# Europos Sąjungos C 254/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 254 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. spalio 26d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 254

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. spalio 26d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai13-oji sesija įvyko Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d. |
| 2007/C 254/01 | 2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio Protokolas | 1 |
| Iškilmingas posėdžio atidarymas


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis


  Ne parlamentų atstovų akreditavimas


  Pavaduojantys nariai


  Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR ir ES/100.007/07)


  12-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 330, 2006 12 30)


  Derybos dėl prekybos. Diskusija (be rezoliucijos)


  Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas


  Padėtis Vakarų Afrikoje. Diskusija (be rezoliucijos)


  Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas |
| 2007/C 254/02 | 2007 m. birželio 26 d., antradienio, posėdžio Protokolas | 3 |
| Pavaduojantys nariai


  Komisijos nario Louis Michelio, atsakingo už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, pranešimas


  Klausimų Komisijai valanda


  Tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į 12-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, vykusios 2006 m. lapkričio 20-23 d. Bridžtaune (Barbadosas), metu priimtas rezoliucijas (APP/100.015)


  Diskusijos su Komisija


  1 skubus klausimas. Padėtis Darfūre


  2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas


  ES Ministrų Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos federalinės ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministrės Heidemarie Wieczorek-Zeul pranešimas


  AKR Tarybos pirmininko, užsienio reikalų ir tarptautinių santykių ministro Mohlabio Kennetho Tsekoa (atstovauja Lesotui) pranešimas


  Klausimų Tarybai valanda


  Diskusijos su Taryba


  Derybų dėl Ekonominių partnerystės susitarimų (EPS) padėtis. Diskusija (be rezoliucijos)


  Po diskusijos Afrikos Sąjungos parlamento pirmininkės Gertrudos Mongellos pranešimas |
| 2007/C 254/03 | 2007 m. birželio 27 d., trečiadienio, posėdžio Protokolas | 5 |
| Pavaduojantys nariai


  Pirmininko pranešimai


  2006 m. birželio 25 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 26 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolų tvirtinimas


  Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas


  2 skubus klausimas. Padėtis Zimbabvėje (be rezoliucijos)


  Politinių reikalų komitetas


  UNFPA pranešimo dėl 2007 m. pasaulio gyventojų padėties pristatymas |
| 2007/C 254/04 | 2007 m. birželio 28 d., ketvirtadienio, posėdžio Protokolas | 6 |
| Pavaduojantys nariai


  2007 m. birželio 27 d., trečiadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas


  Trumpa darbo grupių veiklos apžvalga


  Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) peržiūra. Diskusija (be rezoliucijos)


  Balsavimas dėl Darbo tvarkos taisyklių peržiūros


  Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų


  Balsavimas dėl skubių rezoliucijų pasiūlymų


  Kiti klausimai


  14-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta |
| I priedas   Abėcėlinis jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas | 8 |
| II priedas   2007 m. birželio 25-28 d. Vysbadene vykusios sesijos dalyvių sąrašas | 12 |
| III priedas   2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio priedas | 16 |
| IV priedas   Patvirtintos rezoliucijos | 17 |
| —   Rezoliucija dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse | 17 |
| —   Rezoliucija dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose | 25 |
| —   Rezoliucija dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi | 31 |
| —   Rezoliucija dėl padėties Darfūre | 39 |
| V priedas   Darbo tvarkos taisyklių pakeitimas | 42 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai13-oji sesija įvyko Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.

2007/C 254/01

2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio Protokolas

1

Iškilmingas posėdžio atidarymas

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pavaduojantys nariai

Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR ir ES/100.007/07)

12-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 330, 2006 12 30)

Derybos dėl prekybos. Diskusija (be rezoliucijos)

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Padėtis Vakarų Afrikoje. Diskusija (be rezoliucijos)

Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas

2007/C 254/02

2007 m. birželio 26 d., antradienio, posėdžio Protokolas

3

Pavaduojantys nariai

Komisijos nario Louis Michelio, atsakingo už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, pranešimas

Klausimų Komisijai valanda

Tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į 12-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, vykusios 2006 m. lapkričio 20-23 d. Bridžtaune (Barbadosas), metu priimtas rezoliucijas (APP/100.015)

Diskusijos su Komisija

1 skubus klausimas. Padėtis Darfūre

2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

ES Ministrų Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos federalinės ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministrės Heidemarie Wieczorek-Zeul pranešimas

AKR Tarybos pirmininko, užsienio reikalų ir tarptautinių santykių ministro Mohlabio Kennetho Tsekoa (atstovauja Lesotui) pranešimas

Klausimų Tarybai valanda

Diskusijos su Taryba

Derybų dėl Ekonominių partnerystės susitarimų (EPS) padėtis. Diskusija (be rezoliucijos)

Po diskusijos Afrikos Sąjungos parlamento pirmininkės Gertrudos Mongellos pranešimas

2007/C 254/03

2007 m. birželio 27 d., trečiadienio, posėdžio Protokolas

5

Pavaduojantys nariai

Pirmininko pranešimai

2006 m. birželio 25 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 26 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolų tvirtinimas

Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

2 skubus klausimas. Padėtis Zimbabvėje (be rezoliucijos)

Politinių reikalų komitetas

UNFPA pranešimo dėl 2007 m. pasaulio gyventojų padėties pristatymas

2007/C 254/04

2007 m. birželio 28 d., ketvirtadienio, posėdžio Protokolas

6

Pavaduojantys nariai

2007 m. birželio 27 d., trečiadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Trumpa darbo grupių veiklos apžvalga

Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) peržiūra. Diskusija (be rezoliucijos)

Balsavimas dėl Darbo tvarkos taisyklių peržiūros

Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Balsavimas dėl skubių rezoliucijų pasiūlymų

Kiti klausimai

14-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

I priedas   Abėcėlinis jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas

8

II priedas   2007 m. birželio 25-28 d. Vysbadene vykusios sesijos dalyvių sąrašas

12

III priedas   2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio priedas

16

IV priedas   Patvirtintos rezoliucijos

17

—   Rezoliucija dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse

17

—   Rezoliucija dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose

25

—   Rezoliucija dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi

31

—   Rezoliucija dėl padėties Darfūre

39

V priedas   Darbo tvarkos taisyklių pakeitimas

42

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai 13-oji sesija įvyko Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.

| 26.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 254/1

---

2007 M. BIRŽELIO 25 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2007/C 254/01)

(Posėdis prasidėjo 11.00 val.)

Iškilmingas posėdžio atidarymas

Į asamblėją kreipėsi: Vysbadeno miesto lordas meras Hildebrand Diehl, Vokietijos Federalinės Respublikos Prezidentas Horst Köhler, Europos Parlamento Pirmininkas Hans-Gert Pöttering, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos viena iš pirmininkų Glenys Kinnock, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos vienas iš pirmininkų René Radembino-Coniquet, Heseno žemės ministras pirmininkas Roland Koch ir Vokietijos parlamento narė, ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministrė Heidemarie Wieczorek-Zeul.

(Posėdis nutrauktas 12.35 val. ir pratęstas 15.10 val.)

PIRMININKAVO: Glenys KINNOCK

Viena iš pirmininkų

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkė pasveikino visus dalyvius.

1.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkė pranešė, kad šio protokolo priede bus pateiktas toks Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas, kokį perdavė AKR valstybių valdžios atstovai ir Europos Parlamento Pirmininkas.

2.   Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkė pranešė, kad AKR valstybių valdžios institucijos atsiuntė ne parlamentų atstovų sąrašus. Ji pasiūlė pagal Partnerystės sutarties 17 straipsnio 1 dalies ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio nuostatas akredituoti šiuos atstovus ir įtraukti jų pavardes į šio protokolo priedą.

Jungtinė parlamentinė asamblėja pritarė.

3.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: Robert Goebbels (pavaduoja Elisą Ferreirą), Alain Hutchinson (pavaduoja Dariuszą Rosatį) ir Luisa Morgantini (pavaduoja Jensą Holmą).

4.   Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR ir ES/100.007/07)

Pirmininkė paskelbė tokius pateikimo terminus:

| — | nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų: birželio 25 d., pirmadienis, 18.00 val. |
| --- | --- |

—

nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų: birželio 25 d., pirmadienis, 18.00 val.

| — | pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų pakeitimų: birželio 26 d., antradienis, 15.00 val. |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų pakeitimų: birželio 26 d., antradienis, 15.00 val.

| — | klausimų dėl balsavimo būdų: birželio 27 d., trečiadienis, 18.00 val. (raštu) |
| --- | --- |

—

klausimų dėl balsavimo būdų: birželio 27 d., trečiadienis, 18.00 val. (raštu)

Kalbėjo: L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui), M. Cashman, A. Lulling, L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), vienas iš pirmininkų R. Radembino-Coniquet, A. R. Sithole (atstovauja Pietų Afrikos regionui) ir A. M. Gomes.

Darbotvarkės projektas patvirtintas, kaip nurodyta šiame protokole.

5.   12-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 330, 2006 12 30)

Protokolas buvo patvirtintas.

6.   Derybos dėl prekybos. Diskusija (be rezoliucijos)

Peter Thompson (atstovauja Europos Komisijai) padarė pranešimą.

Kalbėjo: L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), J. Borrell Fontelles, N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui), F. Schmidt, A. Oumarou (atstovauja Nigeriui), V. Agnoletto, D. Ramotar (atstovauja Gajanai), K. Mugambe (atstovauja Ugandai), L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams) ir N. Thwala (atstovauja Svazilandui).

Peter Thompson atsakė į per diskusiją iškeltus klausimus.

7.   Kilontii Mporogomyi (atstovauja Tanzanijai) ir Carlo Schlyterio pranešimas dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose (ACP-EU/100.011/07/galut.)

Vieną iš pranešėjų Kilontsi Mporogomy pavaduojantys C. Schlyter ir L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai) padarė pranešimą.

Kalbėjo: H. P. Mayer, T. Mushelenga (atstovauja Namibijai), A. M. Gomes, L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), A. Nzomukunda (atstovauja Burundžiui), R. Berend, N. Thwala (atstovauja Svazilandui), U. Bullmann ir P. Njobvu (atstovauja Zambijai).

Athanassios Theodorakis (atstovauja Komisijai) atsakė į per diskusiją iškeltus klausimus.

L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai) ir C. Schlyter užbaigė diskusiją.

8.   Padėtis Vakarų Afrikoje. Diskusija (be rezoliucijos)

Kalbėjo: M. A. Carlotti, Top (atstovauja Gvinėjai), J. Van Hecke, A. Oumarou (atstovauja Nigeriui), M. H. Aubert, O. Guelaye (atstovauja Mauritanijai), P. Ati-Atcha (atstovauja Togui) ir P. Diallo (atstovauja Maliui).

Athanassios Theodorakis (atstovauja Komisijai) trumpai atsakė į per diskusiją iškeltus klausimus.

9.   Sharon Hay Webster (atstovauja Jamaikai) ir Luisos Morgantini pranešimas dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi (ACP EU/100.012/07/galut.)

Luisa Morgantini padarė pranešimą.

Kalbėjo: L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), J. Schröder, A. R. Sithole (atstovauja Mozambikui), E. J. Fernandes, A. Thomas (atstovauja Dominikai), O. Schmidt, L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), M. H. Aubert, V. McNish (atstovauja Jamaikai), G. Zimmer, B. Conteh (atstovauja Siera Leonei), H. Schnellhardt, D. Ramotar (atstovauja Gajanai), A. Hutchinson, W. Duguid (atstovauja Barbadosui) ir P. Jimenez (atstovauja Dominikos Respublikai).

Athanassios Theodorakis (atstovauja Europos Komisijai) trumpai atsakė į per diskusiją iškeltus klausimus.

Liuisa Morgantini baigė diskusiją.

(Posėdis baigėsi 17.10 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 26.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 254/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 254/3

---

2007 M. BIRŽELIO 26 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2007/C 254/02)

(Posėdis prasidėjo 9.16 val.)

PIRMININKAVO: René RADEMBINO-CONIQUET

Vienas iš pirmininkų

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkas paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: Robert Goebbels (pavaduoja Elisą Ferreirą), Alain Hutchinson (pavaduoja Dariuszą Rosatį) ir Luisa Morgantini (pavaduoja Jensą Holmą).

2.   Komisijos nario Louis Michelio, atsakingo už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, pranešimas

Louis Michel padarė pranešimą Komisijos vardu.

3.   Klausimų Komisijai valanda

Komisijai pateikti dvidešimt keturi klausimai.

Louis Michel atsakė į klausimus raštu ir atsakė žodžiu į papildomus klausimus, kuriuos pateikė toliau išvardyti asmenys:

6 klausimą dėl dešimtojo EPF ratifikavimo pateikė Vittorio Agnoletto;

1 klausimą dėl bendrosios ES ir Afrikos strategijos pateikė Luisa Morgantini;

4 klausimą dėl AKR parlamentų ir EPF pateikė Marie-Arlette Carlotti;

14 klausimą dėl biudžeto paramos pateikė Frithjof Schmidt;

20 klausimą dėl žmonių su negalia pateikė John Bowis;

16 klausimą dėl vandens svarbos pateikė Hans-Peter Mayer;

17 klausimą dėl su nelegalia žvejyba susijusios veiklos pateikė Marie-Hélène Aubert;

2 klausimą dėl EPS derybų pateikė N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui);

3 klausimą dėl dešimtojo EPF ir EPS pateikė Alain Hutchinson;

8 klausimą dėl EPS pateikė Carl Schlyter;

25 klausimą pateikė dėl EPS susitarimų N. Thwala (atstovauja Svazilandui);

15 klausimą dėl medvilnės pateikė Fiona Hall;

21 klausimą dėl Rytų Timoro pateikė Emanuel Jardim Fernandes;

22 klausimą dėl taikos susitarimo Sudane ir Afrikos migrantų į Europą pateikė Johan Van Hecke;

Klausimai, dėl kurių papildomų klausimų nepateikta:

12 klausimas dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo nacionalinėse programose, kurį pateikė Horst Schnellhardt (pavaduoja Zuzaną Roithovą);

18 klausimas dėl biodegalų, kurį pateikė Michael Cashman.

5, 7, 9, 10, 11, 19, 23 ir 24 klausimų autoriai nedalyvavo.

4.   Tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į 12-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, vykusios 2006 m. lapkričio 20-23 d. Bridžtaune (Barbadosas), metu priimtas rezoliucijas (APP/100.015)

Komisijos narys rėmėsi dokumentu, kurio kopijos buvo išdalytos ir kuriame Komisija išsamiai išdėstė tolesnius veiksmus, susijusius su Barbadose priimtomis rezoliucijomis.

PIRMININKAVO: Glenys KINNOCK

Viena iš pirmininkų

5.   Diskusijos su Komisija

Kalbėjo: P. Top (atstovauja Gvinėjai), H. Schnellhardt, K. Mugambe (atstovauja Ugandai), J. E. Cavuilati (astovauja Fidžio saloms), L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), R. Goebbels, A. Oumarou (atstovauja Nigeriui), N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui), M. Gahler, A. R. Sithole (atstovauja Mozambikui), T. Toga (atstovauja Etiopijai), P. Mafura (atstovauja Lesotui), O. R. Rodgers (atstovauja Surinamui), J. Van Hecke, G. Grabowska, P. William (atstovauja Seišeliams) ir P. Baldeh (atstovauja Gambijai).

Louis Michel atsakė į per diskusiją iškeltus klausimus.

PIRMININKAVO: René RADEMBINO-CONIQUET

Vienas iš pirmininkų

6.   1 skubus klausimas. Padėtis Darfūre

Perskaitęs pranešimą Louis Michel pradėjo diskusiją.

Kalbėjo: J. Schroeder, M. A. Carlotti, P. Top (atstovauja Gvinėjai), R. Berend, G. Kinnock, L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), L. Morgantini, L. Aylward, N. Thwala (atstovauja Svazilandui), H. Schnellhardt, J. Borrell Fontelles, F. Hall, L. Michel (atstovauja Europos Komisijai) ir A. G. D. Dekuek (atstovauja Sudanui).

(Posėdis nutrauktas 12.55 val. ir pratęstas 15.07 val.)

PIRMININKAVO: Glenys KINNOCK

Viena iš pirmininkų

7.   2007 m. birželio 25 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas buvo patvirtintas.

8.   ES Ministrų Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos federalinės ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministrės Heidemarie Wieczorek-Zeul pranešimas

Heidemarie Wieczorek-Zeul padarė pranešimą ES Ministrų Tarybos vardu.

9.   AKR Tarybos pirmininko, užsienio reikalų ir tarptautinių santykių ministro Mohlabio Kennetho Tsekoa (atstovauja Lesotui) pranešimas

Mohlabi Kenneth Tsekoa padarė pranešimą AKR Tarybos vardu.

10.   Klausimų Tarybai valanda

AKR Tarybai pateikti du klausimai.

Mohlabi Kenneth Tsekoa atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

2 klausimą dėl pilietinės visuomenės įtraukties ir Europos plėtros fondo, kurį pateikė John Bowis;

1 klausimo autorius nedalyvavo.

ES Tarybai pateikta penkiolika klausimų.

Heidemarie Wieczorek-Zeul atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

10 klausimą dėl biudžeto paramos, kurį pateikė Gay Mitchell;

8 klausimą dėl EPS sudarymo, kurį pateikė N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui);

11 klausimą dėl Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio salos santykių, kurį pateikė Emanuel Jardim Fernandes;

13 klausimą dėl nebaudžiamumo, kurį pateikė Johan Van Hecke;

14 klausimą dėl prekybos žmonėmis, kurį pateikė Linda McAvan (pavaduoja Michaelą Cashmaną);

16 klausimą dėl Tarybos įgyvendintų su lyčių aspektu ir aplinkosaugos klausimais susijusių priemonių, kurį pateikė John Bowis (pavaduoja Zuzaną Roithovą);

18 klausimą dėl klimato kaitos, kurį pateikė John Bowis;

Klausimai, dėl kurių papildomų klausimų nepateikta:

12 klausimas dėl krizės Darfūre — poveikio priemonių taikymo, kurį pateikė Miguel Angel Martínez Martínez (pavaduoja Marie-Arlette Carlotti);

17 klausimas dėl vandens svarbos kovojant su skurdu Afrikoje, kurį pateikė Hans-Peter Mayer.

3, 5, 6, 7, 9 ir 20 klausimų autoriai nedalyvavo.

11.   Diskusijos su Taryba

Kalbėjo: K. Scheele, L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), U. Bullmann, P. William (atstovauja Seišeliams), L. Mitchell, F. Ildevert (atstovauja Burkina Fasui), J. E. Cavuilati (atstovauja Fidžiui), R. Sturdy, O. Abdi Said (atstovauja Džibučiui), P. Goya (atstovauja Kongo Demokratinei Respublikai), P. Smith (atstovauja Liberijai), H. Wieczorek-Zeul (atstovauja ES Tarybai) ir M. K. Tsekoa (atstovauja AKR Tarybai).

Sprendimas: pirmininkai parašys raštą visiems ES ir AKR valstybių narių vystymosi ministrams, prašydami juos pagreitinti pakeisto Kotonu susitarimo ratifikavimą.

12.   Derybų dėl Ekonominių partnerystės susitarimų (EPS) padėtis. Diskusija (be rezoliucijos)

Kalbėjo: H. Wieczorek-Zeul (atstovauja ES Tarybai), M. K. Tsekoa (atstovauja AKR Tarybai), P. Thompson (atstovauja Europos Komisijai), N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui), V. Dombrovskis, L. C. Nyassa (atstovauja Kamerūnui), F. Schmidt, L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), J. Borrell Fontelles, M. Martens, P. William (atstovauja Seišeliams), R. Sturdy, C. Schlyter, J. Van Hecke ir V. McNish (atstovauja Jamaikai).

13.   Po diskusijos Afrikos Sąjungos parlamento pirmininkės Gertrudos Mongellos pranešimas

Gertrude Mongella kreipėsi į asamblėją.

Kalbėjo: M. Gahler, N. Thwala (atstovauja Svazilandui), L. Morgantini, B. Conteh (atstovauja Siera Leonei), G. Grabowska, P. William (atstovauja Seišeliams), J. Van Hecke, M. Martens, L. Gröner ir E. B. Cheron (atstovauja Haičiui).

