53 a 54.

| 11. | Tímto novým právním rámcem zamýšlí Kontrolní úřad ESVO se opětovně zaměřit na své možnosti prosazování, a to následujícím způsobem:






  — | prosazovat pravidla hospodářské soutěže ESVO v rámci EHP na případy, kterými je způsobilý se zabývat (10) a sice soustředěním svých zdrojů na nejzávažnější protiprávní chování; |
| --- | --- | --- |

11.

Tímto novým právním rámcem zamýšlí Kontrolní úřad ESVO se opětovně zaměřit na své možnosti prosazování, a to následujícím způsobem:

—

prosazovat pravidla hospodářské soutěže ESVO v rámci EHP na případy, kterými je způsobilý se zabývat (10) a sice soustředěním svých zdrojů na nejzávažnější protiprávní chování;

| — | vyřizovat případy, ve vztahu k nimž by Kontrolní úřad ESVO měl jednat s cílem stanovit politiku hospodářské soutěže EHP a/nebo zajistit jednotné používání článků 53 a 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

—

vyřizovat případy, ve vztahu k nimž by Kontrolní úřad ESVO měl jednat s cílem stanovit politiku hospodářské soutěže EHP a/nebo zajistit jednotné používání článků 53 a 54 Dohody o EHP.

B.   Doplňující úlohy soukromých a veřejných donucovacích orgánů

| 12. | Soudy Společenství soustavně zastávají názor, že vnitrostátní soudy mají chránit práva jednotlivců vyplývajících přímo z čl. 81 odst. 1 a článku 82 Smlouvy o ES (11). Z článku 7 Dohody o EHP a z protokolu 35 k této dohodě vyplývá, že právní předpisy EHP nevyžadují přenesení legislativních pravomocí. Právo EHP nevyžaduje, aby se jednotlivci a hospodářské subjekty před vnitrostátními soudy přímo odvolávali na neprovedená pravidla EHP (12). Protokol 35 k Dohodě o EHP ukládá státům ESVO, aby bude-li to nezbytné pro případné řešení rozporů mezi předpisy vyplývajícími z provádění pravidel EHP a jinými právními předpisy, zavedly do svých právních předpisů pravidlo, že v těchto případech jsou pravidla EHP nadřazena. Podle soudu ESVO je podstatou takového předpisu fakt, že jednotlivci a hospodářské subjekty musí být v případech rozporu mezi předpisy vyplývajícími z provádění pravidel EHP a zákonnými předpisy oprávněni dovolat se a uplatnit na vnitrostátní úrovni všechna práva, která lze z Dohody o EHP vyvozovat, jako součást příslušného vnitrostátního právního řádu, pokud jsou tato práva bezpodmínečná a dostatečně přesná (13). |
| --- | --- |

12.

Soudy Společenství soustavně zastávají názor, že vnitrostátní soudy mají chránit práva jednotlivců vyplývajících přímo z čl. 81 odst. 1 a článku 82 Smlouvy o ES (11). Z článku 7 Dohody o EHP a z protokolu 35 k této dohodě vyplývá, že právní předpisy EHP nevyžadují přenesení legislativních pravomocí. Právo EHP nevyžaduje, aby se jednotlivci a hospodářské subjekty před vnitrostátními soudy přímo odvolávali na neprovedená pravidla EHP (12). Protokol 35 k Dohodě o EHP ukládá státům ESVO, aby bude-li to nezbytné pro případné řešení rozporů mezi předpisy vyplývajícími z provádění pravidel EHP a jinými právními předpisy, zavedly do svých právních předpisů pravidlo, že v těchto případech jsou pravidla EHP nadřazena. Podle soudu ESVO je podstatou takového předpisu fakt, že jednotlivci a hospodářské subjekty musí být v případech rozporu mezi předpisy vyplývajícími z provádění pravidel EHP a zákonnými předpisy oprávněni dovolat se a uplatnit na vnitrostátní úrovni všechna práva, která lze z Dohody o EHP vyvozovat, jako součást příslušného vnitrostátního právního řádu, pokud jsou tato práva bezpodmínečná a dostatečně přesná (13).

| 13. | Vnitrostátní soudy mohou rozhodovat o platnosti či neplatnosti smluv a pouze vnitrostátní soudy mohou přiznat jednotlivci náhradu škody v případě porušení článků 53 a 54 Dohody o EHP. Za účelem zajištění celkové účinnosti pravidel hospodářské soutěže EHP musí každý jednotlivec mít možnost uplatnit nárok na náhradu škody za ztrátu mu způsobenou smlouvou nebo jednáním, které omezuje nebo narušuje hospodářskou soutěž. Žaloby na náhradu škody podané u vnitrostátních soudů mohou významně přispět k zachování účinné hospodářské soutěže na území, na němž platí Dohoda o EHP, protože tyto žaloby odrazují podniky uzavírat nebo používat omezující dohody či praktiky (14). |
| --- | --- |

13.

Vnitrostátní soudy mohou rozhodovat o platnosti či neplatnosti smluv a pouze vnitrostátní soudy mohou přiznat jednotlivci náhradu škody v případě porušení článků 53 a 54 Dohody o EHP. Za účelem zajištění celkové účinnosti pravidel hospodářské soutěže EHP musí každý jednotlivec mít možnost uplatnit nárok na náhradu škody za ztrátu mu způsobenou smlouvou nebo jednáním, které omezuje nebo narušuje hospodářskou soutěž. Žaloby na náhradu škody podané u vnitrostátních soudů mohou významně přispět k zachování účinné hospodářské soutěže na území, na němž platí Dohoda o EHP, protože tyto žaloby odrazují podniky uzavírat nebo používat omezující dohody či praktiky (14).

| 14. | Kapitola II výslovně zohledňuje fakt, že vnitrostátní soudy hrají zásadní úlohu při používání pravidel hospodářské soutěže EHP (15). V důsledku toho, že se pravomoc použít čl. 53 odst. 3 rozšířila i na vnitrostátní soudy, již není možné, aby podniky pozdržovaly řízení vnitrostátního soudu prostřednictvím zaslání oznámení Kontrolnímu úřadu ESVO, což v důsledku odstraňuje překážku pro soukromoprávní soudní řízení, která platila na základě předcházejících pravidel. |
| --- | --- |

14.

Kapitola II výslovně zohledňuje fakt, že vnitrostátní soudy hrají zásadní úlohu při používání pravidel hospodářské soutěže EHP (15). V důsledku toho, že se pravomoc použít čl. 53 odst. 3 rozšířila i na vnitrostátní soudy, již není možné, aby podniky pozdržovaly řízení vnitrostátního soudu prostřednictvím zaslání oznámení Kontrolnímu úřadu ESVO, což v důsledku odstraňuje překážku pro soukromoprávní soudní řízení, která platila na základě předcházejících pravidel.

| 15. | Aniž bylo dotčeno právo nebo povinnost vnitrostátních soudů vyžádat si poradní stanovisko Soudního dvora ESVO podle článku 34 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, čl. 15 odst. 1 kapitoly II výslovně stanoví, že vnitrostátní soudy si mohou vyžádat stanoviska nebo informace od Kontrolního úřadu ESVO. Toto ustanovení má vnitrostátním soudům usnadnit použití článků 53 a 54 (16). |
| --- | --- |

15.

Aniž bylo dotčeno právo nebo povinnost vnitrostátních soudů vyžádat si poradní stanovisko Soudního dvora ESVO podle článku 34 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, čl. 15 odst. 1 kapitoly II výslovně stanoví, že vnitrostátní soudy si mohou vyžádat stanoviska nebo informace od Kontrolního úřadu ESVO. Toto ustanovení má vnitrostátním soudům usnadnit použití článků 53 a 54 (16).

| 16. | Žaloby podané u vnitrostátních soudů mají oproti stížnostem tyto výhody:






  — | vnitrostátní soudy mohou přiznat náhradu škody způsobenou porušením článků 53 a 54 |
| --- | --- | --- |

16.

Žaloby podané u vnitrostátních soudů mají oproti stížnostem tyto výhody:

—

vnitrostátní soudy mohou přiznat náhradu škody způsobenou porušením článků 53 a 54

| — | vnitrostátní soudy mohou rozhodovat o výplatě odškodnění nebo závazcích plynoucích z dohody, kterou podle článku 53 zkoumají |
| --- | --- |

—

vnitrostátní soudy mohou rozhodovat o výplatě odškodnění nebo závazcích plynoucích z dohody, kterou podle článku 53 zkoumají

| — | vnitrostátním soudům přísluší uložit občanskoprávní sankci v podobě neplatnosti podle čl. 53 odst. 2 v rámci smluvního vztahu mezi jednotlivými osobami (17). V určitých případech mohou soudy posoudit podle platných vnitrostátních předpisů rozsah a důsledky neplatnosti určitých smluvních ustanovení podle čl. 53 odst. 2, zejména s ohledem na všechny ostatní otázky upravené dohodou (18) |
| --- | --- |

—

vnitrostátním soudům přísluší uložit občanskoprávní sankci v podobě neplatnosti podle čl. 53 odst. 2 v rámci smluvního vztahu mezi jednotlivými osobami (17). V určitých případech mohou soudy posoudit podle platných vnitrostátních předpisů rozsah a důsledky neplatnosti určitých smluvních ustanovení podle čl. 53 odst. 2, zejména s ohledem na všechny ostatní otázky upravené dohodou (18)

| — | vnitrostátní soudy mají oproti Kontrolnímu úřadu ESVO obvykle větší způsobilost k přijímání přechodných opatření (19) |
| --- | --- |

—

vnitrostátní soudy mají oproti Kontrolnímu úřadu ESVO obvykle větší způsobilost k přijímání přechodných opatření (19)

| — | před vnitrostátními soudy je možné spojit nárok vyplývající ze soutěžního práva EHP s dalšími nároky podle vnitrostátního práva |
| --- | --- |

—

před vnitrostátními soudy je možné spojit nárok vyplývající ze soutěžního práva EHP s dalšími nároky podle vnitrostátního práva

| — | soudy mají obvykle pravomoc přiznat úspěšnému účastníkovi úhradu právních nákladů. ve správním řízení před Kontrolním úřadem to není možné nikdy. |
| --- | --- |

—

soudy mají obvykle pravomoc přiznat úspěšnému účastníkovi úhradu právních nákladů. ve správním řízení před Kontrolním úřadem to není možné nikdy.

| 17. | Fakt, že žadatel se může domáhat ochrany svých práv prostřednictvím žaloby u vnitrostátního soudu, je důležitým prvkem, který Kontrolní úřad ESVO může při svém posuzování zájmu podle Dohody o EHP zohlednit v rámci šetření stížnosti (20). |
| --- | --- |

17.

Fakt, že žadatel se může domáhat ochrany svých práv prostřednictvím žaloby u vnitrostátního soudu, je důležitým prvkem, který Kontrolní úřad ESVO může při svém posuzování zájmu podle Dohody o EHP zohlednit v rámci šetření stížnosti (20).

| 18. | Kontrolní úřad ESVO zastává názor, že nové systémy prosazování zavedené na základě kapitoly II dávají stěžovatelům lepší možnosti domáhat se ochrany a získat pomoc u vnitrostátních soudů. |
| --- | --- |

18.

Kontrolní úřad ESVO zastává názor, že nové systémy prosazování zavedené na základě kapitoly II dávají stěžovatelům lepší možnosti domáhat se ochrany a získat pomoc u vnitrostátních soudů.

C.   Rozdělení práce mezi veřejnými donucovacími orgány v rámci ESVO

| 19. | Kapitola II představuje systém, ve kterém jsou Kontrolní úřad ESVO i orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO oprávněny používat články 53 a 54 v celém rozsahu (článek 5). Decentralizované prosazování ze strany orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO se ještě více podporuje možností výměny informací (článek 12) a poskytování vzájemné podpory při šetření (článek 22). |
| --- | --- |

19.

Kapitola II představuje systém, ve kterém jsou Kontrolní úřad ESVO i orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO oprávněny používat články 53 a 54 v celém rozsahu (článek 5). Decentralizované prosazování ze strany orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO se ještě více podporuje možností výměny informací (článek 12) a poskytování vzájemné podpory při šetření (článek 22).

| 20. | Kapitola II neupravuje rozdělení práce mezi Kontrolním úřadem ESVO a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO, ale ponechává rozdělení práce na případu na spolupráci Kontrolního úřadu a orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO v rámci sítě ESVO pro hospodářskou soutěž. Cílem kapitoly II je zajistit účinné prosazování článků 53 a 54 na základě pružného rozdělení práce na případu mezi veřejnými orgány donucení ESVO. |
| --- | --- |

20.

Kapitola II neupravuje rozdělení práce mezi Kontrolním úřadem ESVO a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO, ale ponechává rozdělení práce na případu na spolupráci Kontrolního úřadu a orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO v rámci sítě ESVO pro hospodářskou soutěž. Cílem kapitoly II je zajistit účinné prosazování článků 53 a 54 na základě pružného rozdělení práce na případu mezi veřejnými orgány donucení ESVO.

| 21. | Vodítka pro rozdělení práce mezi Kontrolním úřadem ESVO a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO jsou uvedena v samostatném sdělení (21). Vodítka v tomto sdělení týkající se vztahů mezi veřejnoprávními orgány donucení ESVO budou ku prospěchu stěžovatelů, protože umožňují, aby předložili stížnost orgánu, který s velkou pravděpodobností bude mít způsobilost se touto věcí zabývat. |
| --- | --- |

21.