Gertrude Mongella atsakė į per diskusiją iškeltus klausimus.

(Posėdis baigėsi 17.20 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 26.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 254/5

---

2007 M. BIRŽELIO 27 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2007/C 254/03)

(Posėdis prasidėjo 9.12 val.)

PIRMININKAVO: René RADEMBINO-CONIQUET

Vienas iš pirmininkų

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkas paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: Maria Badia I Cutchet (pavaduoja Kaderį Arifą), Robert Goebbels (pavaduoja Elisą Ferreirą), Alain Hutchinson (pavaduoja Dariuszą Rosatį), Luisa Morgantini (pavaduoja Jensą Holmą) ir Tadeusz Zwiefka (pavaduoja Raymondą Langendriesą).

2.   Pirmininko pranešimai

Pirmininkas padėkojo ES Ministrų Tarybos pirmininkei Heidemarie Wieczorek-Zeul už svetingumą.

3.   2006 m. birželio 25 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 26 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolų tvirtinimas

Protokolas buvo patvirtintas.

4.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

P. Akouete (atstovauja AKR ir ES ekonominių ir socialinių interesų grupėms) perskaitė savo pranešimą apie žmogiškųjų išteklių vystymąsi.

Kalbėjo: R. Goebbels, K. Mugambe (atstovauja Ugandai) ir L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai).

5.   2 skubus klausimas. Padėtis Zimbabvėje (be rezoliucijos)

Kalbėjo: R. Berend, L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), E. J. Fernandes, T. Mushelenga (atstovauja Namibijai), L. Mitchell, P. Top (atstovauja Gvinėjai), B. de Sousa (atstovauja Angolai), N. Thwala (atstovauja Svazilandui), N. Owono (atstovauja Pusiaujo Gvinėjai), viena iš pirmininkų G. Kinnock, I. Matola (atstovauja Malaviui), L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), M. Gahler, P. Mafura (atstovauja Lesotui), L. Kisanga (atstovauja Kongo Demokratinei Respublikai), A. G. D. Dekuek (atstovauja Sudanui), T. Toga (atstovauja Etiopijai) ir N. Deerpalsing (atstovauja Mauricijui).

Pirmininkas pranešė, kad biure rugsėjo mėn. bus tęsiama diskusija dėl padėties Zimbabvėje, ir jis tikisi, kad iki šio laiko Zimbabvės parlamento pranešėjas pakeis savo nuomonę, ir JPA aplinkybių tyrimo misija bus priimta.

6.   Michaelo Gahlero ir Evelynos B. Cheron (atstovauja Haičiui) pranešimas dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse (AKR-ES/3937/07/galut.)

Evelyna B. Cheron (atstovauja Haičiui) ir Michael Gahler padarė pranešimą.

Kalbėjo: A. Theodorakis (atstovauja Europos Komisijai), M. H. Aubert, J. Bowis, K. Mugambe (atstovauja Ugandai), L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams), N. Owono (atstovauja Pusiaujo Gvinėjai), M. A. Carlotti, A. G. D. Dekuek (atstovauja Sudanui), A. Oumarou (atstovauja Nigeriui), J. Van Hecke, B. de Sousa (atstovauja Angolai), K. Scheele, L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), D. Ramotar (atstovauja Gajanai) ir M. Aubusson (atstovauja Gabonui).

Evelyna B. Cheron (atstovauja Haičiui) ir Michael Gahler užbaigė diskusiją.

7.   UNFPA pranešimo dėl 2007 m. pasaulio gyventojų padėties pristatymas

Ralph Hakkert (Brazilijos UNFPA vyriausiasis patarėjas techniniais klausimais) padarė pranešimą.

Kalbėjo: H. Schnellhardt, L. McAvan, N. Thwala (atstovauja Svazilandui), G. Kinnock ir J. Ribeiro e Castro.

Ralph Hakkert baigė diskusiją.

(Posėdis baigėsi 12.18 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 26.10.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 254/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 254/6

---

2007 M. BIRŽELIO 28 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2007/C 254/04)

(Posėdis prasidėjo 9.05 val.)

PIRMININKAVO: Glenys KINNOCK

Viena iš pirmininkų

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: María Badía i Cutchet (pavaduoja Kaderį Arifą), Philip Bushill-Mathews (pavaduoja Carlosą Coelhą), Robert Goebbels (pavaduoja Elisą Ferreirą), Alain Hutchinson (pavaduoja Dariuszą Rosatį), Zbigniew Zaleski (pavaduoja Patricką Gaubertą), Tadeusz Zwiefka (pavaduoja Raymondą Langendriesą).

2.   2007 m. birželio 27 d., trečiadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas buvo patvirtintas.

3.   Trumpa darbo grupių veiklos apžvalga

| — | D. Ramotar (atstovauja Gajanai) apie migraciją bendradarbiaujant su Frankfurto oro uostu ir Vokietijos federaliniu vidaus reikalų ministru (atstovauja Frankfurtui). |
| --- | --- |

—

D. Ramotar (atstovauja Gajanai) apie migraciją bendradarbiaujant su Frankfurto oro uostu ir Vokietijos federaliniu vidaus reikalų ministru (atstovauja Frankfurtui).

| — | Karin Scheele apie klimato kaitos stebėjimą bendradarbiaujant su Europos erdvės agentūra (atstovauja Darmstadui). |
| --- | --- |

—

Karin Scheele apie klimato kaitos stebėjimą bendradarbiaujant su Europos erdvės agentūra (atstovauja Darmstadui).

| — | John Bowis apie medikamentų nepagydomoms ligoms gydyti prieinamumą bendradarbiaujant su Sanofi-Aventis (Franfurtas). |
| --- | --- |

—

John Bowis apie medikamentų nepagydomoms ligoms gydyti prieinamumą bendradarbiaujant su Sanofi-Aventis (Franfurtas).

4.   Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) peržiūra. Diskusija (be rezoliucijos)

Alexander Baum (atstovauja Europos Komisijai) pristatė temą.

Kalbėjo: L. Mitchell, T. Mushelenga (atstovauja Namibijai), D. Polisi (atstovauja Ruandai), J. Bowis, P. William (atstovauja Seišeliams), K. Scheele, D. Ramotar (atstovauja Gajanai), L. McAvan, A. R. Sithole (atstovauja Mozambikui), K. Mugambe (atstovauja Ugandai), L. B. Sebetela (atstovauja Botsvanai), L. de Sousa (atstovauja Angolai).

Alexander Baum (atstovauja Europos Komisijai) atsakė į klausimus ir užbaigė diskusiją.

5.   Balsavimas dėl Darbo tvarkos taisyklių peržiūros

Pirmininkė paaiškino balsavimo tvarką.

Vadovaudamiesi Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsniu, kiekvieni rūmai balsavo atskirai. Abeji rūmai patvirtino pakeitimą visais balsais.

6.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Pranešimas dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse (ACP-EU/3937/07/galut.) — Politinių reikalų komitetas. Pranešėjai: Evelyne B. Cheron (atstovauja Haičiui) ir Michael Gahler.
  Paskelbtas rezoliucijos projekto klaidų atitaisymas. Pranešėjai pateikė pakeitimą žodžiu. Pakeitimas žodžiu patvirtintas. Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais. |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse (ACP-EU/3937/07/galut.) — Politinių reikalų komitetas. Pranešėjai: Evelyne B. Cheron (atstovauja Haičiui) ir Michael Gahler.

Paskelbtas rezoliucijos projekto klaidų atitaisymas. Pranešėjai pateikė pakeitimą žodžiu. Pakeitimas žodžiu patvirtintas. Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais.

| — | Pranešimas dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose (ACP-EU/100.011/07/galut.) — Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas. Pranešėjai: Kilontji Mporogomyi (atstovauja Tanzanijai) ir Carl Schlyter.
  Patvirtintas 1 pakeitimas su pakeitimo pakeitimu žodžiu. 2, 4, 5, 6, 7 ir 8 pakeitimai patvirtinti. Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais. |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose (ACP-EU/100.011/07/galut.) — Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetas. Pranešėjai: Kilontji Mporogomyi (atstovauja Tanzanijai) ir Carl Schlyter.

Patvirtintas 1 pakeitimas su pakeitimo pakeitimu žodžiu. 2, 4, 5, 6, 7 ir 8 pakeitimai patvirtinti. Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais.

| — | Pranešimas dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi (ACP-EU/100.012/07/galut.) — Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas. Pranešėjai: Sharon Hay Webster (atstovauja Jamaikai) ir Luisa Morgantini.
  2 pakeitimas patvirtintas kaip 17 dalies papildymas. 1 ir 3 pakeitimai taip pat patvirtinti. Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais. |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi (ACP-EU/100.012/07/galut.) — Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas. Pranešėjai: Sharon Hay Webster (atstovauja Jamaikai) ir Luisa Morgantini.

2 pakeitimas patvirtintas kaip 17 dalies papildymas. 1 ir 3 pakeitimai taip pat patvirtinti. Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais.

7.   Balsavimas dėl skubių rezoliucijų pasiūlymų

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties Darfūre (ACP-EU/100.075/07/komp.).
  4 pakeitimas buvo atsiimtas. Patvirtinti 1, 2 ir 3 pakeitimai
  Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais.
  Vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 16 straipsniu, K. Darbo (atstovauja Čadui) raštu paaškino balsavimo tvarką. Raštas padalytas nariams jų gimtąja kalba. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties Darfūre (ACP-EU/100.075/07/komp.).

4 pakeitimas buvo atsiimtas. Patvirtinti 1, 2 ir 3 pakeitimai

Pakeista rezoliucija patvirtinta visais balsais.

Vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 16 straipsniu, K. Darbo (atstovauja Čadui) raštu paaškino balsavimo tvarką. Raštas padalytas nariams jų gimtąja kalba.

8.   Kiti klausimai

D. Ramotar (atstovauja Gajanai) padarė pranešimą dėl naujos raketinės gynybos sistemos įdiegimo Europoje.

L. Straker (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams) padėkojo Vokietijos valdžios institucijų atstovams ir M. Gahleriui už svetingumą ir pastangas organizuojant 13-ąją Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesiją Vysbadene ir papildomus socialinius renginius.

9.   14-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

14-oji JPA sesija vyks Kigalyje (Ruanda) 2007 m. lapkričio 17-22 d.

(Posėdis baigėsi 11.10 val.)

Otmar ROGERS ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

ABĖCĖLINIS JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS NARIŲ SĄRAŠAS

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| René RADEMBINO-CONIQUET (atstovauja GABONUI), vienas iš pirmininkų | Glenys KINNOCK, viena iš pirmininkų |
| BENINAS (VP) | Michael GAHLER (VP) |
| KAMERŪNAS (VP) | Mario MANTOVANI (VP) |
| PUSIAUJO GVINĖJA (VP) | Christine VERGES (VP) |
| GANA (VP) | Marie-Arlette CARLOTTI (VP) |
| JAMAIKA (VP) | Louis MITCHELL (VP) |
| KENIJA (VP) | Marie-Hélène AUBERT (VP) |
| NIUE (VP) | Astrid LULLING (VP) |
| SEIŠELIAI (VP) | Michał Tomasz KAMIŃSKI (VP) |
| SALIAMONO SALOS (VP) | Lydie POLFER (VP) |
| SURINAMAS (VP) | Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| ZAMBIJA (VP) | John BOWIS (VP) |
| ZIMBABVĖ (VP) | Hélènos GOUDIN (VP) |
| ANGOLA | Vittorio AGNOLETTO |
| ANTIGVA IR BARBUDA | Jim ALLISTER |
| BAHAMOS | Kader ARIF |
| BARBADOSAS | Liam AYLWARD |
| BELIZAS | Rolf BEREND |
| BOTSVANA | Josep BORRELL FONTELLES |
| BURKINA FASAS | Udo BULLMAN |
| BURUNDIS | Niels BUSK |
| ŽALIASIS KYŠULYS | Martin CALLANAN |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | Michael CASHMAN |
| ČADAS | Carlos COELHO |
| KOMORAI | Thierry CORNILLET |
| KONGO RESPUBLIKA | Nirj DEVA |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | Koenraad DILLEN |
| KUKO SALOS | Valdis DOMBROVSKIS |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | Emanuel Jardim FERNANDES |
| DŽIBUTIS | Anne FERREIRA |
| DOMINIKA | Patrick GAUBERT |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | Ana Maria GOMES |
| ERITRĖJA | Genowefa GRABOWSKA |
| ETIOPIJA | Lissy GRÖNER |
| FIDŽIS | Zita GURMAI |
| GAMBIJA | Fiona HALL |
| GRENADA | Jutta HAUG |
| GVINĖJA | Esther HERRANZ GARCĺA |
| BISAU GVINĖJA | Jens HOLM |
| GAJANA | Karin JÖNS |
| HAITIS | Filip KACZMAREK |
| KIRIBATIS | Eija-Riitta KORHOLA |
| LESOTAS | Sergej KOZLIK |
| LIBERIJA | Raymond LANGENDRIES |
| MADAGASKARAS | Bernard LEHIDEUX |
| MALAVIS | Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALIS | Patrick LOUIS |
| MARŠALO SALOS (RESPUBLIKA) | Maria MARTENS |
| MAURITANIJA | Linda MCAVAN |
| MAURICIJUS | Hans-Peter MAYER |
| MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS | Philippe MORILLON |
| MOZAMBIKAS | Ljudmila NOVAK |
| NAMIBIJA | Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (Respublika) | José RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIS | Zuzana ROITHOVÁ |
| NIGERIJA | Dariusz ROSATI |
| PALAU | Luciana SBARBATI |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | Karin SCHEELE |
| RUANDA | Carl SCHLYTER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | Frithjof SCHMIDT |
| SENT LUSIJA | Olle SCHMIDT |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | Horst SCHNELLHARDT |
| SAMOA | Jürgen SCHRÖDER |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | María SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGALAS | Francesco Enrico SPERONI |
| SIERA LEONĖ | Robert STURDY |
| SOMALIS | Johan VAN HECKE |
| PIETŲ AFRIKA | Anne VAN LANCKER |
| SUDANAS | Armando VENETO |
| SVAZILANDAS | Riccardo VENTRE |
| TANZANIJA | Philippe de VILLIERS |
| RYTŲ TIMORAS | Rainer WIELAND |
| TOGAS | Anders WIJKMAN |
| TONGA | Anna ZÁBORSKÁ |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | Mauro ZANI |
| TUVALU | Roberts ZĪLE |
| UGANDA | Gabriele ZIMMER |
| VANUATU | (VERTS/ALE) |

AKR atstovai

EP atstovai

René RADEMBINO-CONIQUET (atstovauja GABONUI), vienas iš pirmininkų

Glenys KINNOCK, viena iš pirmininkų

BENINAS (VP)

Michael GAHLER (VP)

KAMERŪNAS (VP)

Mario MANTOVANI (VP)

PUSIAUJO GVINĖJA (VP)

Christine VERGES (VP)

GANA (VP)

Marie-Arlette CARLOTTI (VP)

JAMAIKA (VP)

Louis MITCHELL (VP)

KENIJA (VP)

Marie-Hélène AUBERT (VP)

NIUE (VP)

Astrid LULLING (VP)

SEIŠELIAI (VP)

Michał Tomasz KAMIŃSKI (VP)

SALIAMONO SALOS (VP)

Lydie POLFER (VP)

SURINAMAS (VP)

Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

ZAMBIJA (VP)

John BOWIS (VP)

ZIMBABVĖ (VP)

Hélènos GOUDIN (VP)

ANGOLA

Vittorio AGNOLETTO

ANTIGVA IR BARBUDA

Jim ALLISTER

BAHAMOS

Kader ARIF

BARBADOSAS

Liam AYLWARD

BELIZAS

Rolf BEREND

BOTSVANA

Josep BORRELL FONTELLES

BURKINA FASAS

Udo BULLMAN

BURUNDIS

Niels BUSK

ŽALIASIS KYŠULYS

Martin CALLANAN

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

Michael CASHMAN

ČADAS

Carlos COELHO

KOMORAI

Thierry CORNILLET

KONGO RESPUBLIKA

Nirj DEVA

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

Koenraad DILLEN

KUKO SALOS

Valdis DOMBROVSKIS

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

Emanuel Jardim FERNANDES

DŽIBUTIS

Anne FERREIRA

DOMINIKA

Patrick GAUBERT

DOMINIKOS RESPUBLIKA

Ana Maria GOMES

ERITRĖJA

Genowefa GRABOWSKA

ETIOPIJA

Lissy GRÖNER

FIDŽIS

Zita GURMAI

GAMBIJA

Fiona HALL

GRENADA

Jutta HAUG

GVINĖJA

Esther HERRANZ GARCĺA

BISAU GVINĖJA

Jens HOLM

GAJANA

Karin JÖNS

HAITIS

Filip KACZMAREK

KIRIBATIS

Eija-Riitta KORHOLA

LESOTAS

Sergej KOZLIK

LIBERIJA

Raymond LANGENDRIES

MADAGASKARAS

Bernard LEHIDEUX

MALAVIS

Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALIS

Patrick LOUIS

MARŠALO SALOS (RESPUBLIKA)

Maria MARTENS

MAURITANIJA

Linda MCAVAN

MAURICIJUS

Hans-Peter MAYER

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

Philippe MORILLON

MOZAMBIKAS

Ljudmila NOVAK

NAMIBIJA

Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (Respublika)

José RIBEIRO E CASTRO

NIGERIS

Zuzana ROITHOVÁ

NIGERIJA

Dariusz ROSATI

PALAU

Luciana SBARBATI

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

Karin SCHEELE

RUANDA

Carl SCHLYTER

SENT KITSAS IR NEVIS

Frithjof SCHMIDT

SENT LUSIJA

Olle SCHMIDT

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

Horst SCHNELLHARDT

SAMOA

Jürgen SCHRÖDER

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

María SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGALAS

Francesco Enrico SPERONI

SIERA LEONĖ

Robert STURDY

SOMALIS

Johan VAN HECKE

PIETŲ AFRIKA

Anne VAN LANCKER

SUDANAS

Armando VENETO

SVAZILANDAS

Riccardo VENTRE

TANZANIJA

Philippe de VILLIERS

RYTŲ TIMORAS

Rainer WIELAND

TOGAS

Anders WIJKMAN

TONGA

Anna ZÁBORSKÁ

TRINIDADAS IR TOBAGAS

Mauro ZANI

TUVALU

Roberts ZĪLE

UGANDA

Gabriele ZIMMER

VANUATU

(VERTS/ALE)

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| A. NZOMUKUNDA (atstovauja BURUNDŽIUI), vienas iš pirmininkų | Martin CALLANAN, vienas iš pirmininkų |
| C. LUTUNDULA (atstovauja KONGO Demokratinei Respublikai), VC | Karin JÖNS, VC |
| W. DUGUID (atstovauja BARBADOSUI), VC | Lydie POLFER, VC |
| ANGOLA | Marie-Arlette CARLOTTI |
| BELIZAS | Carlos COELHO |
| BENINAS | Koenraad DILLEN |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | Michael GAHLER |
| KUKO SALOS | Patrick GAUBERT |
| DŽIBUTIS | Ana Maria GOMES |
| PUSIAUJO GVINĖJA | Genowefa GRABOWSKA |
| FIDŽIS | Lissy GRÖNER |
| GRENADA | Zita GURMA |
| GVINĖJA | Esther HERRANZ GARCĺA |
| HAITIS | Filip KACZMAREK |
| LIBERIJA | Michał Tomasz KAMIŃSKI |
| MAURITANIJA | Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ |
| NAMIBIJA | Patrick LOUIS |
| NIGERIJA | Mario MANTOVANI |
| NIUE | Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | Philippe MORILLON |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | Frithjof SCHMIDT |
| SUDANAS | Johan VAN HECKE |
| TOGAS | Riccardo VENTRE |
| TUVALU | Rainer WIELAND |
| UGANDA | Mauro ZANI |
| ZIMBABVĖ | Gabriele ZIMMER |