Vodítka pro rozdělení práce mezi Kontrolním úřadem ESVO a orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO jsou uvedena v samostatném sdělení (21). Vodítka v tomto sdělení týkající se vztahů mezi veřejnoprávními orgány donucení ESVO budou ku prospěchu stěžovatelů, protože umožňují, aby předložili stížnost orgánu, který s velkou pravděpodobností bude mít způsobilost se touto věcí zabývat.

| 22. | Toto sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO zejména stanoví, že (22):
  „Orgán lze považovat za způsobilý jednat v daném případě, pokud jsou splněny všechny tyto tři podmínky:






  1) | Dohoda nebo jednání má významné přímé skutečné nebo předvídatelné účinky na hospodářskou soutěž na jeho území, uskutečňuje se na jeho území nebo má původ na jeho území; |
| --- | --- | --- |

22.

Toto sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO zejména stanoví, že (22):

„Orgán lze považovat za způsobilý jednat v daném případě, pokud jsou splněny všechny tyto tři podmínky:

1)

Dohoda nebo jednání má významné přímé skutečné nebo předvídatelné účinky na hospodářskou soutěž na jeho území, uskutečňuje se na jeho území nebo má původ na jeho území;

| 2) | orgán je schopen účinně ukončit veškeré protiprávní jednání, tj. vydat příkaz k zastavení a upuštění od protiprávního jednání, přičemž účinek příkazu bude dostatečný, aby protiprávní jednání bylo ukončeno a popřípadě může uložit přiměřené sankce za protiprávní jednání; |
| --- | --- |

2)

orgán je schopen účinně ukončit veškeré protiprávní jednání, tj. vydat příkaz k zastavení a upuštění od protiprávního jednání, přičemž účinek příkazu bude dostatečný, aby protiprávní jednání bylo ukončeno a popřípadě může uložit přiměřené sankce za protiprávní jednání;

| 3) | orgán je schopen (popřípadě s pomocí jiných orgánů) shromáždit důkazy nezbytné k prokázání protiprávního jednání. |
| --- | --- |

3)

orgán je schopen (popřípadě s pomocí jiných orgánů) shromáždit důkazy nezbytné k prokázání protiprávního jednání.

Z výše uvedených kritérií vyplývá, že mezi protiprávním jednáním a územím státu ESVO musí existovat významná spojitost, aby mohl být orgán pro hospodářskou soutěž státu ESVO považován za způsobilý k jednání. Lze očekávat, že ve většině případů budou způsobilé k jednání orgány těch států ESVO, v nichž je protiprávním jednáním hospodářská soutěž nejvíce dotčena, pokud jsou schopny samostatným nebo souběžným postupem účinně ukončit protiprávní jednání, ledaže by Kontrolní úřad ESVO mohl jednat lépe (viz níže [...]).

Z toho vyplývá, že dohodami nebo jednáním, které zásadním způsobem negativně ovlivňuje hospodářskou soutěž, se obvykle zabývá jeden vnitrostátní orgán, a to zejména na svém území. [...]

Samostatný postup jediného vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž může být vhodný přesto, že způsobilých orgánů k jednání je více, pokud je postup jednoho vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž dostatečný k ukončení veškerého protiprávního jednání [...].

Souběžný postup několika vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž může být na místě, pokud dohoda nebo jednání zásadním způsobem negativně ovlivňuje hospodářskou soutěž zejména na územích dotčených členských států a postup jediného vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž by nepostačoval k ukončení veškerého protiprávního jednání a/nebo k uložení přiměřených sankcí. [...]

Orgány, které se zabývají případem souběžně v co nejvyšší míře zkoordinují svou činnost. Přitom může být užitečné, aby jeden z nich byl jmenován jako vedoucí orgán, a aby tento vedoucí orgán převzal úkoly jako např. koordinace opatření v rámci šetření, přičemž každý orgán odpovídá za provádění vlastního postupu.

Kontrolní úřad ESVO je také způsobilý k jednání, pokud jedna nebo více dohod anebo jednání, včetně sítí obdobných dohod nebo jednání, ovlivňují hospodářskou soutěž ve dvou a více státech ESVO (přeshraničních trzích zahrnujících dva a více státy ESVO nebo několika vnitrostátních trzích).

Kontrolní úřad je kromě toho způsobilý zabývat se zejména případy, které jsou úzce provázány s jinými předpisy EHP, které mohou být výlučně nebo účinnějším způsobem uplatněny Kontrolním úřadem, a sice pokud zájem EHP vyžaduje přijetí rozhodnutí Kontrolního úřadu za účelem rozvoje politiky EHP v oblasti hospodářské soutěže a objeví-li se nový problém týkající se oblasti hospodářské soutěže nebo k zajištění účinného prosazování pravidel hospodářské soutěže“.

| 23. | V rámci sítě pro hospodářskou soutěž ESVO se informace o případech ohledně kterých probíhá šetření na základě stížnosti, zpřístupní ostatním členům sítě, a to před zahájením prvního formálního vyšetřovacího opatření či neprodleně poté (23). V případě, že shodná stížnost byla předložena více orgánům nebo stížnost byla předložena orgánu, který nemá způsobilost se jí zabývat, učiní členové sítě vše, aby přibližně ve dvouměsíční lhůtě určily, který orgán, popřípadě orgány by se jí měl/měly zabývat. |
| --- | --- |

23.

V rámci sítě pro hospodářskou soutěž ESVO se informace o případech ohledně kterých probíhá šetření na základě stížnosti, zpřístupní ostatním členům sítě, a to před zahájením prvního formálního vyšetřovacího opatření či neprodleně poté (23). V případě, že shodná stížnost byla předložena více orgánům nebo stížnost byla předložena orgánu, který nemá způsobilost se jí zabývat, učiní členové sítě vše, aby přibližně ve dvouměsíční lhůtě určily, který orgán, popřípadě orgány by se jí měl/měly zabývat.

| 24. | Samotní stěžovatelé hrají významnou roli v rámci procesu dalšího snižování potenciální nutnosti postoupení věci skrze jejich stížnosti, a to tím, že při rozhodování, kam stížnost předloží, jsou odkázáni na pokyny o rozdělení práce v síti stanovené v této kapitole. Pokud je ovšem věc postoupena v rámci sítě, orgány pro hospodářskou soutěž, kterých se to týká (24) informují co nejdříve dotčené podniky a stěžovatele. |
| --- | --- |

24.

Samotní stěžovatelé hrají významnou roli v rámci procesu dalšího snižování potenciální nutnosti postoupení věci skrze jejich stížnosti, a to tím, že při rozhodování, kam stížnost předloží, jsou odkázáni na pokyny o rozdělení práce v síti stanovené v této kapitole. Pokud je ovšem věc postoupena v rámci sítě, orgány pro hospodářskou soutěž, kterých se to týká (24) informují co nejdříve dotčené podniky a stěžovatele.

| 25. | Kontrolní úřad ESVO může zamítnout stížnost podle článku 13 kapitoly II, a to z důvodu, že se věcí zabývá či zabýval orgán pro hospodářskou soutěž státu ESVO. V takovém případě musí úřad podle článku 9 kapitoly III stěžovatele neprodleně informovat o tom, který orgán pro hospodářskou soutěž se touto věcí zabývá či zabýval. |
| --- | --- |

25.

Kontrolní úřad ESVO může zamítnout stížnost podle článku 13 kapitoly II, a to z důvodu, že se věcí zabývá či zabýval orgán pro hospodářskou soutěž státu ESVO. V takovém případě musí úřad podle článku 9 kapitoly III stěžovatele neprodleně informovat o tom, který orgán pro hospodářskou soutěž se touto věcí zabývá či zabýval.

III.   KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO A ZPŮSOB VYŘIZOVÁNÍ STÍŽNOSTÍ PODLE ČL. 7 ODST. 2 KAPITOLY II

A.   Obecně

| 26. | Podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II jsou fyzické či právnické osoby, které mohou prokázat oprávněný zájem (25), oprávněny podat stížnost, prostřednictvím které vyzvou Kontrolní úřad ESVO, aby odhalil protiprávní chování podle článků 53 a 54 Dohody o EHP a vyžádají si, aby protiprávní chování bylo podle čl. 7 odst. 1 kapitoly II ukončeno. Tato část tohoto sdělení popisuje požadavky na stížnosti na základě čl. 7 odst. 2 kapitoly II, jejich posuzování a postup, který má Kontrolní úřad dodržovat. |
| --- | --- |

26.

Podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II jsou fyzické či právnické osoby, které mohou prokázat oprávněný zájem (25), oprávněny podat stížnost, prostřednictvím které vyzvou Kontrolní úřad ESVO, aby odhalil protiprávní chování podle článků 53 a 54 Dohody o EHP a vyžádají si, aby protiprávní chování bylo podle čl. 7 odst. 1 kapitoly II ukončeno. Tato část tohoto sdělení popisuje požadavky na stížnosti na základě čl. 7 odst. 2 kapitoly II, jejich posuzování a postup, který má Kontrolní úřad dodržovat.

| 27. | Kontrolní úřad ESVO je oproti civilním soudům, jejichž úkolem je chránit individuální práva jednotlivců, správní orgán, který musí jednat ve veřejném zájmu. Samotná podstata smyslu úřadu jako veřejného donucovacího orgánu tkví v tom, že může dle vlastního uvážení stanovit v rámci své donucovací činnosti (26) priority. |
| --- | --- |

27.

Kontrolní úřad ESVO je oproti civilním soudům, jejichž úkolem je chránit individuální práva jednotlivců, správní orgán, který musí jednat ve veřejném zájmu. Samotná podstata smyslu úřadu jako veřejného donucovacího orgánu tkví v tom, že může dle vlastního uvážení stanovit v rámci své donucovací činnosti (26) priority.

| 28. | Kontrolní úřad ESVO je oprávněn přiřadit stížnostem, které mu byly předloženy, různé stupně důležitosti a může se podle Dohody o EHP odvolávat na zájem uvedený v případu coby kritérium důležitosti (27). Úřad může zamítnout stížnost v případě, že se domnívá, že případ nenaznačuje podle Dohody o EHP dostatečný zájem opravňující k dalšímu šetření. V případě, že úřad stížnost zamítne, má stěžovatel právo (28), aniž by byl dotčen čl. 7 odst. 3 kapitoly III, obdržet rozhodnutí úřadu. |
| --- | --- |

28.

Kontrolní úřad ESVO je oprávněn přiřadit stížnostem, které mu byly předloženy, různé stupně důležitosti a může se podle Dohody o EHP odvolávat na zájem uvedený v případu coby kritérium důležitosti (27). Úřad může zamítnout stížnost v případě, že se domnívá, že případ nenaznačuje podle Dohody o EHP dostatečný zájem opravňující k dalšímu šetření. V případě, že úřad stížnost zamítne, má stěžovatel právo (28), aniž by byl dotčen čl. 7 odst. 3 kapitoly III, obdržet rozhodnutí úřadu.

B.   Podávání stížnosti podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II

a)   Formulář stížnosti

| 29. | Stížnost podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II lze podat pro podezření na porušení článků 53 a 54 s tím, že Kontrolní úřad ESVO učiní opatření podle čl. 7 odst. 1 kapitoly II. Stížnost podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II musí odpovídat formuláři C uvedenému v čl. 5 odst. 1 kapitoly III. |
| --- | --- |

29.

Stížnost podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II lze podat pro podezření na porušení článků 53 a 54 s tím, že Kontrolní úřad ESVO učiní opatření podle čl. 7 odst. 1 kapitoly II. Stížnost podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II musí odpovídat formuláři C uvedenému v čl. 5 odst. 1 kapitoly III.

| 30. | Formulář C je dostupný na internetové adrese: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ a zároveň tvoří přílohu k tomuto sdělení. Stížnost musí být předložena ve třech kopiích v tištěné podobě a, je-li to možné, také v elektronické podobě. Stěžovatel musí kromě toho poskytnout takovou verzi stížnosti, která nemá důvěrnou povahu (čl. 5 odst. 2 kapitoly III). Zaslat stížnost elektronickou cestou je možné prostřednictvím výše uvedené internetové stránky, tištěné kopie se zasílají na následující adresu Kontrolního úřadu ESVO:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |

30.

Formulář C je dostupný na internetové adrese: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ a zároveň tvoří přílohu k tomuto sdělení. Stížnost musí být předložena ve třech kopiích v tištěné podobě a, je-li to možné, také v elektronické podobě. Stěžovatel musí kromě toho poskytnout takovou verzi stížnosti, která nemá důvěrnou povahu (čl. 5 odst. 2 kapitoly III). Zaslat stížnost elektronickou cestou je možné prostřednictvím výše uvedené internetové stránky, tištěné kopie se zasílají na následující adresu Kontrolního úřadu ESVO:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles/Brussel

| 31. | Formulář C stanoví, aby stěžovatelé předložili úplné informace týkajících se jejich stížnosti. Měli by rovněž poskytnout kopie příslušných podkladů, které jsou pro ně v možném rozsahu přiměřeně dostupné a dále uvést, kde může Kontrolní úřad ESVO získat příslušné informace a podklady, které nejsou dostupné. V konkrétních případech může Kontrolní úřad stěžovatele od splnění povinnosti poskytnout informace související s částí informací vyžadovaných na základě formuláře C (čl. 5 odst. 1 kapitoly III) osvobodit. Kontrolní úřad zastává názor, že osvobození od této povinnosti může být důležité, usnadní-li se podávání stížností ze strany sdružení podnikatelů v případech, kdy v souvislosti s jinak opodstatněnou stížností, nemají přístup k určitých informacím ze sféry podniků, ohledně kterých žádost podaly. |
| --- | --- |

31.