AKR nariai

EP nariai

A. NZOMUKUNDA (atstovauja BURUNDŽIUI), vienas iš pirmininkų

Martin CALLANAN, vienas iš pirmininkų

C. LUTUNDULA (atstovauja KONGO Demokratinei Respublikai), VC

Karin JÖNS, VC

W. DUGUID (atstovauja BARBADOSUI), VC

Lydie POLFER, VC

ANGOLA

Marie-Arlette CARLOTTI

BELIZAS

Carlos COELHO

BENINAS

Koenraad DILLEN

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

Michael GAHLER

KUKO SALOS

Patrick GAUBERT

DŽIBUTIS

Ana Maria GOMES

PUSIAUJO GVINĖJA

Genowefa GRABOWSKA

FIDŽIS

Lissy GRÖNER

GRENADA

Zita GURMA

GVINĖJA

Esther HERRANZ GARCĺA

HAITIS

Filip KACZMAREK

LIBERIJA

Michał Tomasz KAMIŃSKI

MAURITANIJA

Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ

NAMIBIJA

Patrick LOUIS

NIGERIJA

Mario MANTOVANI

NIUE

Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

Philippe MORILLON

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

Frithjof SCHMIDT

SUDANAS

Johan VAN HECKE

TOGAS

Riccardo VENTRE

TUVALU

Rainer WIELAND

UGANDA

Mauro ZANI

ZIMBABVĖ

Gabriele ZIMMER

EKONOMINĖS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| P. EVERISTUS (atstovauja SENT LUSIJAI), vienas iš pirmininkų | Carl SCHLYTER, vienas iš pirmininkų |
| L. B. SEBETELA (atstovauja BOTSVANAI), VC | Valdis DOMBROVSKIS, VC |
| K. DARBO (atstovauja ČADUI), VC | José RIBEIRO E CASTRO, VC |
| KAMERŪNAS | Vittorio AGNOLETTO |
| KONGO RESPUBLIKA | Rolf BEREND |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | Udo BULLMANN |
| ERITRĖJA | Niels BUSK |
| ETIOPIJA | Thierry CORNILLET |
| GABONAS | Nirj DEVA |
| GANA | Anne FERREIRA |
| GAJANA | Glenys KINNOCK |
| KENIJA | Sergej KOZLÍK |
| MALIS | Raymond LANGENDRIES |
| MAURICIJUS | Bernard LEHIDEUX |
| MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS | Astrid LULLING |
| PALAU | Hans-Peter MAYER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | Linda MCAVAN |
| SAMOA | Gay MITCHELL |
| SENEGALAS | Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SIERA LEONĖ | Dariusz ROSATI |
| PIETŲ AFRIKA | Francesco Enrico SPERONI |
| SVAZILANDAS | Robert STURDY |
| TANZANIJA | Anne VAN LANCKER |
| TONGA | Philippe de VILLIERS |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | Roberts ZĪLE |
| ZAMBIJA | (VERTS/ALE) |

AKR nariai

EP nariai

P. EVERISTUS (atstovauja SENT LUSIJAI), vienas iš pirmininkų

Carl SCHLYTER, vienas iš pirmininkų

L. B. SEBETELA (atstovauja BOTSVANAI), VC

Valdis DOMBROVSKIS, VC

K. DARBO (atstovauja ČADUI), VC

José RIBEIRO E CASTRO, VC

KAMERŪNAS

Vittorio AGNOLETTO

KONGO RESPUBLIKA

Rolf BEREND

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

Udo BULLMANN

ERITRĖJA

Niels BUSK

ETIOPIJA

Thierry CORNILLET

GABONAS

Nirj DEVA

GANA

Anne FERREIRA

GAJANA

Glenys KINNOCK

KENIJA

Sergej KOZLÍK

MALIS

Raymond LANGENDRIES

MAURICIJUS

Bernard LEHIDEUX

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

Astrid LULLING

PALAU

Hans-Peter MAYER

SENT KITSAS IR NEVIS

Linda MCAVAN

SAMOA

Gay MITCHELL

SENEGALAS

Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR

SIERA LEONĖ

Dariusz ROSATI

PIETŲ AFRIKA

Francesco Enrico SPERONI

SVAZILANDAS

Robert STURDY

TANZANIJA

Anne VAN LANCKER

TONGA

Philippe de VILLIERS

TRINIDADAS IR TOBAGAS

Roberts ZĪLE

ZAMBIJA

(VERTS/ALE)

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS APSAUGOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| A. OUMAROU (atstovauja NIGERIUI), vienas iš pirmininkų | Karin SCHEELE, viena iš pirmininkų |
| J. SANGA (atstovauja SALIAMONO SALOMS), VC | Ljudmila NOVAK, VC |
| A. R. SITHOLE (atstovauja MOZAMBIKUI), VC | Kader ARIF, VC |
| ANTIGVA IR BARBUDA | Jim ALLISTER |
| BAHAMOS | Marie-Hélène AUBERT |
| BURKINA FASAS | Liam AYLWARD |
| ŽALIASIS KYŠULYS | Josep BORRELL FONTELLES |
| KOMORAI | John BOWIS |
| DOMINIKA | Michael CASHMAN |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | Emanuel Jardim FERNANDES |
| GAMBIJA | Hélène GOUDIN |
| BISAU GVINĖJA | Fiona HALL |
| JAMAIKA | Jutta HAUG |
| KIRIBATIS | Jens HOLM |
| LESOTAS | Eija-Riitta KORHOLA |
| MADAGASKARAS | Maria MARTENS |
| MALAVIS | Zuzana ROITHOVÁ |
| MARŠALO SALOS (RESPUBLIKA) | Luciana SBARBATI |
| NAURU | Olle SCHMIDT |
| RUANDA | Horst SCHNELLHARDT |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | Jürgen SCHRÖDER |
| SEIŠELIAI | María SORNOSA MARTÍNEZ |
| SOMALIS | Armando VENETO |
| SURINAMAS | Paul VERGES |
| RYTŲ TIMORAS | Anders WIJKMAN |
| VANUATU | Anna ZÁBORSKÁ |

AKR nariai

EP nariai

A. OUMAROU (atstovauja NIGERIUI), vienas iš pirmininkų

Karin SCHEELE, viena iš pirmininkų

J. SANGA (atstovauja SALIAMONO SALOMS), VC

Ljudmila NOVAK, VC

A. R. SITHOLE (atstovauja MOZAMBIKUI), VC

Kader ARIF, VC

ANTIGVA IR BARBUDA

Jim ALLISTER

BAHAMOS

Marie-Hélène AUBERT

BURKINA FASAS

Liam AYLWARD

ŽALIASIS KYŠULYS

Josep BORRELL FONTELLES

KOMORAI

John BOWIS

DOMINIKA

Michael CASHMAN

DOMINIKOS RESPUBLIKA

Emanuel Jardim FERNANDES

GAMBIJA

Hélène GOUDIN

BISAU GVINĖJA

Fiona HALL

JAMAIKA

Jutta HAUG

KIRIBATIS

Jens HOLM

LESOTAS

Eija-Riitta KORHOLA

MADAGASKARAS

Maria MARTENS

MALAVIS

Zuzana ROITHOVÁ

MARŠALO SALOS (RESPUBLIKA)

Luciana SBARBATI

NAURU

Olle SCHMIDT

RUANDA

Horst SCHNELLHARDT

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

Jürgen SCHRÖDER

SEIŠELIAI

María SORNOSA MARTÍNEZ

SOMALIS

Armando VENETO

SURINAMAS

Paul VERGES

RYTŲ TIMORAS

Anders WIJKMAN

VANUATU

Anna ZÁBORSKÁ

---

II PRIEDAS

2007 M. BIRŽELIO 25-28 D. VYSBADENE VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| R. RADEMBINO-CONIQUET (atstovauja Gabonui), vienas iš pirmininkų | Glenys KINNOCK, viena iš pirmininkų |
| --- | --- |
| B. DE SOUSA (atstovauja Angolai) | Vittorio AGNOLETTO (2)
   (3) |
| W. DUGUID (atstovauja Barbadosui) | Marie-Hélène AUBERT (2)
   (3)
   (4) |
| DAYORI (atstovauja Beninui) (VP) | Liam AYLWARD (3)
   (4) |
| L. B. SEBETELA (atstovauja Botsvanai) | Maria BADIA i CUTCHET (pavaduoja Kaderį Arifą) |
| A. TAPSOBA (atstovauja Burkina Fasui) | Rolf BEREND |
| A. NZOMUKUNDA (atstovauja Burundžiui) | Josep BORRELL FONTELLES |
| L. C. NYASSA (atstovauja Kamerūnui) (VP) | John BOWIS (VP) |
| SORONGOPE-ZOUMANDJI (atstovauja Centrinės Afrikos Respublikai) | Udo BULLMANN |
| K. DARBO (atstovauja Čadui) | Philip BUSHILL-MATHEWS (pavaduoja Carlosą Coelho) (5) |
| B. BOUNKOULOU (atstovauja Kongo Respublikai) | Niels BUSK (2)
   (3) |
| GOYA (atstovauja Kongo Demokratinei Respublikai) | Martin CALLANAN (2)
   (4)
   (5) |
| M. AMON-AGO (atstovauja Dramblio Kaulo Krantui) | Marie-Arlette CARLOTTI (VP) |
| O. ABDI SAID (atstovauja Džibučiui) | Michael CASHMAN (2)
   (3) |
| THOMAS (atstovauja Dominikai) (1) | Valdis DOMBROVSKIS |
| JIMENEZ (atstovauja Dominikos Respublikai) | Emanuel Jardim FERNANDES |
| NGUEMA OWONO (atstovauja Pusiaujo Gvinėjai) | Michael GAHLER (VP) |
| TSEGGAI (atstovauja Eritrėjai) | Robert Goebbels (pavaduoja Elisą Ferreirą) |
| T. TOGA (atstovauja Etiopijai) | Ana Maria GOMES (2) |
| J. E. CAVUILATI (atstovauja Fidžiui) (1) | Genowefa GRABOWSKA |
| L. MILEBOU-AUBUSSON (atstovauja Gabonui) | Lissy GRÖNER |
| K. OSEI-AMEYAN (atstovauja Ganai) | Fiona HALL (3) |
| TOP (atstovauja Gvinėjai) | Jutta HAUG |
| BERNARD CHERON (atstovauja Haičiui) | Alain Hutchinson (pavaduoja Dariuszą Rosatį) |
| V. McNISH (atstovauja Jamaikai) (1) | Karin JÖNS (2)
   (3)
   (5) |
| J. KAMOTHO (atstovauja Kenijai) (VP) | Filip KACZMAREK |
| MAFURA (atstovauja Lesotui) | Eija-Riitta KORHOLA |
| SMITH (atstovauja Liberijai) | Sergej KOZLÍK (2) |
| I. MATOLA (atstovauja Malaviui) | Bernard LEHIDEUX (2)
   (3) |
| DIALLO (atstovauja Maliui) (1) | Astrid LULLING (VP) |
| GUELAYE (atstovauja Mauritanijai) | Mario MANTOVANI (VP) (4)
   (5) |
| N. DEERPALSING (atstovauja Mauricijui) | Maria MARTENS |
| A. R. SITHOLE (atstovauja Mozambikui) | Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) (2)
   (3) |
| T. MUSHELENGA (atstovauja Namibijai) | Hans-Peter MAYER |
| A. OUMAROU (atstovauja Nigeriui) | Linda MCAVAN (3)
   (4)
   (5) |
| ADEFIDIPE (atstovauja Nigerijai) | Gay MITCHELL |
| TALAGI (atstovauja Niue) | Luisa MORGANTINI (pavaduoja Jensą HOLMĄ) (2)
   (3)
   (4) |
| BALAGETUNA (atstovauja Papua Naujajai Gvinėjai) (1) | Lydie POLFER (4)
   (5) |
| D. POLISI (atstovauja Ruandai) | José RIBEIRO E CASTRO |
| HARRIS (atstovauja Sent Kitsui ir Neviui) | Karin SCHEELE |
| JEAN-MARIE (atstovauja Sent Lusijai) | Carl SCHLYTER (2)
   (3)
   (4) |
| L. STRAKER (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams) | Frithjof SCHMIDT (2)
   (3)
   (4) |
| LAUOFO (atstovauja Samoa) | Olle SCHMIDT |
| WILLIAM (atstovauja Seišeliams) | Horst SCHNELLHARDT |
| B. CONTEH (atstovauja Sierai Leonei) | Jürgen SCHRÖDER |
| MA'AHANUA (atstovauja Saliamono Saloms) (1) | Francesco Enrico SPERONI (4)
   (5) |
| A. R. SITHOLE (atstovauja Pietų Afrikai) | Robert STURDY (3)
   (4) |
| A. G. D. EKUEK (atstovauja Sudanui) | Johan VAN HECKE |
| O. R. RODGERS (atstovauja Surinamui) | Anne VAN LANCKER (4)
   (5) |
| N. THWALA (atstovauja Svazilandui) | Armando VENETO (3)
   (4) |
| CHECHE (atstovauja Tanzanijai) | Rainer WIELAND (2)
   (5) |
| K. MUGAMBE (atstovauja Ugandai) | Zbigniew ZALESKI (pavaduoja Patricką GAUBERTĄ)  (5) |
| NJOBVU (atstovauja Zambijai) (1) | Anna ZÁBORSKÁ (4)
   (5) |
| | Gabriele ZIMMER (2)
   (3) |
| | Tadeusz ZWIEFKA (4)
   (5) |

R. RADEMBINO-CONIQUET (atstovauja Gabonui), vienas iš pirmininkų

Glenys KINNOCK, viena iš pirmininkų

B. DE SOUSA (atstovauja Angolai)

Vittorio AGNOLETTO (2)
   (3)

W. DUGUID (atstovauja Barbadosui)

Marie-Hélène AUBERT (2)
   (3)
   (4)

DAYORI (atstovauja Beninui) (VP)

Liam AYLWARD (3)
   (4)

L. B. SEBETELA (atstovauja Botsvanai)

Maria BADIA i CUTCHET (pavaduoja Kaderį Arifą)

A. TAPSOBA (atstovauja Burkina Fasui)

Rolf BEREND

A. NZOMUKUNDA (atstovauja Burundžiui)

Josep BORRELL FONTELLES

L. C. NYASSA (atstovauja Kamerūnui) (VP)

John BOWIS (VP)

SORONGOPE-ZOUMANDJI (atstovauja Centrinės Afrikos Respublikai)

Udo BULLMANN

K. DARBO (atstovauja Čadui)

Philip BUSHILL-MATHEWS (pavaduoja Carlosą Coelho) (5)

B. BOUNKOULOU (atstovauja Kongo Respublikai)

Niels BUSK (2)
   (3)

GOYA (atstovauja Kongo Demokratinei Respublikai)

Martin CALLANAN (2)
   (4)
   (5)

M. AMON-AGO (atstovauja Dramblio Kaulo Krantui)

Marie-Arlette CARLOTTI (VP)

O. ABDI SAID (atstovauja Džibučiui)

Michael CASHMAN (2)
   (3)

THOMAS (atstovauja Dominikai) (1)

Valdis DOMBROVSKIS

JIMENEZ (atstovauja Dominikos Respublikai)

Emanuel Jardim FERNANDES

NGUEMA OWONO (atstovauja Pusiaujo Gvinėjai)

Michael GAHLER (VP)

TSEGGAI (atstovauja Eritrėjai)

Robert Goebbels (pavaduoja Elisą Ferreirą)

T. TOGA (atstovauja Etiopijai)

Ana Maria GOMES (2)

J. E. CAVUILATI (atstovauja Fidžiui) (1)

Genowefa GRABOWSKA

L. MILEBOU-AUBUSSON (atstovauja Gabonui)

Lissy GRÖNER

K. OSEI-AMEYAN (atstovauja Ganai)

Fiona HALL (3)

TOP (atstovauja Gvinėjai)

Jutta HAUG

BERNARD CHERON (atstovauja Haičiui)

Alain Hutchinson (pavaduoja Dariuszą Rosatį)

V. McNISH (atstovauja Jamaikai) (1)

Karin JÖNS (2)
   (3)
   (5)

J. KAMOTHO (atstovauja Kenijai) (VP)

Filip KACZMAREK

MAFURA (atstovauja Lesotui)

Eija-Riitta KORHOLA

SMITH (atstovauja Liberijai)

Sergej KOZLÍK (2)

I. MATOLA (atstovauja Malaviui)

Bernard LEHIDEUX (2)
   (3)

DIALLO (atstovauja Maliui) (1)

Astrid LULLING (VP)

GUELAYE (atstovauja Mauritanijai)

Mario MANTOVANI (VP) (4)
   (5)

N. DEERPALSING (atstovauja Mauricijui)

Maria MARTENS

A. R. SITHOLE (atstovauja Mozambikui)

Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) (2)
   (3)

T. MUSHELENGA (atstovauja Namibijai)

Hans-Peter MAYER

A. OUMAROU (atstovauja Nigeriui)

Linda MCAVAN (3)
   (4)
   (5)

ADEFIDIPE (atstovauja Nigerijai)

Gay MITCHELL

TALAGI (atstovauja Niue)

Luisa MORGANTINI (pavaduoja Jensą HOLMĄ) (2)
   (3)
   (4)

BALAGETUNA (atstovauja Papua Naujajai Gvinėjai) (1)

Lydie POLFER (4)
   (5)

D. POLISI (atstovauja Ruandai)

José RIBEIRO E CASTRO

HARRIS (atstovauja Sent Kitsui ir Neviui)

Karin SCHEELE

JEAN-MARIE (atstovauja Sent Lusijai)

Carl SCHLYTER (2)
   (3)
   (4)

L. STRAKER (atstovauja Sent Vinsentui ir Grenadinams)

Frithjof SCHMIDT (2)
   (3)
   (4)

LAUOFO (atstovauja Samoa)

Olle SCHMIDT

WILLIAM (atstovauja Seišeliams)

Horst SCHNELLHARDT

B. CONTEH (atstovauja Sierai Leonei)

Jürgen SCHRÖDER

MA'AHANUA (atstovauja Saliamono Saloms) (1)

Francesco Enrico SPERONI (4)
   (5)

A. R. SITHOLE (atstovauja Pietų Afrikai)

Robert STURDY (3)
   (4)

A. G. D. EKUEK (atstovauja Sudanui)

Johan VAN HECKE

O. R. RODGERS (atstovauja Surinamui)

Anne VAN LANCKER (4)
   (5)

N. THWALA (atstovauja Svazilandui)

Armando VENETO (3)
   (4)

CHECHE (atstovauja Tanzanijai)

Rainer WIELAND (2)
   (5)

K. MUGAMBE (atstovauja Ugandai)

Zbigniew ZALESKI (pavaduoja Patricką GAUBERTĄ)  (5)

NJOBVU (atstovauja Zambijai) (1)

Anna ZÁBORSKÁ (4)
   (5)

Gabriele ZIMMER (2)
   (3)

Tadeusz ZWIEFKA (4)
   (5)

Stebėtojas:

Kuba: POLANCO

Taip pat dalyvavo:

| ANGOLA
  COSTA DALA
  TEMBU NZUANGA
  SEBASTIAO ANDRE | BARBADOSAS
  Y. GODDARD | BENINAS
  DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOTSVANA
  O. B. BATLHOKI | BURKINA FASAS
  M. LANKOANDE | BURUNDIS
  KABURA
  HABARUGIRA
  KABOGOYE |
| KAMERŪNAS
  A. S. BAH | CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA
  YINIFOLO VANDENBOS | KONGO RESPUBLIKA
  LEKOYI
  OBIA
  TSHIKA
  MUDOYI |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA
  KIZIKI | DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  AMANI | DOMINIKOS RESPUBLIKA
  AQUINO ACOSTARO
  CEDANO |
| PUSIAUJO GVINĖJA
  ANDEM ELA
  NKA OBIANG
  EVANA NDEME | ERITRĖJA
  TEKLE | ETIOPIJA
  A. MOHAMED ALI |
| GABONAS
  NDIMAL
  MOUVAGHA TCHIOBA
  MAKONGO
  NDONG NGUEMA
  POSSO
  OGOMBE | GANA
  KUMI
  OPPONG-NTITI | GVINĖJA
  DIALLO |
| HAITIS
  PIERRE
  MELIUS
  JACINTHE
  DOREUS
  JOSEPH NELSON | JAMAIKA
  BARKER-MURPHY | KENIJA
  WAMBUA
  MUTHAA
  POGHISIO
  SUMBEIYWO |
| LESOTAS
  TIHELI
  NYAPHISI | LIBERIJA
  PENNOH
  TELEWODA | MALAVIS
  KALICHERO |
| MALIS
  ASKIA | MAURITANIJA
  KAMARA
  HAMOUD
  BOÏLIL
  ABDALLA
  M'BARECK | MAURICIJUS
  GUNNESSEE |
| NAMIBIJA
  M. DE WAAL
  RUMPT
  KATJAVIVI
  NDADI | NIGERIS
  MAHAMADOU
  ABDOURAHMANE
  HABIBOU
  CAZALICA | PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  ABURU |
| RUANDA
  KAYINAMURA
  GASANA
  GAHAMANYI | SIERA LEONĖ
  GOODWYLL | PIETŲ AFRIKA
  GIBSON
  MAGAU
  BASSON |
| SUDANAS
  MUSTAFA
  M. ALLOBA
  A. K. BADRI
  M. JERVASE | SURINAMAS
  G. O. HIWAT
  M. RATHIPAL | SVAZILANDAS
  DLAMINI |
| UGANDA
  H. ACEMAH
  B. AMONGI
  E. DOMBO | ZAMBIJA
  C. MBEWE
  MULENGA
  SHITULIKA | |