Formulář C stanoví, aby stěžovatelé předložili úplné informace týkajících se jejich stížnosti. Měli by rovněž poskytnout kopie příslušných podkladů, které jsou pro ně v možném rozsahu přiměřeně dostupné a dále uvést, kde může Kontrolní úřad ESVO získat příslušné informace a podklady, které nejsou dostupné. V konkrétních případech může Kontrolní úřad stěžovatele od splnění povinnosti poskytnout informace související s částí informací vyžadovaných na základě formuláře C (čl. 5 odst. 1 kapitoly III) osvobodit. Kontrolní úřad zastává názor, že osvobození od této povinnosti může být důležité, usnadní-li se podávání stížností ze strany sdružení podnikatelů v případech, kdy v souvislosti s jinak opodstatněnou stížností, nemají přístup k určitých informacím ze sféry podniků, ohledně kterých žádost podaly.

| 32. | Na korespondenci adresovanou Kontrolnímu úřadu ESVO, která nesplňuje požadavky podle článku 5 kapitoly III a nepředstavuje tak stížnost ve smyslu čl. 7 odst. 2 kapitoly II, bude Kontrolní úřad nahlížet jako na obecné informace, které v případě potřeby, mohou vést k šetření z vlastního podnětu (viz odst. 4 výše). |
| --- | --- |

32.

Na korespondenci adresovanou Kontrolnímu úřadu ESVO, která nesplňuje požadavky podle článku 5 kapitoly III a nepředstavuje tak stížnost ve smyslu čl. 7 odst. 2 kapitoly II, bude Kontrolní úřad nahlížet jako na obecné informace, které v případě potřeby, mohou vést k šetření z vlastního podnětu (viz odst. 4 výše).

b)   Oprávněný zájem

| 33. | Status formálního stěžovatele podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II je vyhrazen právnickým nebo fyzickým osobám, které mohou prokázat oprávněný zájem (29). Má se za to, že státy mají oprávněný zájem u všech stížností, které se rozhodnou podat. |
| --- | --- |

33.

Status formálního stěžovatele podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II je vyhrazen právnickým nebo fyzickým osobám, které mohou prokázat oprávněný zájem (29). Má se za to, že státy mají oprávněný zájem u všech stížností, které se rozhodnou podat.

| 34. | V mnoha případech nelze o podmínce oprávněného zájmu pochybovat, protože stěžovatelé jsou přímo a negativně ovlivněni údajným protiprávním jednáním. Existují však situace, kdy podmínka „oprávněného zájmu“ podle čl. 7 odst. 2 vyžaduje hlubší analýzu, aby bylo možné ji považovat za splněnou. Názorné ukázky lze nejlépe poskytnout na několika příkladech. |
| --- | --- |

34.

V mnoha případech nelze o podmínce oprávněného zájmu pochybovat, protože stěžovatelé jsou přímo a negativně ovlivněni údajným protiprávním jednáním. Existují však situace, kdy podmínka „oprávněného zájmu“ podle čl. 7 odst. 2 vyžaduje hlubší analýzu, aby bylo možné ji považovat za splněnou. Názorné ukázky lze nejlépe poskytnout na několika příkladech.

| 35. | Soud prvního stupně Evropských společenství rozhodl, že se sdružení podniků může domáhat oprávněného zájmu u stížnosti ohledně jednání, které se týká jeho členů, přestože se podniku fungujícího na příslušném trhu jednání uvedené ve stížnosti bezprostředně netýká, a to za předpokladu, že toto sdružení má oprávnění zastupovat zájmy svých členů a že jednání, jehož se stížnost týká, negativně ovlivňuje zájmy jeho členů (30). Na rozdíl od toho bylo konstatováno, že Komise je oprávněna nezabývat se stížností sdružení podniků, jehož členové se nepodíleli na daném typu obchodních transakcí, jichž se stížnost týká (31). |
| --- | --- |

35.

Soud prvního stupně Evropských společenství rozhodl, že se sdružení podniků může domáhat oprávněného zájmu u stížnosti ohledně jednání, které se týká jeho členů, přestože se podniku fungujícího na příslušném trhu jednání uvedené ve stížnosti bezprostředně netýká, a to za předpokladu, že toto sdružení má oprávnění zastupovat zájmy svých členů a že jednání, jehož se stížnost týká, negativně ovlivňuje zájmy jeho členů (30). Na rozdíl od toho bylo konstatováno, že Komise je oprávněna nezabývat se stížností sdružení podniků, jehož členové se nepodíleli na daném typu obchodních transakcí, jichž se stížnost týká (31).

| 36. | S ohledem na tuto judikaturu se Kontrolní úřad ESVO domnívá, že podniky (samy nebo prostřednictvím sdružení, která jsou oprávněny zastupovat jejich zájmy) se mohou dovolávat oprávněného zájmu, pokud fungují na příslušném trhu nebo pokud jednání, jehož se stížnost týká, bezprostředně negativně ovlivňuje jejich zájmy. Kontrolní úřad se domnívá, že oprávněného nároku se mohou např. dovolávat strany dohody nebo účastníci jednání ve vzájemné shodě, které je předmětem stížnosti, soutěžitelé, jejichž zájmy byly údajně poškozeny jednáním, které je předmětem stížnosti, nebo podniky, které byly vyloučeny z distribuční sítě. |
| --- | --- |

36.

S ohledem na tuto judikaturu se Kontrolní úřad ESVO domnívá, že podniky (samy nebo prostřednictvím sdružení, která jsou oprávněny zastupovat jejich zájmy) se mohou dovolávat oprávněného zájmu, pokud fungují na příslušném trhu nebo pokud jednání, jehož se stížnost týká, bezprostředně negativně ovlivňuje jejich zájmy. Kontrolní úřad se domnívá, že oprávněného nároku se mohou např. dovolávat strany dohody nebo účastníci jednání ve vzájemné shodě, které je předmětem stížnosti, soutěžitelé, jejichž zájmy byly údajně poškozeny jednáním, které je předmětem stížnosti, nebo podniky, které byly vyloučeny z distribuční sítě.

| 37. | Sdružení spotřebitelů mohou stejným způsobem podat stížnost Kontrolnímu úřadu ESVO (32). Kontrolní úřad se navíc domnívá, že i jednotliví spotřebitelé, jejichž zájmy byly přímo a negativně dotčeny tím, že kupují zboží nebo služby, které podléhají protiprávnímu jednání, mohou prokázat oprávněný zájem (33). |
| --- | --- |

37.

Sdružení spotřebitelů mohou stejným způsobem podat stížnost Kontrolnímu úřadu ESVO (32). Kontrolní úřad se navíc domnívá, že i jednotliví spotřebitelé, jejichž zájmy byly přímo a negativně dotčeny tím, že kupují zboží nebo služby, které podléhají protiprávnímu jednání, mohou prokázat oprávněný zájem (33).

| 38. | Kontrolní úřad však za oprávněný zájem ve smyslu čl. 7 odst. 2 nepovažuje zájem osob nebo organizací, které hodlají vystoupit na základě veřejného zájmu, aniž by prokázaly, že by na ně samotné nebo jejich členy negativně působilo protiprávní jednání (pro bono publico). |
| --- | --- |

38.

Kontrolní úřad však za oprávněný zájem ve smyslu čl. 7 odst. 2 nepovažuje zájem osob nebo organizací, které hodlají vystoupit na základě veřejného zájmu, aniž by prokázaly, že by na ně samotné nebo jejich členy negativně působilo protiprávní jednání (pro bono publico).

| 39. | Místní nebo regionální veřejné orgány mohou rovněž prokázat oprávněný zájem jako kupující nebo jako uživatelé zboží nebo služeb dotčených jednáním, jež je předmětem stížnosti. Na rozdíl od toho je nelze posuzovat jako subjekty, které mají oprávněný zájem ve smyslu čl. 7 odst. 2 kapitoly II v rozsahu, v jakém ho uplatňují u Kontrolního úřadu ESVO ohledně údajného protiprávního jednání ve veřejném zájmu (pro bono publico). |
| --- | --- |

39.

Místní nebo regionální veřejné orgány mohou rovněž prokázat oprávněný zájem jako kupující nebo jako uživatelé zboží nebo služeb dotčených jednáním, jež je předmětem stížnosti. Na rozdíl od toho je nelze posuzovat jako subjekty, které mají oprávněný zájem ve smyslu čl. 7 odst. 2 kapitoly II v rozsahu, v jakém ho uplatňují u Kontrolního úřadu ESVO ohledně údajného protiprávního jednání ve veřejném zájmu (pro bono publico).

| 40. | Stěžovatelé musí prokázat svůj oprávněný zájem. Pokud fyzická nebo právnická osoba, která stížnost podává, nemůže prokázat oprávněný zájem, má Kontrolní úřad ESVO právo, aniž je tím dotčeno právo zahájit řízení z vlastního podnětu, se stížností nezabývat. Kontrolní úřad může v jakémkoli stádiu šetření ověřit, zda je tato podmínka splněna (34). |
| --- | --- |

40.

Stěžovatelé musí prokázat svůj oprávněný zájem. Pokud fyzická nebo právnická osoba, která stížnost podává, nemůže prokázat oprávněný zájem, má Kontrolní úřad ESVO právo, aniž je tím dotčeno právo zahájit řízení z vlastního podnětu, se stížností nezabývat. Kontrolní úřad může v jakémkoli stádiu šetření ověřit, zda je tato podmínka splněna (34).

C.   Posuzování stížností

a)   Zájem podle Dohody o EHP

| 41. | S odkazem na ustálenou judikaturu soudů Společenství a praxi Komise se Kontrolní úřad ESVO domnívá, že mu není uloženo, aby vedl šetření vždy (35) nebo aby snad přijal rozhodnutí ve smyslu čl. 5 odst. 2 písm. a) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru o tom, zda došlo či nikoli k porušení porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP (36), ale je oprávněn ke stížnostem, které mu byly předloženy, přiřadit různý stupeň důležitosti, a za tímto účelem, se odvolat na zájem ve smyslu Dohody o EHP (37). Toto postavení se liší pouze v případě, kdy stěžovatel spadá do výlučné pravomoci Kontrolního úřadu (38). |
| --- | --- |

41.

S odkazem na ustálenou judikaturu soudů Společenství a praxi Komise se Kontrolní úřad ESVO domnívá, že mu není uloženo, aby vedl šetření vždy (35) nebo aby snad přijal rozhodnutí ve smyslu čl. 5 odst. 2 písm. a) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru o tom, zda došlo či nikoli k porušení porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP (36), ale je oprávněn ke stížnostem, které mu byly předloženy, přiřadit různý stupeň důležitosti, a za tímto účelem, se odvolat na zájem ve smyslu Dohody o EHP (37). Toto postavení se liší pouze v případě, kdy stěžovatel spadá do výlučné pravomoci Kontrolního úřadu (38).

| 42. | Kontrolní úřad ESVO však musí důkladně prověřit faktické a právní okolnosti, které stěžovatel uvádí, aby mohl posoudit zájem ve smyslu Dohody o EHP na dalším šetření tohoto případu (39). |
| --- | --- |

42.

Kontrolní úřad ESVO však musí důkladně prověřit faktické a právní okolnosti, které stěžovatel uvádí, aby mohl posoudit zájem ve smyslu Dohody o EHP na dalším šetření tohoto případu (39).

| 43. | Posouzení zájmu ve smyslu Dohody o EHP, uvedeného ve stížnosti, závisí na okolnostech každého jednotlivého případu. Stejně tak není omezen ani počet kritérií posuzování, na která se může Kontrolní úřad ESVO odvolat, ani se nepožaduje, aby se Kontrolní úřad odvolával na konkrétní kritéria. Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti se mohou výrazně lišit případ od případu, je možné uplatňovat nová kritéria, která nebyla nikdy dříve vzata do úvahy (40). Kontrolní úřad může případně upřednostnit jediné kritérium pro posouzení zájmu Společenství ve smyslu Dohody o EHP (41). |
| --- | --- |

43.

Posouzení zájmu ve smyslu Dohody o EHP, uvedeného ve stížnosti, závisí na okolnostech každého jednotlivého případu. Stejně tak není omezen ani počet kritérií posuzování, na která se může Kontrolní úřad ESVO odvolat, ani se nepožaduje, aby se Kontrolní úřad odvolával na konkrétní kritéria. Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti se mohou výrazně lišit případ od případu, je možné uplatňovat nová kritéria, která nebyla nikdy dříve vzata do úvahy (40). Kontrolní úřad může případně upřednostnit jediné kritérium pro posouzení zájmu Společenství ve smyslu Dohody o EHP (41).

| 44. | Mezi kritéria, která mohou být považována za relevantní pro posouzení zájmu ve smyslu Dohody EHP v (dalším) šetření případu, patří:






  — | Kontrolní úřad ESVO může odmítnout stížnost na základě toho, že stěžovatel může podat žalobu k uplatnění svého práva u vnitrostátního soudu (42) |
| --- | --- | --- |

44.