ANGOLA

COSTA DALA

TEMBU NZUANGA

SEBASTIAO ANDRE

BARBADOSAS

Y. GODDARD

BENINAS

DURAND-ADJAHI

BOTSVANA

O. B. BATLHOKI

BURKINA FASAS

M. LANKOANDE

BURUNDIS

KABURA

HABARUGIRA

KABOGOYE

KAMERŪNAS

A. S. BAH

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

YINIFOLO VANDENBOS

KONGO RESPUBLIKA

LEKOYI

OBIA

TSHIKA

MUDOYI

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

KIZIKI

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

AMANI

DOMINIKOS RESPUBLIKA

AQUINO ACOSTARO

CEDANO

PUSIAUJO GVINĖJA

ANDEM ELA

NKA OBIANG

EVANA NDEME

ERITRĖJA

TEKLE

ETIOPIJA

A. MOHAMED ALI

GABONAS

NDIMAL

MOUVAGHA TCHIOBA

MAKONGO

NDONG NGUEMA

POSSO

OGOMBE

GANA

KUMI

OPPONG-NTITI

GVINĖJA

DIALLO

HAITIS

PIERRE

MELIUS

JACINTHE

DOREUS

JOSEPH NELSON

JAMAIKA

BARKER-MURPHY

KENIJA

WAMBUA

MUTHAA

POGHISIO

SUMBEIYWO

LESOTAS

TIHELI

NYAPHISI

LIBERIJA

PENNOH

TELEWODA

MALAVIS

KALICHERO

MALIS

ASKIA

MAURITANIJA

KAMARA

HAMOUD

BOÏLIL

ABDALLA

M'BARECK

MAURICIJUS

GUNNESSEE

NAMIBIJA

M. DE WAAL

RUMPT

KATJAVIVI

NDADI

NIGERIS

MAHAMADOU

ABDOURAHMANE

HABIBOU

CAZALICA

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

ABURU

RUANDA

KAYINAMURA

GASANA

GAHAMANYI

SIERA LEONĖ

GOODWYLL

PIETŲ AFRIKA

GIBSON

MAGAU

BASSON

SUDANAS

MUSTAFA

M. ALLOBA

A. K. BADRI

M. JERVASE

SURINAMAS

G. O. HIWAT

M. RATHIPAL

SVAZILANDAS

DLAMINI

UGANDA

H. ACEMAH

B. AMONGI

E. DOMBO

ZAMBIJA

C. MBEWE

MULENGA

SHITULIKA

AKR IR ES TARYBA

| Mohlabi Kenneth TSEKOA | AKR Tarybos pirmininkas, Lesoto užsienio reikalų ministras |
| --- | --- |
| Heidemarie WIECZOREK-ZEUL | ES Ministrų Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos federalinė ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministrė |

Mohlabi Kenneth TSEKOA

AKR Tarybos pirmininkas, Lesoto užsienio reikalų ministras

Heidemarie WIECZOREK-ZEUL

ES Ministrų Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos federalinė ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministrė

EUROPOS KOMISIJA

| Louis MICHEL | Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys |
| --- | --- |

Louis MICHEL

Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys

AFRIKOS SĄJUNGOS PARLAMENTAS

| Gertrude MONGELLA | Afrikos Sąjungos parlamento pirmininkė |
| --- | --- |

Gertrude MONGELLA

Afrikos Sąjungos parlamento pirmininkė

UNFPA BRAZILIJA

Ralph HAKKERT

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS (EESRK)

AKOUETE

DANTIN

GAUCI

LISBEY

MAKEKA

ŽEMĖS ŪKIO VYSTYMO TECHNINIS CENTRAS (CTA)

BURGUET

I. BOTO

AKR SEKRETORIATAS

| J. KAPUTIN | vienas iš generalinių sekretorių |
| --- | --- |

J. KAPUTIN

vienas iš generalinių sekretorių

ES SEKRETORIATAS

| D. NICKEL | vienas iš generalinių sekretorių |
| --- | --- |

D. NICKEL

vienas iš generalinių sekretorių

---

(1)  Šaliai atstovauja ne parlamento narys.

(2)  Dalyvavo 2007 m. birželio 25 d.

(3)  Dalyvavo 2007 m. birželio 26 d.

(4)  Dalyvavo 2007 m. birželio 27 d.

(5)  Dalyvavo 2007 m. birželio 28 d.

---

III PRIEDAS

2007 M. BIRŽELIO 25 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PRIEDAS

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

DOMINIKOS SANDRAUGA

A. THOMAS

Dominikos ambasados patarėjas, Briuselis

FIDŽIS

J. E. Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI

Fidžio ambasadorius, Briuselis

JAMAIKA

V. McNISH

Ambasadorė, užsienio reikalų ministrė, Kingstonas, Jamaika

NIGERIJA

A. J. ADEFIDIPE

Ministras, Nigerijos ambasada, Briuselis

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

John BALAGETUNA

Tarpparlamentinių ryšių direktorius, Nacionalinis parlamentas, Papua Naujoji Gvinėja

SALIAMONO SALOS

J. MA'AHANUA

Ambasadorius, Saliamono Salų ambasada, Briuselis

---

IV PRIEDAS

PATVIRTINTOS REZOLIUCIJOS

| — | dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse (ACP-EU/3937/07/galut.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose (ACP-EU/100.011/07/galut.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi (ACP-EU/100.012/07/galut.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl padėties Darfūre (ACP-EU/100.075/07/galut.) |
| --- | --- |

—

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius AKR šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d., |
| --- | --- |

—

susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu (Beninas) 2000 m. birželio 23 d., iš dalies pakeistą susitarimu, kuriuo iš dalies keičiamas partnerystės susitarimas ir kuris pasirašytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (Kotonu susitarimas), ir ypač į jo 9, 68, 96 ir 97 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu (Beninas) 2000 m. birželio 23 d., iš dalies pakeistą susitarimu, kuriuo iš dalies keičiamas partnerystės susitarimas ir kuris pasirašytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (Kotonu susitarimas), ir ypač į jo 9, 68, 96 ir 97 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją,

| — | atsižvelgdama į tai, kad 1998 m. liepos 17 d. Romoje buvo įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad 1998 m. liepos 17 d. Romoje buvo įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT),

| — | atsižvelgdama į 1996 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų deklaraciją prieš korupciją ir kyšininkavimą sudarant tarptautinius verslo sandorius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1996 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų deklaraciją prieš korupciją ir kyšininkavimą sudarant tarptautinius verslo sandorius,

| — | atsižvelgdama į viso Amerikos regiono konvenciją prieš korupciją, priimtą Karakase 1996 m. kovo 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į viso Amerikos regiono konvenciją prieš korupciją, priimtą Karakase 1996 m. kovo 29 d.,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja, priimtą 2003 m. liepos 11 d. Mapute vykusioje Afrikos Sąjungos konferencijos antrojoje eilinėje sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja, priimtą 2003 m. liepos 11 d. Mapute vykusioje Afrikos Sąjungos konferencijos antrojoje eilinėje sesijoje,

| — | atsižvelgdama į 1997 m. lapkričio 21 d. EBPO konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1997 m. lapkričio 21 d. EBPO konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius,

| — | atsižvelgdama į nacionalinius įstatymus dėl pinigų plovimo, taikomus AKR ir ES valstybėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į nacionalinius įstatymus dėl pinigų plovimo, taikomus AKR ir ES valstybėse,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. birželio 2 d. Eviane vykusiame didžiojo aštuoneto (G8) šalių aukščiausiojo lygio susitikime priimtą deklaraciją dėl kovos su korupcija ir skaidrumo gerinimo ir į 2007 m. birželio 8 d. G8 šalių aukščiausio lygio susitikime Heiligendame (Vokietija) priimtą deklaraciją dėl vystymosi ir atsakomybės Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. birželio 2 d. Eviane vykusiame didžiojo aštuoneto (G8) šalių aukščiausiojo lygio susitikime priimtą deklaraciją dėl kovos su korupcija ir skaidrumo gerinimo ir į 2007 m. birželio 8 d. G8 šalių aukščiausio lygio susitikime Heiligendame (Vokietija) priimtą deklaraciją dėl vystymosi ir atsakomybės Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į specialiąją Europos Audito Rūmų ataskaitą Nr. 2/2005 dėl finansinės paramos AKR šalims iš Europos plėtros fondo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į specialiąją Europos Audito Rūmų ataskaitą Nr. 2/2005 dėl finansinės paramos AKR šalims iš Europos plėtros fondo (2),

| — | atsižvelgdama į Tarptautinio valiutos fondo 2005 m. birželio mėn. patvirtintą pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo vadovą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinio valiutos fondo 2005 m. birželio mėn. patvirtintą pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo vadovą,

| — | atsižvelgdama į Pasaulio Banko pateiktą gavybos pramonės 2004 m. apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulio Banko pateiktą gavybos pramonės 2004 m. apžvalgą,

| — | atsižvelgdama į keturiasdešimt Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijų dėl kovos su pinigų plovimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į keturiasdešimt Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijų dėl kovos su pinigų plovimu,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. spalio 9-13 d. Vankuveryje įvykusio FATF plenarinio posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. spalio 9-13 d. Vankuveryje įvykusio FATF plenarinio posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdama į iniciatyvas „Paskelbk, už ką moki“ (angl. „Publish What You Pay“) ir „Paskelbk, ką uždirbi“ (angl. „Publish What You Earn“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į iniciatyvas „Paskelbk, už ką moki“ (angl. „Publish What You Pay“) ir „Paskelbk, ką uždirbi“ (angl. „Publish What You Earn“),

| — | atsižvelgdama į gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (angl. EITI) principus ir kriterijus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (angl. EITI) principus ir kriterijus,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos paramą Kimberley proceso sertifikavimo schemai dėl deimantų importo ir eksporto, taip pat į AKR šalių dalyvavimą Kimberley procese, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos paramą Kimberley proceso sertifikavimo schemai dėl deimantų importo ir eksporto, taip pat į AKR šalių dalyvavimą Kimberley procese,

| — | atsižvelgdama į ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planą ir į EB reglamentą 2173/2005, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planą ir į EB reglamentą 2173/2005,

| — | atsižvelgdama į Afrikos miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo planą, priimtą 2003 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo planą, priimtą 2003 m.,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2004 m. kovo 31 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos plėtros politikos valdymo (3) ir 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2004 m. kovo 31 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos plėtros politikos valdymo (3) ir 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse (4),

| — | atsižvelgdama į savo 2005 m. lapkričio 24 d. rezoliucijas dėl nacionalinių parlamentų vaidmens įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą bei dėl žemės ūkio ir kasybos prekių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2005 m. lapkričio 24 d. rezoliucijas dėl nacionalinių parlamentų vaidmens įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą bei dėl žemės ūkio ir kasybos prekių (5),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „ES strategija Afrikai: Europos ir Afrikos paktas Afrikos vystymuisi spartinti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „ES strategija Afrikai: Europos ir Afrikos paktas Afrikos vystymuisi spartinti“,

| — | atsižvelgdama į pasaulinės organizacijos „Parlamentarai prieš korupciją“ (angl. GOPAC) parlamentarams parengtą vadovą, kaip kovoti su korupcija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į pasaulinės organizacijos „Parlamentarai prieš korupciją“ (angl. GOPAC) parlamentarams parengtą vadovą, kaip kovoti su korupcija,

| — | atsižvelgdama į organizacijos Transparency International2006 m. lapkričio 6 d. Berlyne paskelbtą korupcijos suvokimo indeksą (KSI) 2006 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į organizacijos Transparency International2006 m. lapkričio 6 d. Berlyne paskelbtą korupcijos suvokimo indeksą (KSI) 2006 m.,

| — | atsižvelgdama į Jungtinės parlamentinės asamblėjos biuro informacijos ir tyrimo misijos Mauritanijoje 2006 m. vasario 23-27 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinės parlamentinės asamblėjos biuro informacijos ir tyrimo misijos Mauritanijoje 2006 m. vasario 23-27 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/3937/07/galut.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/3937/07/galut.),

| A. | vadovaudamasi vyriausybių atsakomybės savo šaliai ir piliečiams dėl valstybės pajamų ir išlaidų valdymo principu, |
| --- | --- |

A.

vadovaudamasi vyriausybių atsakomybės savo šaliai ir piliečiams dėl valstybės pajamų ir išlaidų valdymo principu,

| B. | kadangi gamtos išteklių eksploatavimo ekonominė ir finansinė nauda turėtų labai skatinti žmonių gyvenimo sąlygų raidą, |
| --- | --- |

B.

kadangi gamtos išteklių eksploatavimo ekonominė ir finansinė nauda turėtų labai skatinti žmonių gyvenimo sąlygų raidą,

| C. | kadangi daug gamtos išteklių turinčių šalių vyriausybės privalo valstybės pajamas visų pirma naudoti šalies gyventojų pagrindiniams poreikiams, ypač sveikatos ir švietimo srityse, tenkinti, taip pat kovai su skurdu, ir yra už tai atsakingos, |
| --- | --- |

C.

kadangi daug gamtos išteklių turinčių šalių vyriausybės privalo valstybės pajamas visų pirma naudoti šalies gyventojų pagrindiniams poreikiams, ypač sveikatos ir švietimo srityse, tenkinti, taip pat kovai su skurdu, ir yra už tai atsakingos,

| D. | kadangi siekiant tinkamai valdyti reikėtų atsižvelgti į tai, kad minėtosios pajamos turi kur kas didesnę pridedamąją vertę tada, kai gamtos ištekliai perdirbami ir sodrinami pačioje šalyje, o ne tada, kai jie eksportuojami kaip žaliavos, |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant tinkamai valdyti reikėtų atsižvelgti į tai, kad minėtosios pajamos turi kur kas didesnę pridedamąją vertę tada, kai gamtos ištekliai perdirbami ir sodrinami pačioje šalyje, o ne tada, kai jie eksportuojami kaip žaliavos,

| E. | kadangi nepriklausomos vyriausybės ir kompetentingos valstybės institucijos, eksploatuodamos gamtos išteklius ir valdydamos iš jų gaunamas valstybės pajamas, taip pat privalo atsižvelgti į dabartinių ir būsimų savo šalies gyventojų interesus, |
| --- | --- |

E.

kadangi nepriklausomos vyriausybės ir kompetentingos valstybės institucijos, eksploatuodamos gamtos išteklius ir valdydamos iš jų gaunamas valstybės pajamas, taip pat privalo atsižvelgti į dabartinių ir būsimų savo šalies gyventojų interesus,

| F. | kadangi gamtos išteklių eksploatavimas gali skatinti tvarų vystymąsi tik tada, kai neigiamas socialinis poveikis ir poveikis aplinkai kiek įmanoma sumažinamas, o gaunama nauda ir išlaidos teisingai padalijamos, |
| --- | --- |

F.

kadangi gamtos išteklių eksploatavimas gali skatinti tvarų vystymąsi tik tada, kai neigiamas socialinis poveikis ir poveikis aplinkai kiek įmanoma sumažinamas, o gaunama nauda ir išlaidos teisingai padalijamos,

| G. | kadangi šalių, turtingų gamtos išteklių, gyventojai turi neatimamą teisę kiek įmanoma teisingiau naudotis privalumais, kuriuos teikia atitinkami šalies turtai ir ekonomikos augimo potencialas, |
| --- | --- |

G.

kadangi šalių, turtingų gamtos išteklių, gyventojai turi neatimamą teisę kiek įmanoma teisingiau naudotis privalumais, kuriuos teikia atitinkami šalies turtai ir ekonomikos augimo potencialas,

| H. | kadangi ir gamtos išteklius eksploatuojančios įmonės atsako už tai, kad jų investicijos prisidėtų prie tvaraus daug gamtos išteklių turinčių šalių, kurių išteklius jos eksploatuoja, vystymosi, |
| --- | --- |

H.

kadangi ir gamtos išteklius eksploatuojančios įmonės atsako už tai, kad jų investicijos prisidėtų prie tvaraus daug gamtos išteklių turinčių šalių, kurių išteklius jos eksploatuoja, vystymosi,

| I. | kadangi skaidrumo minėtosioms įmonėms vykdant teisėtus mokėjimus tų šalių vyriausybėms stoka kelia šių įmonių veiklai didelį pavojų, nes įmones galima apkaltinti korupcija ir pakenkti jų veiklos teisėtumui, |
| --- | --- |

I.

kadangi skaidrumo minėtosioms įmonėms vykdant teisėtus mokėjimus tų šalių vyriausybėms stoka kelia šių įmonių veiklai didelį pavojų, nes įmones galima apkaltinti korupcija ir pakenkti jų veiklos teisėtumui,

| J. | kadangi Europos šalių vyriausybės įsipareigojusios keisti šią nusistovėjusią tvarką, |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos šalių vyriausybės įsipareigojusios keisti šią nusistovėjusią tvarką,

| K. | kadangi prastas valdymas ir skaidrumo stoka administruojant valstybės pajamas, gautas eksploatuojant gamtos išteklius, gali sustiprinti politinę korupciją ir padidinti valstybės lėšų išeikvojimo pavojų, |
| --- | --- |

K.

kadangi prastas valdymas ir skaidrumo stoka administruojant valstybės pajamas, gautas eksploatuojant gamtos išteklius, gali sustiprinti politinę korupciją ir padidinti valstybės lėšų išeikvojimo pavojų,

| L. | kadangi pasaulinės naftos kainos per pastaruosius 36 mėnesius labai pakilo ir tai lėmė pajamų perteklių, |
| --- | --- |

L.

kadangi pasaulinės naftos kainos per pastaruosius 36 mėnesius labai pakilo ir tai lėmė pajamų perteklių,

| M. | kadangi dėl labai didelių pajamų, gaunamų eksploatuojant gamtos išteklius, ypač naftos telkinius, jei šios pajamos nėra tinkamai naudojamos atsižvelgiant į visų visuomenės sluoksnių interesus ir šalies vystymuisi skatinti, besivystančiose šalyse gali atsirasti didelė ekonominė ir socialinė nelygybė, paaštrėti socialinę neteisybė ir net susidaryti palankios sąlygos rastis smurtui, ir kadangi atsiranda grėsmė, kad augimą apibūdinantys rodikliai nenatūraliai padidės žmonių socialinės raidos rodiklių sąskaita, |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl labai didelių pajamų, gaunamų eksploatuojant gamtos išteklius, ypač naftos telkinius, jei šios pajamos nėra tinkamai naudojamos atsižvelgiant į visų visuomenės sluoksnių interesus ir šalies vystymuisi skatinti, besivystančiose šalyse gali atsirasti didelė ekonominė ir socialinė nelygybė, paaštrėti socialinę neteisybė ir net susidaryti palankios sąlygos rastis smurtui, ir kadangi atsiranda grėsmė, kad augimą apibūdinantys rodikliai nenatūraliai padidės žmonių socialinės raidos rodiklių sąskaita,

| N. | kadangi 2004 m. kovo mėn. Europos Parlamentas priėmė direktyvos dėl skaidrumo reikalavimų pakeitimą, pagal kurį ES valstybės narės raginamos skatinti įmones, kurių akcijos kotiruojamos Europos vertybinių popierių rinkoje, viešai skelbti apie šalių vyriausybėms atliktus mokėjimus, |
| --- | --- |

N.