Mezi kritéria, která mohou být považována za relevantní pro posouzení zájmu ve smyslu Dohody EHP v (dalším) šetření případu, patří:

—

Kontrolní úřad ESVO může odmítnout stížnost na základě toho, že stěžovatel může podat žalobu k uplatnění svého práva u vnitrostátního soudu (42)

| — | Kontrolní úřad nesmí na základě úlohy, která mu byla svěřena Dohodou o EHP, považovat některé situace za v zásadě vyloučené ze své kompetence, ale musí v každém případě posoudit závažnost údajného protiprávního jednání a trvalost jeho následků znamená to především, že musí zohlednit trvání a rozsah protiprávních jednání, jež jsou předmětem žádosti a jejich účinek na stav hospodářské soutěže na území, na které se vztahuje Dohoda o EHP (43) |
| --- | --- |

—

Kontrolní úřad nesmí na základě úlohy, která mu byla svěřena Dohodou o EHP, považovat některé situace za v zásadě vyloučené ze své kompetence, ale musí v každém případě posoudit závažnost údajného protiprávního jednání a trvalost jeho následků znamená to především, že musí zohlednit trvání a rozsah protiprávních jednání, jež jsou předmětem žádosti a jejich účinek na stav hospodářské soutěže na území, na které se vztahuje Dohoda o EHP (43)

| — | Kontrolní úřad možná bude muset zvážit význam údajného protiprávního jednání, pokud jde o působení Dohody o EHP, předpokládaný výskyt protiprávního jednání a rozsah šetření nutného v rámci plnění jeho úkolů, tj. zajištění dodržování článků 53 a 54 Dohody o EHP (44) |
| --- | --- |

—

Kontrolní úřad možná bude muset zvážit význam údajného protiprávního jednání, pokud jde o působení Dohody o EHP, předpokládaný výskyt protiprávního jednání a rozsah šetření nutného v rámci plnění jeho úkolů, tj. zajištění dodržování článků 53 a 54 Dohody o EHP (44)

| — | přestože diskreční pravomoc Kontrolního úřadu nezávisí na stadiu šetření případu, patří stadium šetření mezi okolnosti případu, které Kontrolní úřad zohlednit (45). |
| --- | --- |

—

přestože diskreční pravomoc Kontrolního úřadu nezávisí na stadiu šetření případu, patří stadium šetření mezi okolnosti případu, které Kontrolní úřad zohlednit (45).

| — | Kontrolní úřad může rozhodnout, že již není vhodné provést šetření stížnosti, pokud k praktikám, které jsou jejím předmětem, již nedochází. Za tímto účelem však Kontrolní úrad bude muset zjistit, zda přetrvávají účinky negativně ovlivňující hospodářskou soutěž a zda závažnost protiprávních jednání nebo trvalost jejich následků nepropůjčují stížnosti zájem ve smyslu Dohody o EHP (46). |
| --- | --- |

—

Kontrolní úřad může rozhodnout, že již není vhodné provést šetření stížnosti, pokud k praktikám, které jsou jejím předmětem, již nedochází. Za tímto účelem však Kontrolní úrad bude muset zjistit, zda přetrvávají účinky negativně ovlivňující hospodářskou soutěž a zda závažnost protiprávních jednání nebo trvalost jejich následků nepropůjčují stížnosti zájem ve smyslu Dohody o EHP (46).

| — | Kontrolní úřad může rovněž rozhodnout, že není vhodné vést šetření ohledně stížnosti v případě, kdy dotčené podniky souhlasí se změnou svého jednání takovým způsobem, na jehož základě se Kontrolní úřad domnívá, že ve smyslu Dohody o EHP neexistuje dostatečný zájem k zásahu (47). |
| --- | --- |

—

Kontrolní úřad může rovněž rozhodnout, že není vhodné vést šetření ohledně stížnosti v případě, kdy dotčené podniky souhlasí se změnou svého jednání takovým způsobem, na jehož základě se Kontrolní úřad domnívá, že ve smyslu Dohody o EHP neexistuje dostatečný zájem k zásahu (47).

| 45. | Pokud Kontrolní úřad dojde k závěru, že případ nepředstavuje dostatečný zájem podle Dohody o EHP k odůvodnění (dalšího) šetření, může na tomto základě stížnost zamítnout. Toto rozhodnutí může být přijato před zahájením šetření nebo po provedení opatření souvisejících se šetřením (48). Kontrolní úřad však není povinen odložit stížnost z důvodu nedostatečně významného zájmu podle Dohody o EHP (49). |
| --- | --- |

45.

Pokud Kontrolní úřad dojde k závěru, že případ nepředstavuje dostatečný zájem podle Dohody o EHP k odůvodnění (dalšího) šetření, může na tomto základě stížnost zamítnout. Toto rozhodnutí může být přijato před zahájením šetření nebo po provedení opatření souvisejících se šetřením (48). Kontrolní úřad však není povinen odložit stížnost z důvodu nedostatečně významného zájmu podle Dohody o EHP (49).

b)   Posouzení podle článků 53 a 54

| 46. | Prověření stížnosti podle článků 53 a 54 zahrnuje dva aspekty. Jeden se týká skutečností, které je třeba zjistit za účelem dokázání porušení článků 53 a 54, a jeden se týká právního posouzení jednání, jež je předmětem stížnosti. |
| --- | --- |

46.

Prověření stížnosti podle článků 53 a 54 zahrnuje dva aspekty. Jeden se týká skutečností, které je třeba zjistit za účelem dokázání porušení článků 53 a 54, a jeden se týká právního posouzení jednání, jež je předmětem stížnosti.

| 47. | Pokud stížnost, přestože splňuje požadavky vyplývající z článku 5 kapitoly III a z formuláře C, dostatečně neodůvodňuje předložená tvrzení, může být na základě toho zamítnuta (50). Za účelem zamítnutí stížnosti na základě toho, že jednání, jehož se stížnost týká, neporušuje soutěžní pravidla EHP nebo nespadá do rozsahu jejich působnosti, nemusí Kontrolní úřad ESVO zohlednit okolnosti, které nebyly stěžovatelem uvedeny a které by mohy být zjištěny šetřením případu (51). |
| --- | --- |

47.

Pokud stížnost, přestože splňuje požadavky vyplývající z článku 5 kapitoly III a z formuláře C, dostatečně neodůvodňuje předložená tvrzení, může být na základě toho zamítnuta (50). Za účelem zamítnutí stížnosti na základě toho, že jednání, jehož se stížnost týká, neporušuje soutěžní pravidla EHP nebo nespadá do rozsahu jejich působnosti, nemusí Kontrolní úřad ESVO zohlednit okolnosti, které nebyly stěžovatelem uvedeny a které by mohy být zjištěny šetřením případu (51).

| 48. | Toto sdělení se nemůže vyčerpávajícím způsobem věnovat všem kritériím pro právní posouzení dohod nebo jednání ve vzájemné shodě podle článků 53 a 54. Potenciální stěžovatelé by však měli vedle jiných zdojů vycházet ze širších pokynů dostupných u Kontrolního úřadu ESVO (52), a zejména z judikatury Soudního dvora ESVO a soudů Společenství a rozhodovací praxe Kontrolního úřadu a Komise (53). V následujících bodech jsou uvedeny čtyři konkrétní záležitosti, včetně návodu, kde najít další pokyny. |
| --- | --- |

48.

Toto sdělení se nemůže vyčerpávajícím způsobem věnovat všem kritériím pro právní posouzení dohod nebo jednání ve vzájemné shodě podle článků 53 a 54. Potenciální stěžovatelé by však měli vedle jiných zdojů vycházet ze širších pokynů dostupných u Kontrolního úřadu ESVO (52), a zejména z judikatury Soudního dvora ESVO a soudů Společenství a rozhodovací praxe Kontrolního úřadu a Komise (53). V následujících bodech jsou uvedeny čtyři konkrétní záležitosti, včetně návodu, kde najít další pokyny.

| 49. | Dohody a jednání ve vzájemné shodě spadají do rozsahu působnosti článků 53 a 54, pokud mohou ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. Pokud dohoda nebo jednání ve vzájemné shodě tuto podmínku nesplňují, může se použít vnitrostátní soutěžní právo, nikoli však soutěžní právo EHP. Šírší pokyny k tomuto předmětu lze najít ve sdělení o účinku na pojetí obchodu (54). |
| --- | --- |

49.

Dohody a jednání ve vzájemné shodě spadají do rozsahu působnosti článků 53 a 54, pokud mohou ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. Pokud dohoda nebo jednání ve vzájemné shodě tuto podmínku nesplňují, může se použít vnitrostátní soutěžní právo, nikoli však soutěžní právo EHP. Šírší pokyny k tomuto předmětu lze najít ve sdělení o účinku na pojetí obchodu (54).

| 50. | Dohody spadající do rozsahu působnosti článku 53 mohou být dohody menšího významu, u nichž se má za to, že zjevně nenarušují hospodářskou soutěž. Pokyny k této otázce jsou k dispozici ve sdělení Kontrolního úřadu ESVO de minimis
   (55). |
| --- | --- |

50.

Dohody spadající do rozsahu působnosti článku 53 mohou být dohody menšího významu, u nichž se má za to, že zjevně nenarušují hospodářskou soutěž. Pokyny k této otázce jsou k dispozici ve sdělení Kontrolního úřadu ESVO de minimis
   (55).

| 51. | U dohod, které splňují podmínky nařízení o blokové výjimce, se má za to, že jsou v souladu s podmínkami čl. 53 odst. 3. Aby Kontrolní úřad ESVO mohl odejmout výhody vyplývající z blokové výjimky podle článku 29 kapitoly II, musí konstatovat, že na základě individuálního posouzení dohoda, na kterou se vztahuje nařízení o blokové výjimce, má některé účinky neslučitelné s čl. 53 odst. 3. |
| --- | --- |

51.

U dohod, které splňují podmínky nařízení o blokové výjimce, se má za to, že jsou v souladu s podmínkami čl. 53 odst. 3. Aby Kontrolní úřad ESVO mohl odejmout výhody vyplývající z blokové výjimky podle článku 29 kapitoly II, musí konstatovat, že na základě individuálního posouzení dohoda, na kterou se vztahuje nařízení o blokové výjimce, má některé účinky neslučitelné s čl. 53 odst. 3.

| 52. | Dohody, které omezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP mohou splňovat podmínky čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP. Podle čl. 1 odst. 2 kapitoly II a bez předcházejícího správního rozhodnutí tyto dohody nejsou zakázané. Pokyny k podmínkám, které dohoda musí splňovat podle čl. 53 odst. 3, jsou k dispozici ve sdělení o čl. 53 odst. 3 (56). |
| --- | --- |

52.

Dohody, které omezují hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP mohou splňovat podmínky čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP. Podle čl. 1 odst. 2 kapitoly II a bez předcházejícího správního rozhodnutí tyto dohody nejsou zakázané. Pokyny k podmínkám, které dohoda musí splňovat podle čl. 53 odst. 3, jsou k dispozici ve sdělení o čl. 53 odst. 3 (56).

D.   Postup Kontrolního úřadu ESVO při vyřizování stížností

a)   Přehled

| 53. | Jak již bylo řečeno, Kontrolní úřad ESVO není povinen vést šetření, zda došlo k protiprávnímu jednání, na základě každé podané stížnosti. Je nicméně jeho povinností pečlivě zvážit skutkové i právní aspekty, na které ho upozornil stěžovatel, aby mohl posoudit, zda se jde o jednání, které by mohlo vést k porušení článků 53 a 54 (57). |
| --- | --- |

53.

Jak již bylo řečeno, Kontrolní úřad ESVO není povinen vést šetření, zda došlo k protiprávnímu jednání, na základě každé podané stížnosti. Je nicméně jeho povinností pečlivě zvážit skutkové i právní aspekty, na které ho upozornil stěžovatel, aby mohl posoudit, zda se jde o jednání, které by mohlo vést k porušení článků 53 a 54 (57).

| 54. | V postupu Kontrolního úřadu ESVO při vyřizování stížností lze rozlišit různé fáze (58). |
| --- | --- |

54.

V postupu Kontrolního úřadu ESVO při vyřizování stížností lze rozlišit různé fáze (58).

| 55. | V první fázi po podání stížnosti ji Kontrolní úřad ESVO prozkoumá, případně shromáždí další informace, aby mohl rozhodnout, jaké opatření v souvislosti se stížností přijme. Tato fáze může zahrnovat neformální výměnu názorů mezi Kontrolním úřadem a stěžovatelem s cílem vyjasnit skutkové a právní otázky, které stěžovatele zajímají. V této fázi může Kontrolní úřad dát stěžovateli první odpověď a tím mu poskytnout příležitost rozšířit svá obvinění s ohledem na počáteční reakci. |
| --- | --- |

55.

V první fázi po podání stížnosti ji Kontrolní úřad ESVO prozkoumá, případně shromáždí další informace, aby mohl rozhodnout, jaké opatření v souvislosti se stížností přijme. Tato fáze může zahrnovat neformální výměnu názorů mezi Kontrolním úřadem a stěžovatelem s cílem vyjasnit skutkové a právní otázky, které stěžovatele zajímají. V této fázi může Kontrolní úřad dát stěžovateli první odpověď a tím mu poskytnout příležitost rozšířit svá obvinění s ohledem na počáteční reakci.

| 56. | Ve druhé fázi může Kontrolní úřad ESVO věc dále vyšetřovat s cílem zahájit řízení podle čl. 7 odst. 1 kapitoly II proti subjektům, na něž byla stížnost podána. Pokud Kontrolní úřad usoudí, že neexistují dostatečné důvody k řízení ve věci stížnosti, sdělí stěžovateli důvody a nabídne mu možnost předložit další připomínky ve lhůtě, kterou stanoví (článek 7 odst. 1 kapitoly III). |
| --- | --- |

56.

Ve druhé fázi může Kontrolní úřad ESVO věc dále vyšetřovat s cílem zahájit řízení podle čl. 7 odst. 1 kapitoly II proti subjektům, na něž byla stížnost podána. Pokud Kontrolní úřad usoudí, že neexistují dostatečné důvody k řízení ve věci stížnosti, sdělí stěžovateli důvody a nabídne mu možnost předložit další připomínky ve lhůtě, kterou stanoví (článek 7 odst. 1 kapitoly III).

| 57. | Jestliže stěžovatel neinformuje o svých názorech ve lhůtě stanovené Kontrolním úřadem ESVO, stížnost se považuje za staženou (čl. 7 odst. 3 kapitoly III). Ve všech ostatních případech pak ve třetí fázi postupu vezme Kontrolní úřad na vědomí vyjádření stěžovatele a zahájí řízení ve věci stížnosti, anebo přijme rozhodnutí o zamítnutí stížnosti. (59). |
| --- | --- |

57.