kadangi 2004 m. kovo mėn. Europos Parlamentas priėmė direktyvos dėl skaidrumo reikalavimų pakeitimą, pagal kurį ES valstybės narės raginamos skatinti įmones, kurių akcijos kotiruojamos Europos vertybinių popierių rinkoje, viešai skelbti apie šalių vyriausybėms atliktus mokėjimus,

| O. | kadangi valstybės finansų valdymo gerinimas ir atsakomybės didinimas mažina konfliktų, susijusių su gamtos išteklių eksploatavimu, galimybę, |
| --- | --- |

O.

kadangi valstybės finansų valdymo gerinimas ir atsakomybės didinimas mažina konfliktų, susijusių su gamtos išteklių eksploatavimu, galimybę,

| P. | kadangi, kaip yra pripažinę instituciniai investuotojai, valdantys 12,3 mlrd. eurų vertės fondus, mokesčių skaidrumo didinimas ir valstybinės korupcijos panaikinimas mažintų politinę riziką ir skatintų stabilesnę aplinką, palankesnę vidaus ir užsienio investicijoms, ypač gavybos pramonės srityje, |
| --- | --- |

P.

kadangi, kaip yra pripažinę instituciniai investuotojai, valdantys 12,3 mlrd. eurų vertės fondus, mokesčių skaidrumo didinimas ir valstybinės korupcijos panaikinimas mažintų politinę riziką ir skatintų stabilesnę aplinką, palankesnę vidaus ir užsienio investicijoms, ypač gavybos pramonės srityje,

| Q. | kadangi mokesčių skaidrumas ir energijos tiekimas yra tarp savęs susiję, nes korupcija ir blogas valdymas energiją tiekiančiose šalyse, ko gero, gali sustiprinti vietinį nepasitenkinimą energetikos sektoriumi ir sukelti grėsmę energetikos įrengimams, taigi galėtų sumažėti tiekimas į pasaulinę energijos rinką, |
| --- | --- |

Q.

kadangi mokesčių skaidrumas ir energijos tiekimas yra tarp savęs susiję, nes korupcija ir blogas valdymas energiją tiekiančiose šalyse, ko gero, gali sustiprinti vietinį nepasitenkinimą energetikos sektoriumi ir sukelti grėsmę energetikos įrengimams, taigi galėtų sumažėti tiekimas į pasaulinę energijos rinką,

| R. | kadangi blogas valdymas ir atsakomybės stoka eksploatuojant gamtos išteklius gali turėti rimtų padarinių aplinkai, nes neapgalvotas medžių iškirtimas gali sukelti dykumėjimą ar kitus klimato pokyčius, padaryti žalos aplinkai, žmonėms, gyvūnijai ir augalijai, |
| --- | --- |

R.

kadangi blogas valdymas ir atsakomybės stoka eksploatuojant gamtos išteklius gali turėti rimtų padarinių aplinkai, nes neapgalvotas medžių iškirtimas gali sukelti dykumėjimą ar kitus klimato pokyčius, padaryti žalos aplinkai, žmonėms, gyvūnijai ir augalijai,

| S. | kadangi rajonų, kurių gamtiniai ištekliai eksploatuojami, gyventojai neturi daug naudos iš gaunamo pelno, be to, dažnai nukenčia dėl didelio tokios veiklos poveikio aplinkai, pvz., oro, vandens ir dirvožemio tarša, |
| --- | --- |

S.

kadangi rajonų, kurių gamtiniai ištekliai eksploatuojami, gyventojai neturi daug naudos iš gaunamo pelno, be to, dažnai nukenčia dėl didelio tokios veiklos poveikio aplinkai, pvz., oro, vandens ir dirvožemio tarša,

| T. | kadangi gamtos ištekliams priskiriami ne tik mineralų ištekliai, bet ir gyvūnija bei augalija, švarus vanduo ir švarus oras, kuriuos reikia saugoti ir puoselėti, |
| --- | --- |

T.

kadangi gamtos ištekliams priskiriami ne tik mineralų ištekliai, bet ir gyvūnija bei augalija, švarus vanduo ir švarus oras, kuriuos reikia saugoti ir puoselėti,

| U. | kadangi valdant naftos išteklius ir pagrindinius gamtinius AKR šalių išteklius labai svarbu taikyti pažangiausią patirtį, siekiant tausoti gamtą, |
| --- | --- |

U.

kadangi valdant naftos išteklius ir pagrindinius gamtinius AKR šalių išteklius labai svarbu taikyti pažangiausią patirtį, siekiant tausoti gamtą,

| V. | kadangi svarbu skatinti valstybės tarnautojus gerbti vertybes ir dorybes, pvz., nešališkumą, sąžiningumą, atsakomybę, skaidrumą ir dorumą, siekiant, kad korupcija taptų neįtikėtina ir neįmanoma, |
| --- | --- |

V.

kadangi svarbu skatinti valstybės tarnautojus gerbti vertybes ir dorybes, pvz., nešališkumą, sąžiningumą, atsakomybę, skaidrumą ir dorumą, siekiant, kad korupcija taptų neįtikėtina ir neįmanoma,

| W. | kadangi sąžiningumo ir etinių normų laikymasis visų pirma gali padėti užtikrinti, kad gyventojai galėtų naudotis paslaugomis, kurios susijusios su gamtos išteklių eksploatavimu ir kurių tikėtis iš valstybės jie turi teisę, |
| --- | --- |

W.

kadangi sąžiningumo ir etinių normų laikymasis visų pirma gali padėti užtikrinti, kad gyventojai galėtų naudotis paslaugomis, kurios susijusios su gamtos išteklių eksploatavimu ir kurių tikėtis iš valstybės jie turi teisę,

| X. | kadangi būtina didinti besivystančių šalių parlamentų ir demokratinių institucijų pajėgumus siekiant, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti jiems suteiktus vykdomųjų organų kontrolės ir biudžeto valdymo institucijų įgaliojimus, |
| --- | --- |

X.

kadangi būtina didinti besivystančių šalių parlamentų ir demokratinių institucijų pajėgumus siekiant, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti jiems suteiktus vykdomųjų organų kontrolės ir biudžeto valdymo institucijų įgaliojimus,

| Y. | kadangi gamtos išteklių turėjimas praeityje ne visada buvo privalumas ir pernelyg dažnai tapdavo nelaime gyventojams tų šalių, kuriose stokojama demokratinės kontrolės, atskaitomybės ir teisinės valstybės ir kuriose kova dėl išteklių skatino korupciją ir smurtinius konfliktus, dėl kurių dažnai kentėdavo vietiniai gyventojai, |
| --- | --- |

Y.

kadangi gamtos išteklių turėjimas praeityje ne visada buvo privalumas ir pernelyg dažnai tapdavo nelaime gyventojams tų šalių, kuriose stokojama demokratinės kontrolės, atskaitomybės ir teisinės valstybės ir kuriose kova dėl išteklių skatino korupciją ir smurtinius konfliktus, dėl kurių dažnai kentėdavo vietiniai gyventojai,

| Z. | kadangi dėl sparčiau besivystančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, atsiradusi vis didėjanti gamtos išteklių paklausa paspartino tarptautines grumtynes dėl šių išteklių ir dažnai prisidėdavo prie to, kad valdžioje išsilaikydavo nedemokratiniai režimai, kildavo įnirtingų konfliktų, buvo pažeidžiamos žmogaus teisės, |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl sparčiau besivystančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, atsiradusi vis didėjanti gamtos išteklių paklausa paspartino tarptautines grumtynes dėl šių išteklių ir dažnai prisidėdavo prie to, kad valdžioje išsilaikydavo nedemokratiniai režimai, kildavo įnirtingų konfliktų, buvo pažeidžiamos žmogaus teisės,

| AA. | kadangi kai kurios kompanijos nesilaiko sutartų TDO pagrindinių darbo standartų ir joms tenka atsakomybė už mirtinus nelaimingus atsitikimus ir vaikų darbo naudojimą; kadangi jos taip pat labai prisideda prie miškų kirtimo Afrikoje, prie Afrikos nelegalios prekybos dramblio kaulu, o kai kurios iš jų ne kartą buvo užkluptos nelegaliai žvejojančios Afrikos vandenyse, |
| --- | --- |

AA.

kadangi kai kurios kompanijos nesilaiko sutartų TDO pagrindinių darbo standartų ir joms tenka atsakomybė už mirtinus nelaimingus atsitikimus ir vaikų darbo naudojimą; kadangi jos taip pat labai prisideda prie miškų kirtimo Afrikoje, prie Afrikos nelegalios prekybos dramblio kaulu, o kai kurios iš jų ne kartą buvo užkluptos nelegaliai žvejojančios Afrikos vandenyse,

| 1. | ragina AKR šalis visas pajamas, kurias jos gauna eksploatuodamos gamtos išteklius, pirmiausia skirti pagrindiniams šalies gyventojų poreikiams, ypač sveikatos ir švietimo, aplinkos apsaugos ir gamtos išteklių išsaugojimo srityse, tenkinti ir taip prisidėti siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

1.

ragina AKR šalis visas pajamas, kurias jos gauna eksploatuodamos gamtos išteklius, pirmiausia skirti pagrindiniams šalies gyventojų poreikiams, ypač sveikatos ir švietimo, aplinkos apsaugos ir gamtos išteklių išsaugojimo srityse, tenkinti ir taip prisidėti siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus;

| 2. | ragina AKR ir Europos šalis gerbti ir iki galo įgyvendinti Kotonu susitarimo nuostatas ir rekomendacijas, susijusias su geru valdymu (9 straipsnio 3 dalis); |
| --- | --- |

2.

ragina AKR ir Europos šalis gerbti ir iki galo įgyvendinti Kotonu susitarimo nuostatas ir rekomendacijas, susijusias su geru valdymu (9 straipsnio 3 dalis);

| 3. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją, atsižvelgiant į jų susirūpinimą dėl gero valdymo, daugiau dėmesio skirti tam, kad AKR šalyse būtų plėtojamas perdirbimo sektorius, o ne tam, kad Europos kompanijoms būtų suteikta prieiga prie AKR šalių gamtos išteklių; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją, atsižvelgiant į jų susirūpinimą dėl gero valdymo, daugiau dėmesio skirti tam, kad AKR šalyse būtų plėtojamas perdirbimo sektorius, o ne tam, kad Europos kompanijoms būtų suteikta prieiga prie AKR šalių gamtos išteklių;

| 4. | ragina Afrikos šalis, priklausančias AKR šalių grupei, ratifikuoti Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja; ragina Karibų jūros regiono šalis ratifikuoti Amerikos konvenciją dėl kovos su korupcija; ragina Europos Sąjungos ir AKR šalis ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją bei Jungtinių Tautų deklaraciją prieš korupciją ir kyšininkavimą tarptautiniuose verslo sandoriuose ir parengti specialias veiksmingos stebėsenos ir 3 dalyje minėtų nuostatų įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

4.

ragina Afrikos šalis, priklausančias AKR šalių grupei, ratifikuoti Afrikos Sąjungos konvenciją dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja; ragina Karibų jūros regiono šalis ratifikuoti Amerikos konvenciją dėl kovos su korupcija; ragina Europos Sąjungos ir AKR šalis ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją bei Jungtinių Tautų deklaraciją prieš korupciją ir kyšininkavimą tarptautiniuose verslo sandoriuose ir parengti specialias veiksmingos stebėsenos ir 3 dalyje minėtų nuostatų įgyvendinimo priemones;

| 5. | ragina Europos Sąjungos valstybių narių ir AKR šalių vyriausybes perimti principus, nustatytus privačiose iniciatyvose, kuriomis skatinama geriau valdyti pajamas, gautas eksploatuojant gamtos išteklius, kaip antai gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva (EITI) ir kampanijos „Paskelbk, už ką moki“ ir „Paskelbk, ką uždirbi“, ir padėti šiuos principus taikyti praktiškai; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Sąjungos valstybių narių ir AKR šalių vyriausybes perimti principus, nustatytus privačiose iniciatyvose, kuriomis skatinama geriau valdyti pajamas, gautas eksploatuojant gamtos išteklius, kaip antai gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva (EITI) ir kampanijos „Paskelbk, už ką moki“ ir „Paskelbk, ką uždirbi“, ir padėti šiuos principus taikyti praktiškai;

| 6. | ragina Europos Komisiją ir ES valstybių narių vyriausybes skatinti tobulinti ir visapusiškai įgyvendinti gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (EITI), ypač reikalauti vadovautis nuostata dėl skaidrumo, parengti veiksmingas kontrolės priemones, siekti taikyti penktą minimalų kriterijų dėl aktyvaus pilietinės visuomenės dalyvavimo EITI veikloje ir finansiškai remti EITI patikos fondą; |
| --- | --- |

6.

ragina Europos Komisiją ir ES valstybių narių vyriausybes skatinti tobulinti ir visapusiškai įgyvendinti gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (EITI), ypač reikalauti vadovautis nuostata dėl skaidrumo, parengti veiksmingas kontrolės priemones, siekti taikyti penktą minimalų kriterijų dėl aktyvaus pilietinės visuomenės dalyvavimo EITI veikloje ir finansiškai remti EITI patikos fondą;

| 7. | ragina AKR šalis užtikrinti, kad pajamos būtų naudojamos jų ekonominei veiklai įvairinti ir ekonominei tolesnio gamybos proceso etapo veiklai plėtoti, o ne vien tik gamtos išteklių gavybos srityje; |
| --- | --- |

7.

ragina AKR šalis užtikrinti, kad pajamos būtų naudojamos jų ekonominei veiklai įvairinti ir ekonominei tolesnio gamybos proceso etapo veiklai plėtoti, o ne vien tik gamtos išteklių gavybos srityje;

| 8. | ragina Europos Komisiją pasiųsti į energiją tiekiančias besivystančias šalis delegacijas, kurios padėtų įgyvendinti gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI); |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją pasiųsti į energiją tiekiančias besivystančias šalis delegacijas, kurios padėtų įgyvendinti gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI);

| 9. | ragina visas AKR šalis, oficialiai pritarusias, kad pagal kasybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI) būtų pradėti taikyti minimalūs iniciatyvos kriterijai, ypač penktasis kriterijus, užtikrinti, kad pilietinė visuomenė visiškai laisvai, nesibaimindama ir nebauginama galėtų atlikti priežiūros funkciją; |
| --- | --- |

9.

ragina visas AKR šalis, oficialiai pritarusias, kad pagal kasybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI) būtų pradėti taikyti minimalūs iniciatyvos kriterijai, ypač penktasis kriterijus, užtikrinti, kad pilietinė visuomenė visiškai laisvai, nesibaimindama ir nebauginama galėtų atlikti priežiūros funkciją;

| 10. | skatina visas Kotonu susitarimą pasirašiusias AKR šalis, turinčias daug gamtos išteklių ir dar neprisidėjusias prie EITI iniciatyvos, oficialiai prie jos prisidėti ir ragina Europos Sąjungos valstybių narių ir AKR šalių vyriausybes įgyvendinti Kotonu susitarimo 7 straipsnio nuostatas dėl pilietinės visuomenės pajėgumų didinimo ir dviejų AKR pilietinės visuomenės forumų, vykusių 2002 m. ir 2006 m., rekomendacijas; |
| --- | --- |

10.

skatina visas Kotonu susitarimą pasirašiusias AKR šalis, turinčias daug gamtos išteklių ir dar neprisidėjusias prie EITI iniciatyvos, oficialiai prie jos prisidėti ir ragina Europos Sąjungos valstybių narių ir AKR šalių vyriausybes įgyvendinti Kotonu susitarimo 7 straipsnio nuostatas dėl pilietinės visuomenės pajėgumų didinimo ir dviejų AKR pilietinės visuomenės forumų, vykusių 2002 m. ir 2006 m., rekomendacijas;

| 11. | prašo visų AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes raginti visus investuotojus prisidėti prie EITI iniciatyvos ir prie kitų iniciatyvų ir konvencijų, kuriomis siekiama tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius; |
| --- | --- |

11.

prašo visų AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes raginti visus investuotojus prisidėti prie EITI iniciatyvos ir prie kitų iniciatyvų ir konvencijų, kuriomis siekiama tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius;

| 12. | prašo visų AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes taip pat skatinti sparčiai besivystančių šalių vyriausybes vykdyti savo įsipareigojimus, pvz., laikytis tarptautinių pagrindinių darbo standartų, atsisakyti vaikų darbo, sustabdyti šaulių ir lengvųjų ginklų platinimą, ypač konfliktų zonose, ir uždrausti nelegalų žaliavų ir medienos importą; |
| --- | --- |

12.

prašo visų AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes taip pat skatinti sparčiai besivystančių šalių vyriausybes vykdyti savo įsipareigojimus, pvz., laikytis tarptautinių pagrindinių darbo standartų, atsisakyti vaikų darbo, sustabdyti šaulių ir lengvųjų ginklų platinimą, ypač konfliktų zonose, ir uždrausti nelegalų žaliavų ir medienos importą;

| 13. | ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares padaryti taip, kad vystymuisi skiriama parama gamtos išteklių turtingoms šalims būtų teikiama tik tada, jei jos, prisidėdamos prie „Paskelbk, už ką moki“ ir „Paskelbk, ką uždirbi“ ir EITI iniciatyvų ir jas įgyvendindamos, siektų pažangos tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius srityse; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares padaryti taip, kad vystymuisi skiriama parama gamtos išteklių turtingoms šalims būtų teikiama tik tada, jei jos, prisidėdamos prie „Paskelbk, už ką moki“ ir „Paskelbk, ką uždirbi“ ir EITI iniciatyvų ir jas įgyvendindamos, siektų pažangos tinkamo valdymo, skaidrumo ir atsakomybės eksploatuojant gamtos išteklius srityse;

| 14. | ragina Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybes ir Europos Komisiją remti valstybių narių pastangas didinti skaidrumą gavybos pramonėje, taikant atitinkamus apskaitos standartus ir laikantis bendrovių teisės nuostatų, atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamentas 2004 m. kovo mėn. pritarė direktyvos dėl skaidrumo reikalavimų pakeitimui, ir atsižvelgiant į Komisijos 2005 m. spalio 12 d. komunikatą dėl Afrikai skirtos strategijos; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybes ir Europos Komisiją remti valstybių narių pastangas didinti skaidrumą gavybos pramonėje, taikant atitinkamus apskaitos standartus ir laikantis bendrovių teisės nuostatų, atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamentas 2004 m. kovo mėn. pritarė direktyvos dėl skaidrumo reikalavimų pakeitimui, ir atsižvelgiant į Komisijos 2005 m. spalio 12 d. komunikatą dėl Afrikai skirtos strategijos;

| 15. | ragina visas suinteresuotas šalis taikyti viešųjų išlaidų ir pajamų valdymo sistemų skaidrumo ir atskaitomybės normas šiose srityse:






  — | Parlamento ir jo organų vykdoma biudžeto kontrolė, |
| --- | --- | --- |

15.

ragina visas suinteresuotas šalis taikyti viešųjų išlaidų ir pajamų valdymo sistemų skaidrumo ir atskaitomybės normas šiose srityse:

—

Parlamento ir jo organų vykdoma biudžeto kontrolė,

| — | nepriklausomų Audito Rūmų atliekamas atskiras biudžeto ir viešųjų išlaidų auditas, |
| --- | --- |

—

nepriklausomų Audito Rūmų atliekamas atskiras biudžeto ir viešųjų išlaidų auditas,

| — | valstybės biudžeto skaidrumas, |
| --- | --- |

—

valstybės biudžeto skaidrumas,

| — | AKR šalių vyriausybių įplaukų ir išlaidų stebėsena, |
| --- | --- |

—

AKR šalių vyriausybių įplaukų ir išlaidų stebėsena,

| — | įmonių, kurioms taikomi su informacijos skelbimu susiję teisės aktai, atskaitomybė; |
| --- | --- |

—

įmonių, kurioms taikomi su informacijos skelbimu susiję teisės aktai, atskaitomybė;

| 16. | ragina visas suinteresuotas šalis stebėti, kad energiją tiekiančių šalių, kuriose būna rimtų valdymo problemų ir pasitaiko korupcijos atvejų, vyriausybėms nebūtų teikiama kitokia, nei pagrindinė, parama, kad nebūtų sudaroma palankių prekybos sąlygų ar teikiama kitų privalumų, kol jos nepateiks kiekybiškai nustatomų įrodymų, kad laikosi didesnio skaidrumo įsipareigojimo, ypač valstybės biudžeto srityje; |
| --- | --- |