Jestliže stěžovatel neinformuje o svých názorech ve lhůtě stanovené Kontrolním úřadem ESVO, stížnost se považuje za staženou (čl. 7 odst. 3 kapitoly III). Ve všech ostatních případech pak ve třetí fázi postupu vezme Kontrolní úřad na vědomí vyjádření stěžovatele a zahájí řízení ve věci stížnosti, anebo přijme rozhodnutí o zamítnutí stížnosti. (59).

| 58. | Pokud Kontrolní úřad ESVO zamítne stížnost podle článku 13 kapitoly II z toho důvodu, že se danou věcí zabývá nebo zabýval jiný orgán, postupuje dále v souladu s článkem 9 kapitoly III. |
| --- | --- |

58.

Pokud Kontrolní úřad ESVO zamítne stížnost podle článku 13 kapitoly II z toho důvodu, že se danou věcí zabývá nebo zabýval jiný orgán, postupuje dále v souladu s článkem 9 kapitoly III.

| 59. | V průběhu řízení využívají stěžovatelé výhod vyplývajících z řady práv stanovených zejména v článcích 6 až 8 kapitoly III. Řízení Kontrolního úřadu ESVO ve věcech hospodářské soutěže však nepředstavují sporné řízení mezi stěžovatelem na jedné straně a podniky, které jsou předmětem vyšetřování na druhé straně. Procesní práva stěžovatelů tudíž nejsou širší než právo podniků, proti nimž se vede řízení o porušení, na spravedlivé soudní projednání (60). |
| --- | --- |

59.

V průběhu řízení využívají stěžovatelé výhod vyplývajících z řady práv stanovených zejména v článcích 6 až 8 kapitoly III. Řízení Kontrolního úřadu ESVO ve věcech hospodářské soutěže však nepředstavují sporné řízení mezi stěžovatelem na jedné straně a podniky, které jsou předmětem vyšetřování na druhé straně. Procesní práva stěžovatelů tudíž nejsou širší než právo podniků, proti nimž se vede řízení o porušení, na spravedlivé soudní projednání (60).

b)   Orientační lhůta pro vyrozumění stěžovatele o navrhovaném postupu Kontrolního úřadu ESVO

| 60. | Kontrolní úřad ESVO je povinen rozhodnout o stížnostech v přiměřené časové lhůtě (61). Co se rozumí přiměřenou časovou lhůtou závisí na okolnostech každého případu, a zejména na jeho souvislostech, různých procesních úkonech Kontrolního úřadu, chování účastníků řízení, složitosti daného případu a na jeho významu pro různé zúčastněné strany (62). |
| --- | --- |

60.

Kontrolní úřad ESVO je povinen rozhodnout o stížnostech v přiměřené časové lhůtě (61). Co se rozumí přiměřenou časovou lhůtou závisí na okolnostech každého případu, a zejména na jeho souvislostech, různých procesních úkonech Kontrolního úřadu, chování účastníků řízení, složitosti daného případu a na jeho významu pro různé zúčastněné strany (62).

| 61. | Kontrolní úřad ESVO v zásadě usiluje o to, aby v orientačním časovém rámci čtyř měsíců po přijetí stížnosti vyrozuměl stěžovatele o úkonech, které hodlá učinit ve věci stížnosti. Podle okolností konkrétního případu, a zejména v závislosti na případné potřebě vyžádat si doplňující informace od stěžovatele nebo třetích stran, Kontrolní úřad vyrozumí stěžovatele v zásadě do čtyř měsíců, zda v jeho věci hodlá či nehodlá dále šetřit. Tato časová lhůta není právně závazná. |
| --- | --- |

61.

Kontrolní úřad ESVO v zásadě usiluje o to, aby v orientačním časovém rámci čtyř měsíců po přijetí stížnosti vyrozuměl stěžovatele o úkonech, které hodlá učinit ve věci stížnosti. Podle okolností konkrétního případu, a zejména v závislosti na případné potřebě vyžádat si doplňující informace od stěžovatele nebo třetích stran, Kontrolní úřad vyrozumí stěžovatele v zásadě do čtyř měsíců, zda v jeho věci hodlá či nehodlá dále šetřit. Tato časová lhůta není právně závazná.

| 62. | Kontrolní úřad ESVO může proto do čtyř měsíců sdělit stěžovateli své navrhované kroky, jako svou první reakci v rámci první fáze řízení (viz bod 55 výše). Pokud šetření stížnosti postoupilo do druhé fáze (viz bod 56 výše), Kontrolní úřad může také rovnou přistoupit k obeznámení stěžovatele se svým prozatímním hodnocením formou dopisu podle čl. 7 odst. 1 kapitoly III. |
| --- | --- |

62.

Kontrolní úřad ESVO může proto do čtyř měsíců sdělit stěžovateli své navrhované kroky, jako svou první reakci v rámci první fáze řízení (viz bod 55 výše). Pokud šetření stížnosti postoupilo do druhé fáze (viz bod 56 výše), Kontrolní úřad může také rovnou přistoupit k obeznámení stěžovatele se svým prozatímním hodnocením formou dopisu podle čl. 7 odst. 1 kapitoly III.

| 63. | V zájmu zajištění co nejrychlejšího vyřízení stížnosti je žádoucí, aby stěžovatelé náležitě spolupracovali v průběhu řízení (63), například tím, že informují Kontrolní úřad ESVO o nových skutečnostech. |
| --- | --- |

63.

V zájmu zajištění co nejrychlejšího vyřízení stížnosti je žádoucí, aby stěžovatelé náležitě spolupracovali v průběhu řízení (63), například tím, že informují Kontrolní úřad ESVO o nových skutečnostech.

c)   Procesní práva stěžovatele

| 64. | Pokud Kontrolní úřad ESVO zašle podnikům, které jsou předmětem stížnosti, písemnou stížnost podle čl. 10 odst. 1 kapitoly III, má stěžovatel právo na jednu kopii tohoto dokumentu, z níž byly vypuštěny obchodní tajemství a další důvěrné informace o dotčených společnostech (písemné znění stížnosti, která nemá důvěrný charakter; srovnej čl. 6 odst. 1 kapitoly III. Stěžovatel je vyzván, aby podal písemné připomínky k písemné stížnosti. Pro písemné připomínky se stanoví časová lhůta. |
| --- | --- |

64.

Pokud Kontrolní úřad ESVO zašle podnikům, které jsou předmětem stížnosti, písemnou stížnost podle čl. 10 odst. 1 kapitoly III, má stěžovatel právo na jednu kopii tohoto dokumentu, z níž byly vypuštěny obchodní tajemství a další důvěrné informace o dotčených společnostech (písemné znění stížnosti, která nemá důvěrný charakter; srovnej čl. 6 odst. 1 kapitoly III. Stěžovatel je vyzván, aby podal písemné připomínky k písemné stížnosti. Pro písemné připomínky se stanoví časová lhůta.

| 65. | Kontrolní úřad ESVO může mimoto případně poskytnout stěžovatelům příležitost vyjádřit své názory v průběhu ústního slyšení stran, jimž byla adresována písemná stížnost, jestliže o to stěžovatelé požádají ve svých písemných připomínkách (64). |
| --- | --- |

65.

Kontrolní úřad ESVO může mimoto případně poskytnout stěžovatelům příležitost vyjádřit své názory v průběhu ústního slyšení stran, jimž byla adresována písemná stížnost, jestliže o to stěžovatelé požádají ve svých písemných připomínkách (64).

| 66. | Stěžovatelé mohou z vlastní iniciativy nebo na žádost Kontrolního úřadu ESVO předkládat dokumenty obsahující obchodní tajemství či jiné důvěrné informace. Kontrolní úřad chrání důvěrné informace (65). Při vyjadřování svých názorů podle čl. 6 odst. 1 a čl. 7 odst. 1 kapitoly III, jakož i při následném předkládání dalších informací v průběhu téhož řízení, jsou stěžovatelé podle článku 16 kapitoly III povinni označit důvěrné informace, uvést důvody, pro které se informace považují za důvěrné, a předložit samostatnou verzi, která nemá důvěrný charakter. Kontrolní úřad může kromě toho ve všech ostatních případech žádat od stěžovatelů, kteří vypracovávají dokumenty nebo prohlášení, aby označili dokumenty nebo části dokumentů či prohlášení, které považují za důvěrné. Může stěžovateli stanovit konečný termín, do něhož musí oznámit, proč považuje tu kterou informaci za důvěrnou a poskytnout verzi, která nemá důvěrný charakter, včetně stručného popisu nebo neutajovanou verzi každé vymazané informace. |
| --- | --- |

66.

Stěžovatelé mohou z vlastní iniciativy nebo na žádost Kontrolního úřadu ESVO předkládat dokumenty obsahující obchodní tajemství či jiné důvěrné informace. Kontrolní úřad chrání důvěrné informace (65). Při vyjadřování svých názorů podle čl. 6 odst. 1 a čl. 7 odst. 1 kapitoly III, jakož i při následném předkládání dalších informací v průběhu téhož řízení, jsou stěžovatelé podle článku 16 kapitoly III povinni označit důvěrné informace, uvést důvody, pro které se informace považují za důvěrné, a předložit samostatnou verzi, která nemá důvěrný charakter. Kontrolní úřad může kromě toho ve všech ostatních případech žádat od stěžovatelů, kteří vypracovávají dokumenty nebo prohlášení, aby označili dokumenty nebo části dokumentů či prohlášení, které považují za důvěrné. Může stěžovateli stanovit konečný termín, do něhož musí oznámit, proč považuje tu kterou informaci za důvěrnou a poskytnout verzi, která nemá důvěrný charakter, včetně stručného popisu nebo neutajovanou verzi každé vymazané informace.

| 67. | Označení informací za důvěrné nebrání Kontrolnímu úřadu ESVO ve zveřejnění a používání informací, pokud je to nutné k prokázání porušení článků 53 nebo 54 (66). Pokud je k prokázání porušení těchto článků nutné odkrýt obchodní tajemství a důvěrné informace, musí Kontrolní úřad ESVO u každého jednotlivého dokumentu posoudit, zda je potřeba zveřejnit informace větší, než škoda, která by ze zveřejnění mohla vyplynout. |
| --- | --- |

67.

Označení informací za důvěrné nebrání Kontrolnímu úřadu ESVO ve zveřejnění a používání informací, pokud je to nutné k prokázání porušení článků 53 nebo 54 (66). Pokud je k prokázání porušení těchto článků nutné odkrýt obchodní tajemství a důvěrné informace, musí Kontrolní úřad ESVO u každého jednotlivého dokumentu posoudit, zda je potřeba zveřejnit informace větší, než škoda, která by ze zveřejnění mohla vyplynout.

| 68. | Pokud Kontrolní úřad ESVO dospěje k názoru, že stížnost by se dále neměla šetřit, protože neexistuje dostatečný zájem ve smyslu Dohody o EHP, na dalším řízení ve věci, anebo z jiných důvodů, informuje o tom stěžovatele dopisem, v němž uvede právní základ (čl. 7 odst. 1 kapitoly III), vyloží důvody, které vedly Kontrolní úřad ESVO k předběžnému závěru v uvedeném smyslu a poskytne stěžovateli možnost, aby předložil doplňující informace nebo postřehy ve lhůtě, kterou stanoví Kontrolní úřad. Kontrolní úřad rovněž uvede, jaké důsledky bude mít neposkytnutí odpovědi podle čl. 7 odst. 3 kapitoly III, jak vysvětleno níže. |
| --- | --- |

68.

Pokud Kontrolní úřad ESVO dospěje k názoru, že stížnost by se dále neměla šetřit, protože neexistuje dostatečný zájem ve smyslu Dohody o EHP, na dalším řízení ve věci, anebo z jiných důvodů, informuje o tom stěžovatele dopisem, v němž uvede právní základ (čl. 7 odst. 1 kapitoly III), vyloží důvody, které vedly Kontrolní úřad ESVO k předběžnému závěru v uvedeném smyslu a poskytne stěžovateli možnost, aby předložil doplňující informace nebo postřehy ve lhůtě, kterou stanoví Kontrolní úřad. Kontrolní úřad rovněž uvede, jaké důsledky bude mít neposkytnutí odpovědi podle čl. 7 odst. 3 kapitoly III, jak vysvětleno níže.

| 69. | Podle čl. 8 odst. 1 kapitoly III má stěžovatel právo na přístup k informacím, z nichž Kontrolní úřad vycházel, když si utvářel svůj předběžný názor. Tento přístup se obvykle zabezpečí připojením kopie příslušných dokumentů k dopisu. |
| --- | --- |

69.

Podle čl. 8 odst. 1 kapitoly III má stěžovatel právo na přístup k informacím, z nichž Kontrolní úřad vycházel, když si utvářel svůj předběžný názor. Tento přístup se obvykle zabezpečí připojením kopie příslušných dokumentů k dopisu.

| 70. | Časová lhůta pro připomínky stěžovatele k dopisu podle čl. 7 odst. 1 kapitoly III se stanoví podle okolností daného případu. Nesmí být kratší než čtyři týdny (čl. 17 odst. 2 kapitoly III). Neodpoví-li stěžovatel do určené lhůty, stížnost se považuje za staženou podle čl. 7 odst. 3 kapitoly III. Stěžovatelé mají také právo stáhnout svou stížnost kdykoli si to přejí. |
| --- | --- |

70.

Časová lhůta pro připomínky stěžovatele k dopisu podle čl. 7 odst. 1 kapitoly III se stanoví podle okolností daného případu. Nesmí být kratší než čtyři týdny (čl. 17 odst. 2 kapitoly III). Neodpoví-li stěžovatel do určené lhůty, stížnost se považuje za staženou podle čl. 7 odst. 3 kapitoly III. Stěžovatelé mají také právo stáhnout svou stížnost kdykoli si to přejí.

| 71. | Stěžovatel může požádat o prodloužení lhůty k předložení připomínek. V závislosti na okolnostech konkrétního případu může Kontrolní úřad ESVO takové prodloužení schválit. |
| --- | --- |

71.