16.

ragina visas suinteresuotas šalis stebėti, kad energiją tiekiančių šalių, kuriose būna rimtų valdymo problemų ir pasitaiko korupcijos atvejų, vyriausybėms nebūtų teikiama kitokia, nei pagrindinė, parama, kad nebūtų sudaroma palankių prekybos sąlygų ar teikiama kitų privalumų, kol jos nepateiks kiekybiškai nustatomų įrodymų, kad laikosi didesnio skaidrumo įsipareigojimo, ypač valstybės biudžeto srityje;

| 17. | skatina visus dvišalius ir daugiašalius lėšų teikėjus bei eksporto kredito agentūras nustatyti sąlygas, kurios būtų ne tik abstrakčios, bet ir pagrįstos vyriausybių atsakomybe savo piliečiams dėl grynųjų pinigų ir bendradarbiavimo sistema, pagal kurią nehumanitarinė pagalba būtų teikiama tik laikantis tam tikrų konkrečių ir bendrai aptartų kriterijų, ypač valstybės skaidrumo kriterijaus dėl pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, vadovaujantis Tarptautinio valiutos fondo vadove dėl pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo nustatytais principais; |
| --- | --- |

17.

skatina visus dvišalius ir daugiašalius lėšų teikėjus bei eksporto kredito agentūras nustatyti sąlygas, kurios būtų ne tik abstrakčios, bet ir pagrįstos vyriausybių atsakomybe savo piliečiams dėl grynųjų pinigų ir bendradarbiavimo sistema, pagal kurią nehumanitarinė pagalba būtų teikiama tik laikantis tam tikrų konkrečių ir bendrai aptartų kriterijų, ypač valstybės skaidrumo kriterijaus dėl pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, vadovaujantis Tarptautinio valiutos fondo vadove dėl pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo nustatytais principais;

| 18. | ragina AKR ir ES valstybes užtikrinti, kad tinkamas valdymas, skaidrumas ir atskaitomybė eksploatuojant gamtos išteklius būtų remiami bendromis priemonėmis ir atsižvelgiant į kartu politinio dialogo, numatyto pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį, metu aptartus kriterijus; |
| --- | --- |

18.

ragina AKR ir ES valstybes užtikrinti, kad tinkamas valdymas, skaidrumas ir atskaitomybė eksploatuojant gamtos išteklius būtų remiami bendromis priemonėmis ir atsižvelgiant į kartu politinio dialogo, numatyto pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį, metu aptartus kriterijus;

| 19. | ragina Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybes užtikrinti, kad pajamų naudojimo skaidrumo skatinimas ir demokratinė priežiūra šalyse, tiekiančiose ES energiją, būtų bendros Europos Sąjungos energetikos strategijos prioritetas; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybes užtikrinti, kad pajamų naudojimo skaidrumo skatinimas ir demokratinė priežiūra šalyse, tiekiančiose ES energiją, būtų bendros Europos Sąjungos energetikos strategijos prioritetas;

| 20. | rekomenduoja, kad tinkamo valdymo, skaidrumo ir atskaitomybės eksploatuojant gamtos išteklius klausimui būtų teikiama svarbi vieta būsimoje bendroje ES ir Afrikos strategijoje; |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja, kad tinkamo valdymo, skaidrumo ir atskaitomybės eksploatuojant gamtos išteklius klausimui būtų teikiama svarbi vieta būsimoje bendroje ES ir Afrikos strategijoje;

| 21. | skatina taikyti pažangiausią naftos išteklių tvarkymo patirtį, susistemintą Tarptautinio valiutos fondo vadove dėl pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo; |
| --- | --- |

21.

skatina taikyti pažangiausią naftos išteklių tvarkymo patirtį, susistemintą Tarptautinio valiutos fondo vadove dėl pajamų, gautų iš gamtos išteklių, skaidrumo;

| 22. | ragina AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes ir parlamentus užtikrinti, kad gamtos išteklių eksploatavimas labai nesutrikdytų ekologinės pusiausvyros; atsižvelgdama į tai susirūpinusi pažymi, kad pernelyg didelio masto medžių kirtimas gali sukelti dykumėjimą ir kitus klimato pokyčius, kuriems išvengti reikėtų imtis veiksmų taikant tinkamą miškininkystės ir atitinkamą miškų atželdinimo patirtį, ir ragina gamtos išteklius eksploatuojančias įmones laikytis aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

22.

ragina AKR šalių ir ES valstybių narių vyriausybes ir parlamentus užtikrinti, kad gamtos išteklių eksploatavimas labai nesutrikdytų ekologinės pusiausvyros; atsižvelgdama į tai susirūpinusi pažymi, kad pernelyg didelio masto medžių kirtimas gali sukelti dykumėjimą ir kitus klimato pokyčius, kuriems išvengti reikėtų imtis veiksmų taikant tinkamą miškininkystės ir atitinkamą miškų atželdinimo patirtį, ir ragina gamtos išteklius eksploatuojančias įmones laikytis aplinkos apsaugos standartų;

| 23. | ragina šalių ir regionų vyriausybes, parlamentus ir institucijas užtikrinti, kad teisėtas gamtos išteklių eksploatavimas sudarytų aplinkos apsaugos plano, pagal kurį būtų siekiama numatyti oro, vandens, dirvožemio apsaugos priemones ir išsaugoti gyvūnijos ir augalijos įvairovę, dalį; |
| --- | --- |

23.

ragina šalių ir regionų vyriausybes, parlamentus ir institucijas užtikrinti, kad teisėtas gamtos išteklių eksploatavimas sudarytų aplinkos apsaugos plano, pagal kurį būtų siekiama numatyti oro, vandens, dirvožemio apsaugos priemones ir išsaugoti gyvūnijos ir augalijos įvairovę, dalį;

| 24. | ragina visas vyriausybes priimti įstatymus, pagal kuriuos būtų draudžiama importuoti nelegaliai paruoštą medieną; ir, kol tokie įstatymai bus priimti, užtikrinti, kad pagal viešųjų pirkimų procedūrą būtų perkama tik iš tausių ir legalių šaltinių tiekiama mediena; |
| --- | --- |

24.

ragina visas vyriausybes priimti įstatymus, pagal kuriuos būtų draudžiama importuoti nelegaliai paruoštą medieną; ir, kol tokie įstatymai bus priimti, užtikrinti, kad pagal viešųjų pirkimų procedūrą būtų perkama tik iš tausių ir legalių šaltinių tiekiama mediena;

| 25. | ragina visas medieną gaminančias šalis užtikrinti, kad visų rūšių vietinė mediena būtų ruošiama tausiai, atsižvelgiant į vietinių gyventojų teises ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

25.

ragina visas medieną gaminančias šalis užtikrinti, kad visų rūšių vietinė mediena būtų ruošiama tausiai, atsižvelgiant į vietinių gyventojų teises ir poveikį aplinkai;

| 26. | ragina ES atlikti išsamią ir oficialią miškų ūkio apklausą, pagerinti žemės valdymą bei vietinių bendrijų prieigos teises ir užtikrinti veiksmingą visuomenės dalyvavimą; |
| --- | --- |

26.

ragina ES atlikti išsamią ir oficialią miškų ūkio apklausą, pagerinti žemės valdymą bei vietinių bendrijų prieigos teises ir užtikrinti veiksmingą visuomenės dalyvavimą;

| 27. | primygtinai ragina visas su deimantų prekyba susijusias šalis prisidėti prie Kimberley sertifikavimo schemos, skirtos tarptautinei prekybai neapdirbtais deimantais; pabrėžia, kad labai svarbu siekti, kad su deimantų prekyba susijusių gairių laikymosi priežiūra deimantų prekyboje dalyvaujančiose šalyse ir deimantų pramonėje taptų nepriklausoma, ir užtikrinti, kad Kimberley proceso dalyviai galėtų prižiūrėti, kaip laikomasi šių gairių deimantų pramonėje; |
| --- | --- |

27.

primygtinai ragina visas su deimantų prekyba susijusias šalis prisidėti prie Kimberley sertifikavimo schemos, skirtos tarptautinei prekybai neapdirbtais deimantais; pabrėžia, kad labai svarbu siekti, kad su deimantų prekyba susijusių gairių laikymosi priežiūra deimantų prekyboje dalyvaujančiose šalyse ir deimantų pramonėje taptų nepriklausoma, ir užtikrinti, kad Kimberley proceso dalyviai galėtų prižiūrėti, kaip laikomasi šių gairių deimantų pramonėje;

| 28. | ragina JT Saugumo Tarybą apibrėžti išteklių, dėl kurių kyla konfliktų, sąvoką ir į Taikos stiprinimo komisijos įgaliojimus įtraukti gamtos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

28.

ragina JT Saugumo Tarybą apibrėžti išteklių, dėl kurių kyla konfliktų, sąvoką ir į Taikos stiprinimo komisijos įgaliojimus įtraukti gamtos išteklių valdymą;

| 29. | skatina diegti ir tinkamai naudoti informacijos sistemas, kaip antai kasybos duomenų bankas; |
| --- | --- |

29.

skatina diegti ir tinkamai naudoti informacijos sistemas, kaip antai kasybos duomenų bankas;

| 30. | pabrėžia, kad gamtos išteklius eksploatuojančios kompanijoms tenka atsakomybė už skaidrios ekonominės veiklos, kuria siekiama tvaraus vystymosi, skatinimą, ir pabrėžia, kad jos turi būti tuo suinteresuotos; ragina jas numatyti bendras iniciatyvas, pvz., kompanijų ekologiškos veiklos sertifikavimo; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad gamtos išteklius eksploatuojančios kompanijoms tenka atsakomybė už skaidrios ekonominės veiklos, kuria siekiama tvaraus vystymosi, skatinimą, ir pabrėžia, kad jos turi būti tuo suinteresuotos; ragina jas numatyti bendras iniciatyvas, pvz., kompanijų ekologiškos veiklos sertifikavimo;

| 31. | primena, kad pagal Kotonu partnerystės susitarimo 96 ir 97 straipsnius, išaiškėjus rimtiems korupcijos atvejams, numatyta konsultacijų galimybė; |
| --- | --- |

31.

primena, kad pagal Kotonu partnerystės susitarimo 96 ir 97 straipsnius, išaiškėjus rimtiems korupcijos atvejams, numatyta konsultacijų galimybė;

| 32. | kviečia AKR šalis pradėti viešas nacionalines diskusijas apie pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, panaudojimą ir socialinį teisingumą; |
| --- | --- |

32.

kviečia AKR šalis pradėti viešas nacionalines diskusijas apie pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, panaudojimą ir socialinį teisingumą;

| 33. | ragina naftą išgaunančias AKR šalis gerbti, remti ir skatinti kovotojų su korupcija ir skaidrumo gynėjų veiklą; |
| --- | --- |

33.

ragina naftą išgaunančias AKR šalis gerbti, remti ir skatinti kovotojų su korupcija ir skaidrumo gynėjų veiklą;

| 34. | pabrėžia AKR šalių nacionalinių parlamentų vaidmenį remiant gerą valdymą ir rekomenduoja šį vaidmenį pripažinti ir oficialiai įtvirtinti būsimoje Bendroje ES ir Afrikos strategijoje; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia AKR šalių nacionalinių parlamentų vaidmenį remiant gerą valdymą ir rekomenduoja šį vaidmenį pripažinti ir oficialiai įtvirtinti būsimoje Bendroje ES ir Afrikos strategijoje;

| 35. | kviečia AKR šalių nacionalinius ir regioninius parlamentus ir ES valstybių narių parlamentus, taip pat pilietinės visuomenės atstovus bendradarbiauti kuriant tikrinimo ir kontrolės sistemą, įskaitant baudžiamųjų teismų procesus, skirtą vyriausybės ir administracijos korupcijai pašalinti; |
| --- | --- |

35.

kviečia AKR šalių nacionalinius ir regioninius parlamentus ir ES valstybių narių parlamentus, taip pat pilietinės visuomenės atstovus bendradarbiauti kuriant tikrinimo ir kontrolės sistemą, įskaitant baudžiamųjų teismų procesus, skirtą vyriausybės ir administracijos korupcijai pašalinti;

| 36. | ragina vyriausybes, institucijas ir visus politinius vadovus dalį pajamų, gautų atsakingai eksploatuojant gamtos išteklius, numatyti valstybės tarnautojų, policijos pareigūnų ir atitinkamų ekonominės veiklos sektorių darbuotojų darbo užmokesčiui padidinti siekiant, kad korupcija taptų mažiau patraukli; |
| --- | --- |

36.

ragina vyriausybes, institucijas ir visus politinius vadovus dalį pajamų, gautų atsakingai eksploatuojant gamtos išteklius, numatyti valstybės tarnautojų, policijos pareigūnų ir atitinkamų ekonominės veiklos sektorių darbuotojų darbo užmokesčiui padidinti siekiant, kad korupcija taptų mažiau patraukli;

| 37. | ragina AKR šalių vyriausybes ir Europos Komisiją remti AKR šalių nacionalinių ir regioninių parlamentų, kaip biudžetinės valdžios institucijų, veiklą palaikant su jomis dialogą, keičiantis informacija ir stiprinant jų pajėgumus; |
| --- | --- |

37.

ragina AKR šalių vyriausybes ir Europos Komisiją remti AKR šalių nacionalinių ir regioninių parlamentų, kaip biudžetinės valdžios institucijų, veiklą palaikant su jomis dialogą, keičiantis informacija ir stiprinant jų pajėgumus;

| 38. | ragina Komisiją parengti komunikatą, kuriame būtų apibrėžta Europos Sąjungos strategija siekiant besivystančiose šalyse įtvirtinti parlamentinę demokratiją ir teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją parengti komunikatą, kuriame būtų apibrėžta Europos Sąjungos strategija siekiant besivystančiose šalyse įtvirtinti parlamentinę demokratiją ir teisinės valstybės principą;

| 39. | skatina AKR šalių nacionalinius parlamentus daryti spaudimą vyriausybėms, kad šios kovotų su vidaus korupcija ir taip sudarytų palankias sąlygas geriausiam valstybės pajamų valdymui, įtraukdamos antikorupcinius teisės aktus ir nepriklausomas kontrolės priemones, kuriomis siekiama didesnio skaidrumo ir kurios sudarytų geresnes sąlygas gauti informacijos apie pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, skirstymą ir panaudojimą, |
| --- | --- |

39.

skatina AKR šalių nacionalinius parlamentus daryti spaudimą vyriausybėms, kad šios kovotų su vidaus korupcija ir taip sudarytų palankias sąlygas geriausiam valstybės pajamų valdymui, įtraukdamos antikorupcinius teisės aktus ir nepriklausomas kontrolės priemones, kuriomis siekiama didesnio skaidrumo ir kurios sudarytų geresnes sąlygas gauti informacijos apie pajamų, gautų eksploatuojant gamtos išteklius, skirstymą ir panaudojimą,

| 40. | pabrėžia, kad taip pat būtina AKR šalyse stiprinti teismų sistemą, teisėjų nepriklausomumą ir svarbiausias audito institucijas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad taip pat būtina AKR šalyse stiprinti teismų sistemą, teisėjų nepriklausomumą ir svarbiausias audito institucijas;

| 41. | taip pat ragina AKR šalių parlamentus priimti gero valdymo taisykles, skirtas vidaus korupcijos prevencijai, be to, mano, kad paviešinant parlamento narių pajamas galima padidinti skaidrumą; |
| --- | --- |

41.

taip pat ragina AKR šalių parlamentus priimti gero valdymo taisykles, skirtas vidaus korupcijos prevencijai, be to, mano, kad paviešinant parlamento narių pajamas galima padidinti skaidrumą;

| 42. | ragina nacionalinius ir regionų parlamentus teikti paramą ir palengvinti pilietinės visuomenės atstovų veiklą siekiant kovoti su blogu valdymu ir korupcija, sudarant jiems optimalias darbo sąlygas ir kuo didesnę veiksmų laisvę bei užtikrinant šiai veiklai būtinas priemones ir išteklius; |
| --- | --- |

42.

ragina nacionalinius ir regionų parlamentus teikti paramą ir palengvinti pilietinės visuomenės atstovų veiklą siekiant kovoti su blogu valdymu ir korupcija, sudarant jiems optimalias darbo sąlygas ir kuo didesnę veiksmų laisvę bei užtikrinant šiai veiklai būtinas priemones ir išteklius;

| 43. | reikalauja, kad pilietinė visuomenė ir nacionaliniai parlamentai dalyvautų vykdant veiksmingą biudžeto stebėseną, vykdomą atliekant viešųjų išlaidų panaudojimo patikrinimus (angl. PETS), kurių metu pagal EBPO Vystomosios paramos komiteto (VPK) kriterijus detaliai lyginamos pajamos ir išlaidos; |
| --- | --- |

43.

reikalauja, kad pilietinė visuomenė ir nacionaliniai parlamentai dalyvautų vykdant veiksmingą biudžeto stebėseną, vykdomą atliekant viešųjų išlaidų panaudojimo patikrinimus (angl. PETS), kurių metu pagal EBPO Vystomosios paramos komiteto (VPK) kriterijus detaliai lyginamos pajamos ir išlaidos;

| 44. | mano, kad siekiant gauti kuo tikslesnių duomenų apie Kotonu susitarimą pasirašiusių valstybių valdymo kokybę reikėtų numatyti tam tikrus socialinius rodiklius, ir ragina siekti pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvaujančių skirstant gautas lėšas, veiklos skaidrumo; |
| --- | --- |

44.

mano, kad siekiant gauti kuo tikslesnių duomenų apie Kotonu susitarimą pasirašiusių valstybių valdymo kokybę reikėtų numatyti tam tikrus socialinius rodiklius, ir ragina siekti pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvaujančių skirstant gautas lėšas, veiklos skaidrumo;

| 45. | ragina vyriausybes, institucijas ir visus politinius vadovus užtikrinti, kad pareigūnams būtų surengtas specialus mokymas ir kad jie suvoktų atsakingo ir ekologiško gamtinių išteklių eksploatavimo svarbą; |
| --- | --- |

45.

ragina vyriausybes, institucijas ir visus politinius vadovus užtikrinti, kad pareigūnams būtų surengtas specialus mokymas ir kad jie suvoktų atsakingo ir ekologiško gamtinių išteklių eksploatavimo svarbą;

| 46. | pabrėžia, kad kova su korupciją gali veiksmingai prisidėti prie to, kad būtų sukurta saugesnė aplinka investuoti; ragina Europos Sąjungą, kaip vieną iš Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės programos (angl. PEFA), pagal kurią pateikiamas suderintas planas, kaip įvertinti pasitikėjimo riziką paramą gaunančiose šalyse, vadovių, įtraukti į šią programą specialius viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės rodiklius, pagal kuriuos būtų galima vertinti korupcijos lygį; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad kova su korupciją gali veiksmingai prisidėti prie to, kad būtų sukurta saugesnė aplinka investuoti; ragina Europos Sąjungą, kaip vieną iš Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės programos (angl. PEFA), pagal kurią pateikiamas suderintas planas, kaip įvertinti pasitikėjimo riziką paramą gaunančiose šalyse, vadovių, įtraukti į šią programą specialius viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės rodiklius, pagal kuriuos būtų galima vertinti korupcijos lygį;

| 47. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į nustatytą korupcijos lygį, remti gerą valdymą ir pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius pradėti konsultacijas dėl tinkamų priemonių prieš korumpuotus režimus; vis dėlto pažymi, kad gero valdymo rėmimas neturėtų tapti dingstimi vienašališkai primesti paramos sąlygas; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į nustatytą korupcijos lygį, remti gerą valdymą ir pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius pradėti konsultacijas dėl tinkamų priemonių prieš korumpuotus režimus; vis dėlto pažymi, kad gero valdymo rėmimas neturėtų tapti dingstimi vienašališkai primesti paramos sąlygas;

| 48. | primena, kad svarbus vaidmuo, mažinant korupciją ir skatinant gerą valdymą, teko regioninėms iniciatyvoms, pvz., Afrikos tarpusavio vertinimo priemonei (angl. APRM); pabrėžia, kad Afrikos šalims būtina įgyvendinti šias iniciatyvas, o jas įgyvendinant Komisija ir valstybės narės turėtų teikti techninę ir finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

48.

primena, kad svarbus vaidmuo, mažinant korupciją ir skatinant gerą valdymą, teko regioninėms iniciatyvoms, pvz., Afrikos tarpusavio vertinimo priemonei (angl. APRM); pabrėžia, kad Afrikos šalims būtina įgyvendinti šias iniciatyvas, o jas įgyvendinant Komisija ir valstybės narės turėtų teikti techninę ir finansinę pagalbą;

| 49. | ragina Europos Sąjungos valstybes nares, kuriose yra finansiniai centrai, imtis visų būtinų teisinių ir administracinių priemonių ir užtikrinti, kad neteisėtai gautos lėšos būtų grąžintos į kilmės šalį; |
| --- | --- |

49.

ragina Europos Sąjungos valstybes nares, kuriose yra finansiniai centrai, imtis visų būtinų teisinių ir administracinių priemonių ir užtikrinti, kad neteisėtai gautos lėšos būtų grąžintos į kilmės šalį;

| 50. | paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos komisijai, visos Afrikos parlamentui ir nacionaliniams bei regionų parlamentams ir pasaulinei organizacijai „Parlamentarai prieš korupciją“ (angl. GOPAC). |
| --- | --- |

50.

paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos komisijai, visos Afrikos parlamentui ir nacionaliniams bei regionų parlamentams ir pasaulinei organizacijai „Parlamentarai prieš korupciją“ (angl. GOPAC).