Stěžovatel může požádat o prodloužení lhůty k předložení připomínek. V závislosti na okolnostech konkrétního případu může Kontrolní úřad ESVO takové prodloužení schválit.

| 72. | V případe, že stěžovatel předloží doplňující připomínky, Kontrolní úřad ESVO je vezme na vědomí. Pokud jsou takové povahy, že změní předchozí postup Kontrolního úřadu, může tento zahájit řízení proti podnikům, které jsou předmětem stížnosti. V tomto řízení má stěžovatel stejná procesní práva jak vysvětleno výše. |
| --- | --- |

72.

V případe, že stěžovatel předloží doplňující připomínky, Kontrolní úřad ESVO je vezme na vědomí. Pokud jsou takové povahy, že změní předchozí postup Kontrolního úřadu, může tento zahájit řízení proti podnikům, které jsou předmětem stížnosti. V tomto řízení má stěžovatel stejná procesní práva jak vysvětleno výše.

| 73. | Pokud připomínky stěžovatele nevedou ke změně navrhovaného postupu Kontrolního úřadu ESVO, tento orgán rozhodne o zamítnutí stížnosti (67). |
| --- | --- |

73.

Pokud připomínky stěžovatele nevedou ke změně navrhovaného postupu Kontrolního úřadu ESVO, tento orgán rozhodne o zamítnutí stížnosti (67).

d)   Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO o zamítnutí stížnosti

| 74. | Pokud Kontrolní úřad ESVO rozhodnutím podle čl. 7 odst. 2 kapitoly III stížnost zamítne, musí uvést důvody v souladu s článkem 16 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, tj. takovým způsobem, který je vhodný pro určitý úkon a který zohlední okolnosti každého případu. |
| --- | --- |

74.

Pokud Kontrolní úřad ESVO rozhodnutím podle čl. 7 odst. 2 kapitoly III stížnost zamítne, musí uvést důvody v souladu s článkem 16 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, tj. takovým způsobem, který je vhodný pro určitý úkon a který zohlední okolnosti každého případu.

| 75. | Výčet důvodů musí jasně a jednoznačně zveřejnit zdůvodnění Kontrolního úřadu ESVO tak, aby stěžovatel mohl zjistit důvody pro rozhodnutí a aby Soudní dvůr ESVO mohl vykonat své právo na přezkoumání rozhodnutí. Kontrolní úřad ESVO však není povinen zaujmout stanovisko ke všem argumentům, o které stěžovatel opřel svou stížnost. Stačí když uvede pouze ty skutečnosti a právní aspekty, které měly v souvislosti s tímto rozhodnutím rozhodující význam (68). |
| --- | --- |

75.

Výčet důvodů musí jasně a jednoznačně zveřejnit zdůvodnění Kontrolního úřadu ESVO tak, aby stěžovatel mohl zjistit důvody pro rozhodnutí a aby Soudní dvůr ESVO mohl vykonat své právo na přezkoumání rozhodnutí. Kontrolní úřad ESVO však není povinen zaujmout stanovisko ke všem argumentům, o které stěžovatel opřel svou stížnost. Stačí když uvede pouze ty skutečnosti a právní aspekty, které měly v souvislosti s tímto rozhodnutím rozhodující význam (68).

| 76. | Zamítne-li Kontrolní úřad ESVO stížnost v případě, v němž se rozhoduje rovněž podle článku 10 kapitoly II (zjištění nepoužitelnosti článku 53 nebo 54), anebo podle článku 9 kapitoly II (Závazky), může se rozhodnutí o zamítnutí stížnosti odvolat na toto druhé rozhodnutí přijaté na základě uvedených ustanovení. |
| --- | --- |

76.

Zamítne-li Kontrolní úřad ESVO stížnost v případě, v němž se rozhoduje rovněž podle článku 10 kapitoly II (zjištění nepoužitelnosti článku 53 nebo 54), anebo podle článku 9 kapitoly II (Závazky), může se rozhodnutí o zamítnutí stížnosti odvolat na toto druhé rozhodnutí přijaté na základě uvedených ustanovení.

| 77. | Proti rozhodnutí o zamítnutí stížnosti se lze odvolat k Soudnímu dvoru ESVO (69). |
| --- | --- |

77.

Proti rozhodnutí o zamítnutí stížnosti se lze odvolat k Soudnímu dvoru ESVO (69).

| 78. | Rozhodnutí o zamítnutí stížnosti bráni stěžovatelům, aby žádali o opětovné zahájení vyšetřování, pokud nepředloží závažné nové důkazy. Další korespondence bývalých stěžovatelů o stejném údajném porušení se tudíž nemůže považovat za novou stížnost, pokud Kontrolnímu úřadu ESVO nejsou předloženy závažné nové důkazy. Kontrolní úřad však může za vhodných okolností spis znovu otevřít. |
| --- | --- |

78.

Rozhodnutí o zamítnutí stížnosti bráni stěžovatelům, aby žádali o opětovné zahájení vyšetřování, pokud nepředloží závažné nové důkazy. Další korespondence bývalých stěžovatelů o stejném údajném porušení se tudíž nemůže považovat za novou stížnost, pokud Kontrolnímu úřadu ESVO nejsou předloženy závažné nové důkazy. Kontrolní úřad však může za vhodných okolností spis znovu otevřít.

| 79. | Rozhodnutím o zamítnutí stížnosti se s Konečnou platností nevyřešila otázka, zda došlo či nedošlo k porušení článků 53 nebo 54, i když Kontrolní úřad ESVO posuzoval skutkovou podstatu na základě článků 53 a 54. Posouzení Kontrolního úřadu v souvislosti s rozhodnutím o zamítnutí stížnosti tedy nebrání Soudnímu dvoru ESVO nebo orgánu pro hospodářskou soutěž, aby použily články 53 a 54 na dohody a postupy, které jim byly předloženy. V rámci posouzení Kontrolního úřadu v souvislosti s rozhodnutím o zamítnutí stížnosti se představují skutečnosti, které mohou soudy členských států ESVO nebo orgány pro hospodářskou soutěž zohlednit při zkoumání otázky, zda jsou předmětné dohody nebo jednání v souladu s články 53 a 54 (70). |
| --- | --- |

79.

Rozhodnutím o zamítnutí stížnosti se s Konečnou platností nevyřešila otázka, zda došlo či nedošlo k porušení článků 53 nebo 54, i když Kontrolní úřad ESVO posuzoval skutkovou podstatu na základě článků 53 a 54. Posouzení Kontrolního úřadu v souvislosti s rozhodnutím o zamítnutí stížnosti tedy nebrání Soudnímu dvoru ESVO nebo orgánu pro hospodářskou soutěž, aby použily články 53 a 54 na dohody a postupy, které jim byly předloženy. V rámci posouzení Kontrolního úřadu v souvislosti s rozhodnutím o zamítnutí stížnosti se představují skutečnosti, které mohou soudy členských států ESVO nebo orgány pro hospodářskou soutěž zohlednit při zkoumání otázky, zda jsou předmětné dohody nebo jednání v souladu s články 53 a 54 (70).

e)   Zvláštní situace

| 80. | Podle článku 8 kapitoly II může Kontrolní úřad ESVO z vlastní iniciativy nařídit předběžná opatření, pokud existuje nebezpečí vážného a nenapravitelného narušení hospodářské soutěže. V článku 8 kapitoly II je jasně ustanoveno, že stěžovatelé nemohou použít institut předběžného opatření podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. Žádosti podniků o předběžná opatření lze podávat soudům členských států ESVO, které mohou o těchto opatřeních rozhodovat nejlépe (71). |
| --- | --- |

80.

Podle článku 8 kapitoly II může Kontrolní úřad ESVO z vlastní iniciativy nařídit předběžná opatření, pokud existuje nebezpečí vážného a nenapravitelného narušení hospodářské soutěže. V článku 8 kapitoly II je jasně ustanoveno, že stěžovatelé nemohou použít institut předběžného opatření podle čl. 7 odst. 2 kapitoly II. Žádosti podniků o předběžná opatření lze podávat soudům členských států ESVO, které mohou o těchto opatřeních rozhodovat nejlépe (71).

| 81. | Některé osoby mohou chtít informovat Kontrolní úřad ESVO o podezření z porušování článků 53 nebo 54, aniž by byla jejich totožnost odhalena podnikům, jichž se jejich tvrzení týkají. Tyto osoby by měly kontaktovat Kontrolní úřad. Kontrolní úřad je povinen respektovat žádost informátora o zachování anonymity (72), pokud žádost o anonymitu není prokazatelně neodůvodněná. |
| --- | --- |

81.

Některé osoby mohou chtít informovat Kontrolní úřad ESVO o podezření z porušování článků 53 nebo 54, aniž by byla jejich totožnost odhalena podnikům, jichž se jejich tvrzení týkají. Tyto osoby by měly kontaktovat Kontrolní úřad. Kontrolní úřad je povinen respektovat žádost informátora o zachování anonymity (72), pokud žádost o anonymitu není prokazatelně neodůvodněná.

---

(1)  Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 65.

(2)  Pravomoc k vyřizování jednotlivých případů podle článků 53 a 54 Dohody o EHP je rozdělena mezi Kontrolní úřad ESVO a Komisi podle pravidel stanovených v článku 56 Dohody o EHP. Pravomoc k vyřízení daného případu má však pouze jeden z kontrolních orgánů.

(3)  Poté, co dne 20. května 2005 vstoupila v platnost dohoda doplňující Prokol 4 k Dohodě států ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora ze dne 24. září 2004, kapitola II protokolu 4 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru se do značné míry odráží v nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1), které tvoří pilíř ESVO.

(4)  Poté, co dne 1. července 2005 vstoupila v platnost Dohoda států ESVO o zřízení Kontroního úřadu a Soudního dvora ze dne 3. prosince 2004, bude kapitola III protokolu 4 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru odrážet nařízení Komise (ES) č. 773/2004, Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 18.

(5)  Úřad vyřizuje korespondenci osob, které zasílají informace v souladu se zásadou řádného úředního a správního postupu.

(6)  Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO, dosud nebylo zveřejněno.

(7)  Tyto úkoly plní společně s Komisí v souladu s pravidly o pravomoci podle článku 56 Dohody o EHP.

(8)  Věc C-344/98 Masterfoods proti HB Ice Cream, Sb. rozh. [2000], s. I-11369, odst. 46; věc C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb.rozh.[1999] s. I-1341, odst. 88; věc T-24/90 Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 73–77. Článek 6 Dohody o EHP stanoví, že aniž by byl dotčen budoucí vývoj judikatury, ustanovení této dohody, která jsou k dnešnímu dni v podstatě shodná s odpovídajícími pravidly Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a s právními akty přijatými na základě těchto dvou smluv, se při jejich provádění a užívání interpretují v souladu s příslušnými rozsudky Soudního dvora Evropských společenství vydanými před datem podpisu Dohody o EHP. Pokud se jedná o příslušné rozsudky Soudního dvora vydané po datu podpisu Dohody o EHP vezme Kontrolní úřad ESVO a Soudní dvůr ESVO podle čl. 3 odst. 2 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru náležitě v úvahu zásady stanovené v těchto rozsudcích.

(9)  Viz zejména články 5, 6, 11, 12, 15, 22, 29 a 40 kapitoly II.

(10)  Viz sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO. odst. 5.

(11)  Judikatura Spolčenství, viz věc 127/73 Belgische Radio en Televisie (BRT) proti společnosti SABAM a Fonior, Sb. rozh. [1974] s. 51 odst. 16; Věc C-282/95 P Guérin automobiles proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozhodnutí [1997] s. I-1503, odst.39; Věc C-453/99 Courage proti Bernhardu Crehanovi, Sb. rozh. [2001] s. 6297, odst. 23.

(12)  Viz věc E-4/01, Karlsson, Sb. rozh.[2002] s. 240 odst. 28.

(13)  Viz věc E-1/94, Karlsson, Sb. rozh. [1994–1995] s. 15 odst. 77.

(14)  Věc C-453/99 Courage proti Bernhardu Crehanovi, Sb. rozh. [2001] s. 6297, odst. 26 a 27.

(15)  Viz články 1, 6 a 15 kapitoly II.

(16)  Podrobnější vysvětlení tohoto mechanismu viz Sdělení o spolupráci mezi Kontrolním úřadem a soudy států ESVO při používání článků 53 a 54 ES nebylo prozatím zveřejněno.

(17)  věc T-24/90 Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 93.

(18)  Viz rozsudek Soudního dvora ESVO ve věci E-3/97 Jaeger proti Opel Norge, zpráva Soudního dvora ESVO [1998] s. 1 odst. 77 a věc E-7/01 Hegelstad proti Hydro Texaco, zpráva Soudního dvora ESVO [2002] s. 310, odst. 43 a také rozsudky soudů Společenství ve věci C-230/96, Cabour a Nord Distribution Automobile proti Amor „SOCO“, Sb. rozh. [1998] s. I-2055, odst. 51; Spojené případy T-185/96, T-189/96 a T-190/96, Dalmaso a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. II-93, odst. 50.

(19)  Viz článek 8 kapitoly II odst. 80 a níže. Podle konkrétního případu mohou být orgány pro hospodářskou soutěž států ESVO rovněž být způsobilé k přijetí přechodných opatření.

(20)  Viz odst. 41 a níže.

(21)  Sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO.

(22)  Sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO, odst. 8 až 14.

(23)  Čl. 11 odst. 2 a 3 kapitoly II; Sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO, odst. 15/16.

(24)  Sdělení o spolupráci v rámci sítě orgánů pro hospodářskou soutěž států ESVO, odst. 33.

(25)  Toto oznámení se rozsáhleji vysvětluje v odst. 33 níže.

(26)  Soudy Společenství přiznaly možnost vlastního uvážení Komisi v rámci jejích donucovacích činností, viz např. věc C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, sb. rozh. [1999] s. I-1341, odst. 88; věc T-24/90 Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 73 až 77 a 85. Viz též odst. 8 výše.