---

(1)  Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija).

(2)  OJ C 249, 2005 10 7.

(3)  OL C 103 E, 2004 4 29, p. 550.

(4)  Dar nepaskelbta Oficialiame leidinyje.

(5)  OL C 136, 2006 6 9, p. 17.

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl mažų ūkių skurdo mažinimo AKR šalyse, ypač vaisių, daržovių ir gėlių sektoriuose

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d., |
| --- | --- |

—

susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarime, pasirašytame 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, numatytus tikslus prekybos ir skurdo mažinimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarime, pasirašytame 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, numatytus tikslus prekybos ir skurdo mažinimo srityje,

| — | atsižvelgdama į JT pranešimą apie maisto saugumą besivystančiose šalyse, kurį 2002 m. kovo mėn. JT specialusis pranešėjas pateikė JT Žmogaus teisių komisijai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT pranešimą apie maisto saugumą besivystančiose šalyse, kurį 2002 m. kovo mėn. JT specialusis pranešėjas pateikė JT Žmogaus teisių komisijai (2),

| — | atsižvelgdama į Keiptauno deklaraciją dėl būsimų AKR ir ES derybų dėl naujų prekybos susitarimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Keiptauno deklaraciją dėl būsimų AKR ir ES derybų dėl naujų prekybos susitarimų,

| — | atsižvelgdama į 1996 m. įvykusio Pasaulio šalių vadovų susitikimo maisto klausimams aptarti metu prisiimtą įsipareigojimą iki 2015 m. per pusę sumažinti alkstančių žmonių skaičių, kuris vargu ar bus įvykdytas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1996 m. įvykusio Pasaulio šalių vadovų susitikimo maisto klausimams aptarti metu prisiimtą įsipareigojimą iki 2015 m. per pusę sumažinti alkstančių žmonių skaičių, kuris vargu ar bus įvykdytas (3),

| — | atsižvelgdama į JT deklaraciją dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir į prisiimtą įsipareigojimą sumažinti skurdą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT deklaraciją dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir į prisiimtą įsipareigojimą sumažinti skurdą (4),

| — | atsižvelgdama į nuoseklius pranešimus apie žmogiškųjų išteklių vystymą, parengtus pagal Jungtinių Tautų vystymo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į nuoseklius pranešimus apie žmogiškųjų išteklių vystymą, parengtus pagal Jungtinių Tautų vystymo programą,

| — | atsižvelgdama į AKR regiono ūkininkų organizacijų tinklų atliktą Ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) laikotarpio vidurio peržiūrą, kurios rezultatai paskelbti 2006 m. gruodžio 10 d. (5), ir į tebevykstančias derybas dėl EPS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR regiono ūkininkų organizacijų tinklų atliktą Ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) laikotarpio vidurio peržiūrą, kurios rezultatai paskelbti 2006 m. gruodžio 10 d. (5), ir į tebevykstančias derybas dėl EPS,

| A. | kadangi, kaip nurodoma Jungtinių Tautų Prekybos ir plėtros konferencijos (toliau — UNCTAD) pranešime apie mažiausiai išsivysčiusias šalis, labai skurdžiai gyvenančių žmonių skaičius per pastaruosius trisdešimt metų padidėjo daugiau, negu du kartus, t. y. nuo 138 mln. 1960 m. padidėjo iki 334 mln. 2000 m., ir, jei ši tendencija nepakis, iki 2010 m. žmonių, kurie gyvena už mažiau negu 1 JAV dolerį per dieną, skaičius padidės nuo 334 mln. iki 471 mln., |
| --- | --- |

A.

kadangi, kaip nurodoma Jungtinių Tautų Prekybos ir plėtros konferencijos (toliau — UNCTAD) pranešime apie mažiausiai išsivysčiusias šalis, labai skurdžiai gyvenančių žmonių skaičius per pastaruosius trisdešimt metų padidėjo daugiau, negu du kartus, t. y. nuo 138 mln. 1960 m. padidėjo iki 334 mln. 2000 m., ir, jei ši tendencija nepakis, iki 2010 m. žmonių, kurie gyvena už mažiau negu 1 JAV dolerį per dieną, skaičius padidės nuo 334 mln. iki 471 mln.,

| B. | kadangi, be kitų priežasčių, bado, prastos mitybos ir padėties, kai milijonams žmonių trūksta maisto, priežastis yra besivystančių ir industrinių šalių vyriausybių ekonomikos, žemės ūkio ir prekybos politika, |
| --- | --- |

B.

kadangi, be kitų priežasčių, bado, prastos mitybos ir padėties, kai milijonams žmonių trūksta maisto, priežastis yra besivystančių ir industrinių šalių vyriausybių ekonomikos, žemės ūkio ir prekybos politika,

| C. | kadangi žemės ūkis — tai pagrindinis daugumos AKR gyventojų ekonominis sektorius; kadangi jų pragyvenimas priklauso nuo žemės ūkio gamybos ir susijusios veiklos ir kadangi visose AKR šalyse maždaug 60 proc. darbingų gyventojų dirba šiame sektoriuje; kadangi 73 proc. Afrikos kaimo vietovių gyventojų sudaro smulkieji mažas pajamas gaunantys ūkininkai, kuriems visų svarbiausia užsitikrinti aprūpinimą maistu, |
| --- | --- |

C.

kadangi žemės ūkis — tai pagrindinis daugumos AKR gyventojų ekonominis sektorius; kadangi jų pragyvenimas priklauso nuo žemės ūkio gamybos ir susijusios veiklos ir kadangi visose AKR šalyse maždaug 60 proc. darbingų gyventojų dirba šiame sektoriuje; kadangi 73 proc. Afrikos kaimo vietovių gyventojų sudaro smulkieji mažas pajamas gaunantys ūkininkai, kuriems visų svarbiausia užsitikrinti aprūpinimą maistu,

| D. | kadangi biologinė įvairovė, taususis žemės ūkis ir aprūpinimo maistu užtikrinimas visiškai priklauso nuo to, ar pripažįstamas AKR šalių apsirūpinimo maistu suverenumas ir laisvė priimti sprendimus, kuri būtina siekiant apsaugoti silpnus AKR šalių ekonominius sektorius ir individualias bei bendras ūkininkų teises laikyti, keistis, platinti ir gerinti sėklas siekiant plėsti maisto gamybą, |
| --- | --- |

D.

kadangi biologinė įvairovė, taususis žemės ūkis ir aprūpinimo maistu užtikrinimas visiškai priklauso nuo to, ar pripažįstamas AKR šalių apsirūpinimo maistu suverenumas ir laisvė priimti sprendimus, kuri būtina siekiant apsaugoti silpnus AKR šalių ekonominius sektorius ir individualias bei bendras ūkininkų teises laikyti, keistis, platinti ir gerinti sėklas siekiant plėsti maisto gamybą,

| E. | kadangi AKR šalyse daugumą žemės ūkio produktų gamina ir su eksportavimu susijusią veiklą vykdo maži šeimos ūkiai, kuriuos labai paveikia kainų svyravimai, |
| --- | --- |

E.

kadangi AKR šalyse daugumą žemės ūkio produktų gamina ir su eksportavimu susijusią veiklą vykdo maži šeimos ūkiai, kuriuos labai paveikia kainų svyravimai,

| F. | kadangi didžiąją AKR žemės ūkio eksporto dalį sudaro vienas ar du neperdirbti produktai, kurių pridėtinė vertė ekonomikai labai nedidelė, taigi jų ekonomika tampa dar pažeidžiamesnė, |
| --- | --- |

F.

kadangi didžiąją AKR žemės ūkio eksporto dalį sudaro vienas ar du neperdirbti produktai, kurių pridėtinė vertė ekonomikai labai nedidelė, taigi jų ekonomika tampa dar pažeidžiamesnė,

| G. | kadangi per pastaruosius 15 metų labai mažai didėjo įprastų žemės ūkio produktų, pvz., kavos, kakavos, odos ir kailių, eksportas į ES rinką, o naujų produktų, pvz., gėlių, ir sparčiai prekybos nišą užpildančių sąžiningos prekybos ir ekologiškų produktų, turinčių didžiulį potencialą, eksportas, skirtingai, įspūdingai (šešis kartus) padidėjo, |
| --- | --- |

G.

kadangi per pastaruosius 15 metų labai mažai didėjo įprastų žemės ūkio produktų, pvz., kavos, kakavos, odos ir kailių, eksportas į ES rinką, o naujų produktų, pvz., gėlių, ir sparčiai prekybos nišą užpildančių sąžiningos prekybos ir ekologiškų produktų, turinčių didžiulį potencialą, eksportas, skirtingai, įspūdingai (šešis kartus) padidėjo,

Vidaus paramos mažėjimas ir pigaus importo didėjimas

| H. | kadangi dėl struktūrinio sureguliavimo programų, kurios įgyvendinamos nuo devintojo dešimtmečio, sumažėjo vyriausybės parama smulkiems ūkininkams ir maisto gamintojams ir tai prisidėjo prie vietos žemės ūkio silpnėjimo, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl struktūrinio sureguliavimo programų, kurios įgyvendinamos nuo devintojo dešimtmečio, sumažėjo vyriausybės parama smulkiems ūkininkams ir maisto gamintojams ir tai prisidėjo prie vietos žemės ūkio silpnėjimo,

| I. | kadangi radikalūs žemės ūkio sistemos pokyčiai apima ūkių sąnaudų ir produkcijos kainų kontrolės panaikinimą, labai didelį importo tarifų sumažinimą, vyriausybės paramos žemės ūkio plėtrai ir veterinarijos tarnyboms mažinimą, pusiau valstybinių žemės ūkio rinkodaros organizacijų uždarymą ir vietinių rinkų atvėrimą išorės konkurencijai, |
| --- | --- |

I.

kadangi radikalūs žemės ūkio sistemos pokyčiai apima ūkių sąnaudų ir produkcijos kainų kontrolės panaikinimą, labai didelį importo tarifų sumažinimą, vyriausybės paramos žemės ūkio plėtrai ir veterinarijos tarnyboms mažinimą, pusiau valstybinių žemės ūkio rinkodaros organizacijų uždarymą ir vietinių rinkų atvėrimą išorės konkurencijai,

| J. | kadangi vietiniams AKR šalių ūkininkams grėsmę kelia tai, kad importuojami svarbiausi, vietos vartotojams skirti produktai, pvz., grūdai, pienas, mėsa, daržovės ir perdirbti produktai, |
| --- | --- |

J.

kadangi vietiniams AKR šalių ūkininkams grėsmę kelia tai, kad importuojami svarbiausi, vietos vartotojams skirti produktai, pvz., grūdai, pienas, mėsa, daržovės ir perdirbti produktai,

Neteisingos prekybos sąlygos

| K. | kadangi dėl parduoti skirtų javų auginimu paremtos ekonomikos, kurią neišvengiamai lėmė geologinės ir klimato sąlygos ir vietovė, AKR gyventojai atsidūrė labai paradoksalioje padėtyje: jie gamino maistą tarptautinėms rinkoms ir tuo pat metu importavo subsidijuojamus pagrindinius maisto produktus iš turtingų šalių savo vietiniams poreikiams tenkinti, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl parduoti skirtų javų auginimu paremtos ekonomikos, kurią neišvengiamai lėmė geologinės ir klimato sąlygos ir vietovė, AKR gyventojai atsidūrė labai paradoksalioje padėtyje: jie gamino maistą tarptautinėms rinkoms ir tuo pat metu importavo subsidijuojamus pagrindinius maisto produktus iš turtingų šalių savo vietiniams poreikiams tenkinti,

| L. | kadangi per pastaruosius dešimtmečius iš eksporto gaunamos AKR šalių pajamos sumažėjo, nepaisant visiško šių šalių pranašumo tropinių produktų požiūriu, prekių kainų svyravimas sukėlė tropinių produktų, pvz., kavos, kakavos, palmių aliejaus ir medvilnės, kainos sumažėjimą net 60 proc., kuris AKR gyventojams daro pražūtingą socialinį ir ekonominį poveikį, |
| --- | --- |

L.

kadangi per pastaruosius dešimtmečius iš eksporto gaunamos AKR šalių pajamos sumažėjo, nepaisant visiško šių šalių pranašumo tropinių produktų požiūriu, prekių kainų svyravimas sukėlė tropinių produktų, pvz., kavos, kakavos, palmių aliejaus ir medvilnės, kainos sumažėjimą net 60 proc., kuris AKR gyventojams daro pražūtingą socialinį ir ekonominį poveikį,

| M. | kadangi, atsižvelgiant į didžiulius šešių AKR regionų ir ES produktyvumo ir konkurencingumo skirtumus, dabartinis ekonominės partnerystės susitarimo derybų procesas vyksta netinkama linkme, ypač su žemės ūkiu susijusiais klausimais, |
| --- | --- |

M.

kadangi, atsižvelgiant į didžiulius šešių AKR regionų ir ES produktyvumo ir konkurencingumo skirtumus, dabartinis ekonominės partnerystės susitarimo derybų procesas vyksta netinkama linkme, ypač su žemės ūkiu susijusiais klausimais,

| N. | kadangi AKR ir ES prekybos santykiai nustatyti Jaundės susitarimuose, kurie sudaryti tarp buvusių kolonijinių valstybių ir buvusių kolonijų ir kuriais siekiama užtikrinti Europai prieigą prie tam tikrų žaliavų, o AKR šalims — patikimas realizavimo rinkas ir dideles nuolatines ir nuspėjamas pajamas iš eksporto, ypač pagal prekių protokolus, |
| --- | --- |

N.

kadangi AKR ir ES prekybos santykiai nustatyti Jaundės susitarimuose, kurie sudaryti tarp buvusių kolonijinių valstybių ir buvusių kolonijų ir kuriais siekiama užtikrinti Europai prieigą prie tam tikrų žaliavų, o AKR šalims — patikimas realizavimo rinkas ir dideles nuolatines ir nuspėjamas pajamas iš eksporto, ypač pagal prekių protokolus,

Klimato kaitos poveikis

| O. | kadangi, pagal antrą JT pranešimą dėl pasaulio vandens išteklių padėties (2006 m.), 75 proc. Afrikos gyventojų gyvena aridinio ar pusiau aridinio klimato regionuose ir maždaug 20 proc. gyvena teritorijose, kuriose klimatas per metus labai kaitaliojasi, |
| --- | --- |

O.

kadangi, pagal antrą JT pranešimą dėl pasaulio vandens išteklių padėties (2006 m.), 75 proc. Afrikos gyventojų gyvena aridinio ar pusiau aridinio klimato regionuose ir maždaug 20 proc. gyvena teritorijose, kuriose klimatas per metus labai kaitaliojasi,

| P. | kadangi pagal Tūkstantmečio ekosistemų įvertinimo pranešimo išvadas maždaug 60 proc. pasaulio ekosistemų, įskaitant gėlo vandens, žuvų išteklius, niokojamos arba netinkamai naudojamos; kadangi pasaulio neturtingiausieji labiausiai kenčia nuo šių ekosistemų irimo, o pažeidžiamiausios sritys — tai vanduo, žemės ūkis, žmogaus sveikata, bioįvairovė ir jūros lygio kilimas, |
| --- | --- |

P.

kadangi pagal Tūkstantmečio ekosistemų įvertinimo pranešimo išvadas maždaug 60 proc. pasaulio ekosistemų, įskaitant gėlo vandens, žuvų išteklius, niokojamos arba netinkamai naudojamos; kadangi pasaulio neturtingiausieji labiausiai kenčia nuo šių ekosistemų irimo, o pažeidžiamiausios sritys — tai vanduo, žemės ūkis, žmogaus sveikata, bioįvairovė ir jūros lygio kilimas,

| Q. | kadangi ateityje tikimasi dažnesnių potvynių ir sausrų, dėl kurių prasidės badas ir socialinės bei ekonominės gerovės irimas plačiu mastu, ypač Afrikoje, o jūros lygio kilimas kelia grėsmę kai kurių Ramiojo vandenyno salų išlikimui, |
| --- | --- |

Q.

kadangi ateityje tikimasi dažnesnių potvynių ir sausrų, dėl kurių prasidės badas ir socialinės bei ekonominės gerovės irimas plačiu mastu, ypač Afrikoje, o jūros lygio kilimas kelia grėsmę kai kurių Ramiojo vandenyno salų išlikimui,

| R. | kadangi, pagal 2007 m. ketvirtą Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC), vertinimo ataskaitą, klimato kaita per ateinančius 50 metų gali sukliudyti įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi planus, nes tikėtina, kad žemės ūkio derlius kai kuriose Afrikos šalyse iki 2020 m. gali sumažėti 50 proc. ir kai kuriose mažose Karibų, Afrikos ir Ramiojo vandenyno salose gali pritrūkti geriamojo vandens atsargų, |
| --- | --- |

R.

kadangi, pagal 2007 m. ketvirtą Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC), vertinimo ataskaitą, klimato kaita per ateinančius 50 metų gali sukliudyti įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi planus, nes tikėtina, kad žemės ūkio derlius kai kuriose Afrikos šalyse iki 2020 m. gali sumažėti 50 proc. ir kai kuriose mažose Karibų, Afrikos ir Ramiojo vandenyno salose gali pritrūkti geriamojo vandens atsargų,

ŽIV/AIDS poveikis

| S. | kadangi pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) skaičiavimus nuo 1985 m. 25-iose labiausiai nuo AIDS kenčiančiose Afrikos šalyse nuo šios ligos mirė 7 mln. žemės ūkio darbuotojų ir per kitus du dešimtmečius gali mirti dar 16 mln. žmonių, |
| --- | --- |

S.

kadangi pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) skaičiavimus nuo 1985 m. 25-iose labiausiai nuo AIDS kenčiančiose Afrikos šalyse nuo šios ligos mirė 7 mln. žemės ūkio darbuotojų ir per kitus du dešimtmečius gali mirti dar 16 mln. žmonių,

| T. | kadangi tikimasi, kad dešimtyje labiausiai nuo AIDS kenčiančių Afrikos šalių darbo jėgos sumažės nuo 10 iki 26 proc., taigi kils labai rimta grėsmė visuomenės sveikatai, socialiniam ir ekonominiam Afrikos, kurioje žemės ūkiui tenka pagrindinis vaidmuo, vystymuisi, |
| --- | --- |

T.

kadangi tikimasi, kad dešimtyje labiausiai nuo AIDS kenčiančių Afrikos šalių darbo jėgos sumažės nuo 10 iki 26 proc., taigi kils labai rimta grėsmė visuomenės sveikatai, socialiniam ir ekonominiam Afrikos, kurioje žemės ūkiui tenka pagrindinis vaidmuo, vystymuisi,

| U. | kadangi ŽIV/AIDS visų pirma serga darbingo amžiaus žmonės, taigi šie regionai netenka savo maisto gamintojų ir ūkininkų ir mažėja ateities kartų paveldimas žemės ūkio sektorius, |
| --- | --- |