(27)  Možnost Komise odvolávat se na zájem Společenství uvedený v případu jako kritérium důležitosti je uznaná na základě judikatury, a to počínaje rozsudkem ve věci T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 85. Úřad se domnívá, že disponuje ve smyslu Dohody o EHP podobnou možností.

(28)  V této souvislosti viz: Věc C-282/95 P, Guérin automobiles proti Komisi Evropských společenství, [1997] Sb. rozh. I-1503, odst. 36.

(29)  Čl. 5 odst. 1 kapitoly II.

(30)  Věc T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1995] s. II-147, odst. 28. Sdružení podniků vystupovala rovněž jako stěžovatel v případech, na nichž je založen rozsudek ve věci 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1985] s. 1105 a ve věci T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) proti Komisi Evropských společenství, dosud nezveřejněno ve Sb. rozh. [2003].

(31)  Spojené věci T-133/95 and T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1998] s. II-3645, odst. 79–83.

(32)  V souvislostech Společenství viz: věc T-37/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEUC) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1994] s. II-285, odst. 36.

(33)  Tato otázka byla v současné době vznesena v řízení projednávaném Soudem prvního stupně Evropských společenství (spojené věci T-213 a 214/01). Komise rovněž připustila jako stěžovatele jednotlivého spotřebitele, a to ve svém rozhodnutí ze dne 9. prosince 1998 ve věci IV/D-2/34.466, Greek Ferries, Úř. věst. L 109, 27.4.1999, s. 24, odst. 1.

(34)  Spojené věci T-133/95 a T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1998] s. II-3645, odst. 79.

(35)  Věc T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 76; věc C-91/95 P, Roger Tremblay a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1996] s. I-5547, odst. 30.

(36)  Věc 125/78, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1979] s. 3173, odst. 17; věc C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. I-1341, odst. 87.

(37)  Ustálená judikatura ve Společenství od rozsudku ve věci T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 77 a 85; viz rovněž poznámku č. 26 a 27.

(38)  Ustálená judikatura ve Společenství od rozsudku ve věci T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 75. Podle kapitoly II je tato zásada relevantní pouze v souvislosti s článkem 29 této kapitoly.

(39)  V této souvislosti viz: věc 210/81, Oswald Schmidt obchodující jako Demo-Studio Schmidt proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1983] s. 3045, para. 19; věc C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. I-1341, odst. 86.

(40)  Věc C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. I-1341, odst. 79–80.

(41)  V této souvislosti viz: věc C-450/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [2001] s. I-3947, odst. 57–59.

(42)  V této souvislosti viz: věc T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 88; věc T-5/93, Roger Tremblay a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1995] s. II-185, odst. 65; věc T-575/93, Casper Koelman proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1996] s. II-1, odst. 75–80; viz rovněž část II, kde je uvedeno podrobnější vysvětlení dané situace.

(43)  V této souvislosti viz: Věc C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. I-1341, odst. 92/93.

(44)  Ustálená judikatura ve Společenství od rozsudku ve věci T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1992] s. II-2223, odst. 86.

(45)  V této souvislosti viz: věc C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [2001] s. I-3875, odst. 37.

(46)  V této souvislosti viz: Věc T-77/95, Syndicat français de l'Express International a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1997] s. II-1, odst. 57; věc C-119/97P, Union française de l'express (Ufex) a ostatní proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. I-1341, odst. 95. Viz rovněž věc T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1994] s. II-285, odst. 113, ve které byl nepsaný závazek mezi členským státem a třetí zemí mimo rámec společné obchodní politiky prohlášen za nedostatečný k potrvzení, že bylo upuštěno od jednání, které je předmětem stížnosti.

(47)  V této souvislosti viz: věc T-110/95, International Express Carriers (IECC) proti Komisi Evropských společenství a ostatním, Sb. rozh. [1998] s. II-3605, odst. 57, potvrzená rozsudkem ve věci 449/98 P, International Express Carriers (IECC) proti Komisi Evropských společenství a ostatním, Sb. rozh. [2001] s. I-3875, odst. 44–47.

(48)  V této souvislosti viz: věc C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) proti Komisi Evropských společenství a ostatním, Sb. rozh. [2001] s. I-3875, odst. 37.

(49)  V této souvislosti viz: věc T-77/92, Parker Pen proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1994] s. II-549, odst. 64/65.

(50)  Věc 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1985] s. 1105, odst. 21–24; věc T-198/98, Micro Leader Business proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1999] s. II-3989, odst. 32–39.

(51)  V této souvislosti viz: věc T-319/99, Federacion Nacional de Empresas (FENIN) proti Komisi Evropských společenství, dosud neuveřejněno ve Sb. rozh. [2003], odst. 43.

(52)  Širší pokyny jsou k dipozici na internetové stránce Kontrolního úřadu:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/.

(53)  Jak je uvedeno v článku 58 Dohody o EHP a protokolu 23 k této dohodě, Kontrolní úřad a Komise mají vzájemně splupracovat, aby mimo jiné prosazovaly stejnorodé provádění, uplatňování a výklad Dohody o EHP. I když rozhodnutí Komise a neformální dopisy s pokyny Kontrolní úřad nezavazují, bude Kontrolní úřad usilovat o to, aby náležitě zohlednil rozhodovací praxi Komise.

(54)  Pokyny o účinku na pojetí obchodu uvedeného v článcích 53 a 54 Dohody o EHP, dosud neuveřejněné.

(55)  Sdělení o dohodách menšího významu, které výrazně neomezují hospodářskou soutěž podle čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP (de minimis), Úř. věst. C 67, 20.3.2003, s. 20 a dodatek EHP č. 15, 20.3.2003, s. 11.

(56)  Pokyny o použití čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP, dosud neuveřejněné.

(57)  V této souvislosti viz : věc 210/81, Oswald Schmidt, obchodující pod firmou Demo-Studio Schmidt proti Komisi Evropských společenství, [1983] Sb. rozh 3045, odst. 19; Věc T-24/90, Automec proti Komisi Evropských společenství, [1992] Sb. rozh. II-2223, odst. 79.

(58)  V této souvislosti viz: věc T-64/89, Automec proti Komisi Evropských společenství, [1990] Sb. rozh. II-367, odst. 45–47; věc T-37/92, Bureau Européen des Unions des Consommateurs (BEUC) proti Komisi Evropských společenství, [1994] Sb. Rozh. II-285, odst. 29.

(59)  V této souvislosti viz: Věc C-282/95 P, Guérin automobiles proti Komisi Evropských společenství, [1997] Sb. rozh. I-1503, odst. 36.

(60)  Spojené věci 142 a 156/84, British American Tobacco Company a R. J. Reynolds Industries proti Komisi Evropských společrnství [1987] Sb. rozh. 249, odst. 19/20.

(61)  V této souvislosti viz: Věc C-282/95 P, Guérin automobiles proti Komisi Evropských společenství, [1997] Sb. rozh. I-1503, odst. 37.

(62)  V této souvislosti viz: Spojené věci T-213/95 a T-18/96, Stichting Certificatie Kraanverhuurbedrijf (SCK) a Federatie van Nederlandse Kraanbedrijven (FNK) proti Komisi Evropských společenství, [1997] Sb. rozh. 1739, odst. 57.

(63)  Pojem „náležitost“ ze strany stěžovatele použil Soud prvního stupně Evropských společenství ve věci T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten a další proti Komisi Evropských společenství, [1997] Sb. rozh. II-759, bod 75.

(64)  Ustanovení čl. 6 odst. 2 kapitoly III.

(65)  Článek 122 Dohody o ESVO, čl. 14 odst.4 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, článek 28 kapitoly II a články 15 a 16 kapitoly III.

(66)  Ustanovení čl. 27 odst. 2 kapitoly II.

(67)  Ustanovení čl.. 7 odst. 2 kapitoly III, viz v této souvislosti věc C-282/95 P, Guérin automobiles proti Komisi Evropských společenství, [1997] Sb. rozh. I-1503, odst. 36.

(68)  Ustálená judikatura, srovnej. věc E-2/94, Scottish Salmon Growers Association Limited proti Kontrolnímu úřadu ESVO, Sb. rozh. [1994–1995] s. 59, věc E-4/97. Norwegian Bankers' Association proti Kontrolnímu úřadu ESVO, Sb. rozh. [1998] s. 38, a ve Společenství mimo jiné věc T-114/92, Bureau Européen des Médias et de l'Industrie Musicale (BEMIM) proti Komisi Evropských společenství [1995] ECR II-147, bod. 41.

(69)  Ustanovení čl. 36 odst. 2 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru. Ve Společenství viz v této souvislosti: Věc 210/81, Oswald Schmidt, obchodující pod firmou Demo-Studio Schmidt proti Komisi Evropských společenství, [1983] Sb. rozh, s. 3045.

(70)  V této souvislosti viz: věc T-575/93, Casper Koelman proti Komisi Evropských společenství, [1996] Sb. rozh. II-1, odst. 41–43.

(71)  V závislosti na daném případě mohou být přijetí předběžných opatření způsobilé orgány pro hospodářskou soutěž členských států ESVO.

(72)  Věc 145/83, Stanley George Adams proti Komisi Evropských společenství, Sb. rozh. [1985] s. 3539.

---

PŘÍLOHA

Image

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/27

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Státní podpora C 24/07 (ex NN 71/06) – Státní podpora společnostem Flughafen Lübeck GmbH a RyanAir

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 287/07)

Dopisem ze dne 10. července 2007, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro energii a dopravu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A, General Affairs |
| DM 28, 6/109 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A, General Affairs

DM 28, 6/109

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Tyto připomínky budou sděleny Německu. Zúčastněná strana podávající připomínky může písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

—   Popis opatření/podpory, vůči které Komise zahajuje řízení:

Případ se týká určitých obchodních vztahů, které by mohly vzbudit pochybnosti v otázkách poskytnutí státní podpory ve spojitosti s letištěm Lübeck Blankensee, jejíž povaha se liší podle toho, které zúčastněné strany se dotýká.

| — | Údajná státní podpora společnosti Flughafen Lübeck GmbH (provozovatel letiště) na provozování letiště: Zdá se, že hanzovní město Lübeck financovalo provoz letiště různými způsoby, jmenovitě dohodou o přenosu ztráty, výhodnou nájemní smlouvou a zárukami. |
| --- | --- |

—

Údajná státní podpora společnosti Flughafen Lübeck GmbH (provozovatel letiště) na provozování letiště: Zdá se, že hanzovní město Lübeck financovalo provoz letiště různými způsoby, jmenovitě dohodou o přenosu ztráty, výhodnou nájemní smlouvou a zárukami.

| — | Údajná státní podpora společnosti Flughafen Lübeck GmbH ve formě financování infrastruktury: Federální země Šlesvicko-Holštýnsko přiznala společnosti Flughafen Lübeck GmbH prostřednictvím hanzovního města Lübeck prostředky k financování stavebních investic na letišti v Lübecku (zejména zřízení radionavigačního zařízení pro přesné přiblížení na přistání kategorie II (ILS Cat II). |
| --- | --- |

—

Údajná státní podpora společnosti Flughafen Lübeck GmbH ve formě financování infrastruktury: Federální země Šlesvicko-Holštýnsko přiznala společnosti Flughafen Lübeck GmbH prostřednictvím hanzovního města Lübeck prostředky k financování stavebních investic na letišti v Lübecku (zejména zřízení radionavigačního zařízení pro přesné přiblížení na přistání kategorie II (ILS Cat II).

| — | Údajná státní podpora společnosti Infratil v souvislosti s privatizací společnosti Flughafen Lübeck GmbH: Společnost Flughafen Lübeck GmbH byla „privatizována“, jelikož 90 % akcií společnosti Flughafen Lübeck GmbH bylo prodáno hanzovním městem Lübeck společnosti Infratil, provozovateli infrastruktury se sídlem na Novém Zélandu. |
| --- | --- |

—

Údajná státní podpora společnosti Infratil v souvislosti s privatizací společnosti Flughafen Lübeck GmbH: Společnost Flughafen Lübeck GmbH byla „privatizována“, jelikož 90 % akcií společnosti Flughafen Lübeck GmbH bylo prodáno hanzovním městem Lübeck společnosti Infratil, provozovateli infrastruktury se sídlem na Novém Zélandu.

| — | Údajná státní podpora společnosti RyanAir: Pokud se jedná o vztah mezi společností Flughafen Lübeck GmbH a nízkonákladovou leteckou společností RyanAir, mohla být společnost RyanAir příjemcem státní podpory ve formě nepřiměřených přistávacích poplatků a poplatků za cestující či kombinovaných poplatků a obchodních dohod. |
| --- | --- |

—

Údajná státní podpora společnosti RyanAir: Pokud se jedná o vztah mezi společností Flughafen Lübeck GmbH a nízkonákladovou leteckou společností RyanAir, mohla být společnost RyanAir příjemcem státní podpory ve formě nepřiměřených přistávacích poplatků a poplatků za cestující či kombinovaných poplatků a obchodních dohod.

—   Posouzení opatření/podpory:

Komise dospěla k názoru, že privatizace společnosti Flughafen Lübeck GmbH by mohla být provedena v souladu s příslušnými pokyny Komise, a tudíž by se nejednalo o státní podporu. Nicméně v této chvíli nemůže s jistotou určit, zda cena placená společností Infratil byla cenou tržní.

V případě dalších tří opatření dospěla Komise k závěru, že se jedná o státní podporu.

Slučitelnost uvedené podpory s právním základem včetně vyjádření pochybností Komise s přesnými odkazy na specifická opatření odpovídajících pokynů/právních rámců.

Podpora na provoz pro společnost Flughafen Lübeck GmbH byla vyhodnocena podle čl. 86 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. V této fázi má Komise vážné pochybnosti, zda může být prohlášena za slučitelnou se společným trhem, jelikož zřejmě nelze uplatnit žádnou výjimku ze všeobecného zákazu státní podpory.

Investiční podpora pro společnost Flughafen Lübeck GmbH může být prohlášena za slučitelnou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) a pokynů Komise z roku 2005 pro státní podporu regionálním letištím, pokud jsou splněny všechny podmínky stanovené v těchto pokynech. Jedná se o tyto podmínky:

| — | konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.), |
| --- | --- |

—

konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost atd.),

| — | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli, |
| --- | --- |

—

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli,

| — | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávající infrastruktury, |
| --- | --- |

—

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávající infrastruktury,

| — | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně, |
| --- | --- |

—

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně,

| — | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

—

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.

V této fázi má Komise pochybnosti, zda některá z těchto podmínek byla vůbec splněna.

Pokud vyjde najevo, že cena zaplacená Infratilem byla nižší než tržní cena, není státní podpora v kontextu privatizace slučitelná se společným trhem, jelikož se neuplatní žádný z důvodů slučitelnosti.

Podpora na provoz pro společnost RyanAir může být prohlášena za slučitelnou se společným trhem, pokud jsou splněny podmínky pro podporu na zahájení činnosti podle pokynů Komise z roku 2005 pro státní podporu regionálním letištím. Komise má pochybnosti, zda jsou splněny tyto podmínky:

| — | Otevření nových tras: německé orgány neprokázaly, že je podpora omezena na nové trasy. |
| --- | --- |

—

Otevření nových tras: německé orgány neprokázaly, že je podpora omezena na nové trasy.

| — | Ekonomická životaschopnost a degresivita: německé orgány neprokázaly, že je podpora omezena na nové trasy, ani že je degresivní. |
| --- | --- |

—

Ekonomická životaschopnost a degresivita: německé orgány neprokázaly, že je podpora omezena na nové trasy, ani že je degresivní.

| — | Podpora spojená s náklady na zahájení činnosti: německé orgány neprokázaly, že je podpora omezena na náklady spojené se zahájením činnosti. |
| --- | --- |

—

Podpora spojená s náklady na zahájení činnosti: německé orgány neprokázaly, že je podpora omezena na náklady spojené se zahájením činnosti.

| — | Zveřejnění a nediskriminace: německé orgány neprokázaly, že podpora byla zveřejněna a byla poskytnuta na nediskriminačním základě. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění a nediskriminace: německé orgány neprokázaly, že podpora byla zveřejněna a byla poskytnuta na nediskriminačním základě.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1) může být od příjemce požadováno navrácení všech podpor, které jsou v rozporu s právními předpisy.

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

---

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/29

---

STÁTNÍ PODPORA – RUMUNSKO

Státní podpora C40/07 (ex NN 48/07) – privatizace Mittal Steel Roman

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 287/08)

Dopisem ze dne 25. září 2007, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Rumunsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření týkajícího se státní podpory.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou Rumunsku sděleny. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti, pokud jde o jejich totožnost.

SHRNUTÍ

POSTUP

V souvislosti s privatizací podniku Mittal Steel Roman (MS Roman), dříve Petrotub, této společnosti v roce 2003 několik veřejných orgánů zcela prominulo její dluhy nebo se s ní dohodlo na úpravě splátkového kalendáře. Po přistoupení Rumunska k EU požádala Komise o informace o tomto prominutí a úpravách splátkového kalendáře, které Rumunsko předložilo ve dnech 8. března 2007, 13. března 2007, 14. června 2007 a 5. července 2007.

POPIS

MS Roman je výrobce litinových a ocelových trubek se sídlem ve městě Roman v Rumunsku. Spadá do ocelářského sektoru, jak je vymezen v příloze B Víceodvětvového rámce pro regionální podporu pro velké investiční projekty. Podnik byl zprivatizován v roce 2003, jeho vlastníkem se stal LNM Holdings N.V., nyní Mittal Steel. V souvislosti s touto privatizací se správa sociálního zabezpečení, fond nezaměstnanosti, národní zdravotní fond a Úřad pro privatizaci a správu státního majetku – APAPS (nyní Úřad pro vymáhání státního majetku – AVAS), který byl vlastníkem podniku Petrotub před jeho privatizací, dohodly na prominutí splatných dluhů ve výši 931,47 mld. ROL (24,39 mil. EUR) a na úpravě splátkového kalendáře pro splatné dluhy ve výši 20,00 mil. ROL (0,52 mil. EUR). Rumunsko zastává názor, že privatizace byla pro stát výhodnější než likvidace podniku a že stát při změně splátkového kalendáře a prominutí dluhů jednal jako soukromý hospodářský provozovatel. Rumunsko proto dospělo k závěru, že tato prominutí dluhů a tyto změny splátkového kalendáře nepředstavují státní podporu.

POSOUZENÍ

Přestože případná podpora byla poskytnuta před přistoupením Rumunska k EU má Komise vzhledem k zvláštním ustanovením ohledně podpory ocelářského průmyslu obsaženým v příloze VII protokolu k aktu o přistoupení pravomoc tuto případnou podporu posoudit.

Komise má pochybnosti, zda prominutí dluhů a změny splátkového kalendáře nepředstavovaly státní podporu. Zaprvé, Komise zpochybňuje, že úhrady jednotlivým veřejným věřitelům a APAPS lze kumulovat. Ke každému věřiteli je naopak třeba přistupovat samostatně. Na základě toho se zdá, že pro každého z věřitelů a pro APAPS by byl výhodnější konkurz na společnost a její likvidace.

Zadruhé, i pokud by Komise akceptovala, že veřejné věřitele a APAPS, jakožto akcionáře, lze vnímat společně jako jeden celek, má i nadále pochybnosti o tom, že privatizace byla nejvýhodnějším řešením. Při výpočtu nákladů, jaké by si vyžádala likvidace, započítává Rumunsko náklady, které nese stát v podobě úhrad na základě státní záruky, která byla podniku Petrotub poskytnuta v roce 1998. Při posouzení, zda stát jednal jako soukromý hospodářský provozovatel, je však třeba rozlišit mezi závazky, které by v obdobné situaci vznikly pro soukromého provozovatele, a mezi závazky státu jakožto veřejného orgánu. Veřejná záruka byla podle dostupných informací poskytnuta státem jakožto veřejným orgánem a jakékoliv úhrady na základě této záruky proto nelze zahrnovat do výpočtu nákladů na likvidaci. Pokud bychom tyto úhrady nezohledňovali, zdá se, že konkurz by pro stát byl výhodnějším řešením než privatizace.

ZNĚNÍ DOPISU

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea vizată

| (2) | MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați. |
| --- | --- |

(2)

MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați.

| (3) | De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1). |
| --- | --- |

(3)

De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1).

2.2.   Privatizarea

| (4) | MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003. |
| --- | --- |

(4)

MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003.

| (5) | Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005.

2.3.   Posibil ajutor de stat în contextul privatizării

| (6) | În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:






  — | Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR). |
| --- | --- | --- |

(6)

În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:

—

Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR).

| — | APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR).

| (7) | În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(7)

În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003.

| (8) | România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(8)

România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007.

| (9) | Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:






  — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- | --- |

(9)

Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- |

—

Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar. |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar.

| — | APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| (10) | Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri. |
| --- | --- |

(10)

Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri.

| (11) | Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(11)

Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007.

III.   EVALUARE

3.1.   Legislația aplicabilă

| (12) | Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(12)

Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă.

| (13) | Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea. |
| --- | --- |

(13)

Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea.

| (14) | Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel. |
| --- | --- |

(14)

Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel.

| (15) | Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008.

| (16) | Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88). |
| --- | --- |

(16)

Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88).

3.2.   Ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (17) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.2.1.   Favorizarea unei anumite întreprinderi

(i)   Scutirea de la plata datoriilor publice

| (18) | Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă. |
| --- | --- |

(18)

Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă.

| (19) | România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(19)

România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață.

| (20) | Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II).

| (21) | Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. |
| --- | --- |

(21)

Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic.

| (22) | Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:








  În mii de ROL | Privatizare | Scenariu de faliment I | Scenariu de faliment II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăți în cadrul unei garanții de stat | 0 | [– 570 000 000-1 145 000 000] (4) | [– 570 000 000-954 000 000] |
| Bugetul asigurărilor sociale
  [sume indexate] | [2] | [213] | [243] |
| Fondul de șomaj
  [sume indexate] | [0,02] | [6] | [7] |
| Fondul de asigurări sociale de sănătate
  [sume indexate] | [31] | [26] | [30] |
| APAPS | 0 | 0 | 0 |
| Preț de achiziție | 200 646 000 | nu se aplică | nu se aplică |
| TOTAL instituții de stat
  [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |

(22)

Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:

În mii de ROL

Privatizare

Scenariu de faliment I

Scenariu de faliment II

Plăți în cadrul unei garanții de stat

0

[– 570 000 000-1 145 000 000] (4)

[– 570 000 000-954 000 000]

Bugetul asigurărilor sociale

[sume indexate]

[2]

[213]

[243]

Fondul de șomaj

[sume indexate]

[0,02]

[6]

[7]

Fondul de asigurări sociale de sănătate

[sume indexate]

[31]

[26]

[30]

APAPS

0

0

0

Preț de achiziție

200 646 000

nu se aplică

nu se aplică

TOTAL instituții de stat

[sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

[sume indexate]

[100]

[243]

[282]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[243]

[282]

| (23) | Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare. |
| --- | --- |

(23)

Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare.

| (24) | Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment. |
| --- | --- |

(24)

Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment.

| (25) | Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție.

| (26) | Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos. |
| --- | --- |

(26)

Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos.

Evaluarea individuală a diferiților creditori

| (27) | Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(27)

Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia.

| (28) | În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat.

| (29) | În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR). |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR).

| (30) | Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat.

| (31) | În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți.

| (32) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment. |
| --- | --- |

(32)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment.

| (33) | S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL. |
| --- | --- |

(33)

S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL.

| (34) | Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață.

| (35) | Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate.

Îndoieli cu privire la calcularea rezultatului în urma falimentului

| (36) | În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(36)

În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia.

| (37) | Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II). |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II).

| (38) | În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public.

| (39) | În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(39)

În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar.

| (40) | De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România.

| (41) | Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze. |
| --- | --- |

(41)

Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze.

| (42) | În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței.

| (43) | Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat.

| (44) | România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății. |
| --- | --- |

(44)

România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății.

| (45) | Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat.

| (46) | Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare.

| (47) | În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor. |
| --- | --- |

(47)

În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor.

| (48) | Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății.

(ii)   Reeșalonarea datoriilor publice

| (49) | Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman. |
| --- | --- |

(49)

Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman.

3.2.2.   Alte condiții prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (50) | Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(50)

Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre.

3.2.3.   Concluzie asupra articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (51) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință. |
| --- | --- |

(51)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință.

3.3.   Derogare în cadrul articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

| (52) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față.

| (53) | În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului. |
| --- | --- |

(53)

În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului.

| (54) | În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri. |
| --- | --- |

(54)

În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri.

IV.   DECIZIE

| (55) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute în articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. În caz contrar, Comisia va adopta o decizie în funcție de informațiile pe care le deține. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită o copie a acestei scrisori, în cel mai scurt termen, potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că orice ajutor de tip ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia informează România că va informa părțile interesate publicând această scrisoare, precum și un rezumat justificativ al acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea de Supraveghere a AELS prin transmiterea către aceasta a unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.“

---

(1)  JO C 70, 19.3.2002, p. 8.

1

(2)  În luna mai 2004, APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare) au fuzionat, rezultând astfel o nouă entitate — AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

2

(3)  Rata de schimb utilizată este de 38 185 ROL = 1 EUR care era rata de schimb oficială stabilită de Banca Națională a României la data de 30 septembrie 2003. România a utilizat această rată de schimb în datele furnizate.

3

(4)  Informațiile cuprinse între [...] sunt informații cu caracter confidențial și reprezintă fie sumele indexate, fie marginile între care se situează sumele absolute.

4

(5)  Din raport nu reiese în mod clar din ce motiv plățile diferă în cele două scenarii de faliment.

5

(6)  Cauza T-152/99 HAMSA împotriva Comisiei, hotărârea Curții de Justiție din 11 iulie 2002.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, cauza C-344/99 Germania v. Comisie (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003, alineatul (134); cauze conexe C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisie (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, alineatul (22).

7

Gröditzer Stahlwerke

Hytasa

(8)  A se vedea alineatul (134) din cauza C-344/99 (citat anterior).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

10

---

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/38

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard)

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 287/09)

| 1. | Komise dne 16. listopadu 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Motorola Inc. („Motorola“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Vertex Standard („Vertex Standard“, Japonsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 16. listopadu 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Motorola Inc. („Motorola“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Vertex Standard („Vertex Standard“, Japonsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Motorola: bezdrátové a širokopásmové komunikační technologie a zabudované elektronické produkty, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Motorola: bezdrátové a širokopásmové komunikační technologie a zabudované elektronické produkty,

| — | podniku Vertex Standard: návrhy, výroba a prodej obousměrných rádiových výrobků. |
| --- | --- |

—

podniku Vertex Standard: návrhy, výroba a prodej obousměrných rádiových výrobků.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.11.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 287/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 287/39

---

STÁTNÍ PODPORA – SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

Státní podpora C 42/04 (ex N 350/04) – Náhrady za obnovu obchodních prostor

(Text s významem pro EHP)

(2007/C 287/10)

Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zahájené dne 1. prosince 2004 (1) a týkající se výše uvedeného opatření vzhledem k tomu, že Spojené království vzalo zpět své oznámení o státní podpoře ze dne 23. dubna 2007.

---

(1)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 38.

---