U.

kadangi ŽIV/AIDS visų pirma serga darbingo amžiaus žmonės, taigi šie regionai netenka savo maisto gamintojų ir ūkininkų ir mažėja ateities kartų paveldimas žemės ūkio sektorius,

| V. | kadangi smulkiųjų ūkių ir ŽIV/AIDS klausimai iš tiesų yra susiję, nes tvarus mažos apimties žemės ūkio sektorius svarbus ne vien todėl, kad užtikrina pajamas antiretrovirusiniams vaistams (ARV) įsigyti, bet ir todėl, kad užtikrina subalansuotą ir maistingą mitybą, būtiną siekiant veiksmingo vaistų poveikio, |
| --- | --- |

V.

kadangi smulkiųjų ūkių ir ŽIV/AIDS klausimai iš tiesų yra susiję, nes tvarus mažos apimties žemės ūkio sektorius svarbus ne vien todėl, kad užtikrina pajamas antiretrovirusiniams vaistams (ARV) įsigyti, bet ir todėl, kad užtikrina subalansuotą ir maistingą mitybą, būtiną siekiant veiksmingo vaistų poveikio,

| W. | kadangi reikėtų numatyti strategijas ir naujas priemones (galimybė dirbti žemę, gauti kreditų ir vaistų), skirtas specialioms kaimo gyventojų, ypač vyresnių žmonių, moterų ir ligų nualintų suaugusiųjų, reikmėms tenkinti, |
| --- | --- |

W.

kadangi reikėtų numatyti strategijas ir naujas priemones (galimybė dirbti žemę, gauti kreditų ir vaistų), skirtas specialioms kaimo gyventojų, ypač vyresnių žmonių, moterų ir ligų nualintų suaugusiųjų, reikmėms tenkinti,

Žemės ūkis — šalių plėtros strategijų ir AKR ir ES bendradarbiavimo sudėtinė dalis

| X. | kadangi, nepaisant to, kad daugelis neturtingų žmonių AKR šalyse gyvena kaimo vietovėse, nei nacionalinių vyriausybių, nei ES vystomojo bendradarbiavimo politikoje neteikiama pirmenybės žemės ūkio ir kaimo vystymui, |
| --- | --- |

X.

kadangi, nepaisant to, kad daugelis neturtingų žmonių AKR šalyse gyvena kaimo vietovėse, nei nacionalinių vyriausybių, nei ES vystomojo bendradarbiavimo politikoje neteikiama pirmenybės žemės ūkio ir kaimo vystymui,

| Y. | kadangi tik 4 iš 78 AKR šalių žemės ūkio sektoriui suteikė pirmenybę panaudojant 9-ojo Europos vystymo fondo (EVF) lėšas, |
| --- | --- |

Y.

kadangi tik 4 iš 78 AKR šalių žemės ūkio sektoriui suteikė pirmenybę panaudojant 9-ojo Europos vystymo fondo (EVF) lėšas,

| Z. | kadangi 30,7 proc. 9-ojo EVF lėšų paskirta struktūrinio sureguliavimo programoms finansuoti, 21,4 proc. — transporto, tik 7 proc. — kaimo vystymosi ir 1,1 proc. — itin su žemės ūkiu susijusiems sektoriams finansuoti, |
| --- | --- |

Z.

kadangi 30,7 proc. 9-ojo EVF lėšų paskirta struktūrinio sureguliavimo programoms finansuoti, 21,4 proc. — transporto, tik 7 proc. — kaimo vystymosi ir 1,1 proc. — itin su žemės ūkiu susijusiems sektoriams finansuoti,

| AA. | kadangi nevertinamas moterų darbas, nors gamintojų daugumą sudaro moterys, ir labai menkai atsižvelgiama į ypatingus jų poreikius, |
| --- | --- |

AA.

kadangi nevertinamas moterų darbas, nors gamintojų daugumą sudaro moterys, ir labai menkai atsižvelgiama į ypatingus jų poreikius,

| AB. | kadangi 10-ojo Europos vystymo fondo lėšomis finansuojami tik du pasirinkti pagrindiniai kiekvienos šalies sektoriai, |
| --- | --- |

AB.

kadangi 10-ojo Europos vystymo fondo lėšomis finansuojami tik du pasirinkti pagrindiniai kiekvienos šalies sektoriai,

| AC. | kadangi smulkiesiems ūkininkams sunku gauti kreditus ir tai jiems trukdo plėsti veiklą, |
| --- | --- |

AC.

kadangi smulkiesiems ūkininkams sunku gauti kreditus ir tai jiems trukdo plėsti veiklą,

| AD. | kadangi pirmenybę reikėtų teikti mažiau palankių ūkininkauti vietovių smulkiesiems ūkininkams, kurie dažniausiai neturėdavo galimybės gauti žemės ūkio paramos; kadangi subsidijų skyrimo ir investavimo atokiose ir skurdžiose vietovėse principas taikomas įgyvendinant ES sanglaudos politiką, |
| --- | --- |

AD.

kadangi pirmenybę reikėtų teikti mažiau palankių ūkininkauti vietovių smulkiesiems ūkininkams, kurie dažniausiai neturėdavo galimybės gauti žemės ūkio paramos; kadangi subsidijų skyrimo ir investavimo atokiose ir skurdžiose vietovėse principas taikomas įgyvendinant ES sanglaudos politiką,

| AE. | kadangi šiuo metu ES rengia paramos prekybai strategiją, pagal kurią gali būti teikiama didesnė parama smulkiesiems ūkininkams, |
| --- | --- |

AE.

kadangi šiuo metu ES rengia paramos prekybai strategiją, pagal kurią gali būti teikiama didesnė parama smulkiesiems ūkininkams,

| 1. | mano, kad AKR ir ES vystomojo bendradarbiavimo politikos pagrindas turėtų būti AKR šalių teisė apsaugoti savo žemės ūkį siekiant užtikrinti smulkiesiems ūkininkams neblogas pajamas, didinti vietinės gamybos apimtis ir užtikrinti apsirūpinimą maistu, kartu leidžiant atverti tam tikras rinkas, kaip buvo daroma Europoje; |
| --- | --- |

1.

mano, kad AKR ir ES vystomojo bendradarbiavimo politikos pagrindas turėtų būti AKR šalių teisė apsaugoti savo žemės ūkį siekiant užtikrinti smulkiesiems ūkininkams neblogas pajamas, didinti vietinės gamybos apimtis ir užtikrinti apsirūpinimą maistu, kartu leidžiant atverti tam tikras rinkas, kaip buvo daroma Europoje;

| 2. | mano, kad kovojant su skurdu ir maisto nepakankamumu būtina pašalinti struktūrines skurdo besivystančiose šalyse priežastis, taigi ragina imtis priemonių siekiant suteikti daugiau galimybių naudotis žeme, vandeniu ir biologinės įvairovės ištekliais ir skatinti teikti vietinę paramą tausiems smulkiesiems žemdirbystės ūkiams; |
| --- | --- |

2.

mano, kad kovojant su skurdu ir maisto nepakankamumu būtina pašalinti struktūrines skurdo besivystančiose šalyse priežastis, taigi ragina imtis priemonių siekiant suteikti daugiau galimybių naudotis žeme, vandeniu ir biologinės įvairovės ištekliais ir skatinti teikti vietinę paramą tausiems smulkiesiems žemdirbystės ūkiams;

| 3. | pritaria Afrikos šalių vyriausybių vadovų paskelbtai Maputo deklaracijai (6), kurioje pripažįstama, kad žemės ūkiui tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su skurdu ir kad finansinę paramą šiam sektoriui reikia padidinti 10 proc.; |
| --- | --- |

3.

pritaria Afrikos šalių vyriausybių vadovų paskelbtai Maputo deklaracijai (6), kurioje pripažįstama, kad žemės ūkiui tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su skurdu ir kad finansinę paramą šiam sektoriui reikia padidinti 10 proc.;

| 4. | mano, kad būtina pripažinti, jog ūkininkų organizacijų veikla labai svarbi įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su kaimo ir žemės ūkio sektoriais, todėl jas būtina įtraukti į nevyriausybinių organizacijų grupę, su kuriomis nuolatos konsultuojasi Europos Komisija; mano, kad ypač reikėtų tinkamai atstovauti smulkiųjų ūkininkų interesams; |
| --- | --- |

4.

mano, kad būtina pripažinti, jog ūkininkų organizacijų veikla labai svarbi įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su kaimo ir žemės ūkio sektoriais, todėl jas būtina įtraukti į nevyriausybinių organizacijų grupę, su kuriomis nuolatos konsultuojasi Europos Komisija; mano, kad ypač reikėtų tinkamai atstovauti smulkiųjų ūkininkų interesams;

Europos plėtros fondo finansavo perorientavimas

| 5. | prašo ES ir AKR šalis pertvarkyti savo politiką taip, kad žemės ūkis būtų įtrauktas į EPF programas atsižvelgiant į tai, kad dauguma skurdžiai gyvenančių AKR šalių žmonių gyvena kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

5.

prašo ES ir AKR šalis pertvarkyti savo politiką taip, kad žemės ūkis būtų įtrauktas į EPF programas atsižvelgiant į tai, kad dauguma skurdžiai gyvenančių AKR šalių žmonių gyvena kaimo vietovėse;

| 6. | ragina ES remti struktūrinę skurdžių šalių gamybos pertvarką siekiant atsisakyti eksportu paremtos ekonomikos ir pradėti taikyti vidinę regiono tvaraus vystymosi strategiją, pagal kurią būtų atsižvelgiama į tikruosius gyventojų poreikius ir būtų siekiama sumažinti priklausomybę nuo pramoninių šalių ir sukurti vidaus ir regionų rinkas; |
| --- | --- |

6.

ragina ES remti struktūrinę skurdžių šalių gamybos pertvarką siekiant atsisakyti eksportu paremtos ekonomikos ir pradėti taikyti vidinę regiono tvaraus vystymosi strategiją, pagal kurią būtų atsižvelgiama į tikruosius gyventojų poreikius ir būtų siekiama sumažinti priklausomybę nuo pramoninių šalių ir sukurti vidaus ir regionų rinkas;

| 7. | primena, kad svarbu numatyti reikiamų priemonių, kurios padėtų lengviau laikytis taisyklių, pvz., susijusių su smulkiųjų ūkininkų gaminamų ir į regionų bei ES rinkas eksportuojamų produktų ženklinimu, pakavimu ir sveikatos apsaugos reikalavimais, ir tinkamai apmokyti ūkininkus; |
| --- | --- |

7.

primena, kad svarbu numatyti reikiamų priemonių, kurios padėtų lengviau laikytis taisyklių, pvz., susijusių su smulkiųjų ūkininkų gaminamų ir į regionų bei ES rinkas eksportuojamų produktų ženklinimu, pakavimu ir sveikatos apsaugos reikalavimais, ir tinkamai apmokyti ūkininkus;

| 8. | primena, kad svarbu užtikrinti, kad smulkieji ūkininkai, ypač moterys, turėtų atitinkamai lėšų investuoti į vietinės gamybos procesų tobulinimą; |
| --- | --- |

8.

primena, kad svarbu užtikrinti, kad smulkieji ūkininkai, ypač moterys, turėtų atitinkamai lėšų investuoti į vietinės gamybos procesų tobulinimą;

| 9. | rekomenduoja pagal AKR ir ES Kotonu susitarimą daugiau EVF lėšų skirti organizacijoms, kurios padeda kaimo bendruomenėms ir gamintojams; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja pagal AKR ir ES Kotonu susitarimą daugiau EVF lėšų skirti organizacijoms, kurios padeda kaimo bendruomenėms ir gamintojams;

| 10. | ragina iš EVF lėšų remti, kai įmanoma, perėjimą prie ekologinio ūkininkavimo ir, kai reikia, teisingą prekybą siekiant skatinti ilgalaikę tausią gamybą ir padidinti už vieną pagamintą kilogramą gaunamas ūkininkų pajamas; |
| --- | --- |

10.

ragina iš EVF lėšų remti, kai įmanoma, perėjimą prie ekologinio ūkininkavimo ir, kai reikia, teisingą prekybą siekiant skatinti ilgalaikę tausią gamybą ir padidinti už vieną pagamintą kilogramą gaunamas ūkininkų pajamas;

| 11. | prašo EVF paramos siekiant suteikti galimybę naudoti modernias jūros vandens gėlinimo ir vandens kokybės gerinimo technologijas visose vietovėse, kur trūksta vandens; |
| --- | --- |

11.

prašo EVF paramos siekiant suteikti galimybę naudoti modernias jūros vandens gėlinimo ir vandens kokybės gerinimo technologijas visose vietovėse, kur trūksta vandens;

| 12. | prašo EVF paramos siekiant mažiau naudoti brangiai kainuojančių pesticidų ir sintetinių trąšų ir suteikti galimybę naudoti vietos reikmėms pritaikytus tausesnius alternatyvius maistingųjų medžiagų išteklius ir augalų apsaugos produktus; |
| --- | --- |

12.

prašo EVF paramos siekiant mažiau naudoti brangiai kainuojančių pesticidų ir sintetinių trąšų ir suteikti galimybę naudoti vietos reikmėms pritaikytus tausesnius alternatyvius maistingųjų medžiagų išteklius ir augalų apsaugos produktus;

| 13. | prašo, kad AKR ir ES vystymosi strategijoje pirmenybė būtų teikiama smulkiųjų ūkininkų reikmėms atsižvelgiant į tai, kad jie sudaro didžiulę AKR ūkininkų dalį ir yra ypač pažeidžiami; |
| --- | --- |

13.

prašo, kad AKR ir ES vystymosi strategijoje pirmenybė būtų teikiama smulkiųjų ūkininkų reikmėms atsižvelgiant į tai, kad jie sudaro didžiulę AKR ūkininkų dalį ir yra ypač pažeidžiami;

Nesąžiningos prekybos sąlygos

| 14. | mano, kad kai kurie laisvos prekybos susitarimai tarp nelygių partnerių didina skurdą ir daro nepalankų poveikį siekiant apsirūpinti maistu ir prisideda prie padėties blogėjimo kai kuriose daugiausia maisto produktus importuojančiose AKR valstybėse; ragina ES ir valstybes nares į tai atsižvelgti, kai jos svarsto, kaip paskirstyti didesnės oficialios vystomosios paramos, skirtos suderinti su prekyba susijusiems reikalavimams, išteklius; |
| --- | --- |

14.

mano, kad kai kurie laisvos prekybos susitarimai tarp nelygių partnerių didina skurdą ir daro nepalankų poveikį siekiant apsirūpinti maistu ir prisideda prie padėties blogėjimo kai kuriose daugiausia maisto produktus importuojančiose AKR valstybėse; ragina ES ir valstybes nares į tai atsižvelgti, kai jos svarsto, kaip paskirstyti didesnės oficialios vystomosios paramos, skirtos suderinti su prekyba susijusiems reikalavimams, išteklius;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad paramos teikėjų parengtų laisvosios prekybos politikos priemonių, kurios apima labai didelį importo tarifų sumažinimą, pasekmė — keliose Afrikos šalyse padidėjęs maisto produktų importas, pvz., ryžių importas į Burkina Fasą padidėjo nuo 99 000 tonų 1996 m. iki 137 808 tonų 2000 m., o vietinių žaliavinių ryžių gamyba sumažėjo nuo 111 700 tonų 1997 m. iki 66 300 tonų 2001 m., taigi pastaruoju metu Kamerūne importuojamų ryžių užtenka patenkinti 87 proc. gyventojų reikmių vietinių gamintojų sąskaita; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad paramos teikėjų parengtų laisvosios prekybos politikos priemonių, kurios apima labai didelį importo tarifų sumažinimą, pasekmė — keliose Afrikos šalyse padidėjęs maisto produktų importas, pvz., ryžių importas į Burkina Fasą padidėjo nuo 99 000 tonų 1996 m. iki 137 808 tonų 2000 m., o vietinių žaliavinių ryžių gamyba sumažėjo nuo 111 700 tonų 1997 m. iki 66 300 tonų 2001 m., taigi pastaruoju metu Kamerūne importuojamų ryžių užtenka patenkinti 87 proc. gyventojų reikmių vietinių gamintojų sąskaita;

Ekonominės partnerystės susitarimai ir AKR vykdoma regionų integracija

| 16. | ragina AKR šalis prieš svarstant laisvosios prekybos susitarimą su ES ir (arba) kitomis šalimis siekti tvirtos, veiksmingos, tvarios ir regionų tarpusavio papildomosios integracijos ir mano, kad AKR vykdoma regionų integracija turėtų būti išankstinė ekonominės partnerystės susitarimų, kuriais siekiama vystymosi tikslų, sudarymo sąlyga; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR šalis prieš svarstant laisvosios prekybos susitarimą su ES ir (arba) kitomis šalimis siekti tvirtos, veiksmingos, tvarios ir regionų tarpusavio papildomosios integracijos ir mano, kad AKR vykdoma regionų integracija turėtų būti išankstinė ekonominės partnerystės susitarimų, kuriais siekiama vystymosi tikslų, sudarymo sąlyga;

| 17. | su nuostaba pažymi, kad regionų ribos, kurios numatyta pateikti derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų, ne visada atitinka esamas regionų ribas, pagal kurias šiuo metu dirba AKR šalys; |
| --- | --- |

17.

su nuostaba pažymi, kad regionų ribos, kurios numatyta pateikti derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų, ne visada atitinka esamas regionų ribas, pagal kurias šiuo metu dirba AKR šalys;

| 18. | ragina vykstančiose derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų dalyvaujančias šalis užtikrinti, kad būtų išsaugotas įsipareigojimas užtikrinti dabartinėse prekybos susitarimuose numatytus privalumus ir kad šio įsipareigojimo būtų laikomasi siekiant, kad dėl būsimų ekonominės partnerystės susitarimų nepablogėtų nė vienos AKR valstybės padėtis; |
| --- | --- |

18.

ragina vykstančiose derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų dalyvaujančias šalis užtikrinti, kad būtų išsaugotas įsipareigojimas užtikrinti dabartinėse prekybos susitarimuose numatytus privalumus ir kad šio įsipareigojimo būtų laikomasi siekiant, kad dėl būsimų ekonominės partnerystės susitarimų nepablogėtų nė vienos AKR valstybės padėtis;

| 19. | mano, kad per derybas dėl dabartinės ekonominės partnerystės susitarimų galėtų kilti didelė grėsmė AKR vietos gamybai, jei pagal šiuos susitarimus būtų skatinama dviejų žemės ūkio sistemų, kurių produktyvumas, strategija ir ES subsidijavimas labai skiriasi, konkurencija, ir ragina ES atsižvelgti į vietos vyriausybių nuomones; |
| --- | --- |

19.

mano, kad per derybas dėl dabartinės ekonominės partnerystės susitarimų galėtų kilti didelė grėsmė AKR vietos gamybai, jei pagal šiuos susitarimus būtų skatinama dviejų žemės ūkio sistemų, kurių produktyvumas, strategija ir ES subsidijavimas labai skiriasi, konkurencija, ir ragina ES atsižvelgti į vietos vyriausybių nuomones;

| 20. | pažymi, kad teisinga šiaurės ir pietų šalių prekyba reiškia, jog besivystančioms šalims turi būti mokama teisinga kaina už išteklius ir žemės ūkio produktus, t. y. kaina, kurią nustatant būtų atsižvelgiama į vidaus ir išorės išlaidas, be to, darbo sąlygos, atlyginimas už darbą ir aplinkos apsauga turi atitikti minimalius kriterijus; ragina ES ir AKR daugiau remti teisingą prekybą atsižvelgiant į įsipareigojimą, įrašytą Kotonu susitarimo 23 straipsnio g dalyje; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad teisinga šiaurės ir pietų šalių prekyba reiškia, jog besivystančioms šalims turi būti mokama teisinga kaina už išteklius ir žemės ūkio produktus, t. y. kaina, kurią nustatant būtų atsižvelgiama į vidaus ir išorės išlaidas, be to, darbo sąlygos, atlyginimas už darbą ir aplinkos apsauga turi atitikti minimalius kriterijus; ragina ES ir AKR daugiau remti teisingą prekybą atsižvelgiant į įsipareigojimą, įrašytą Kotonu susitarimo 23 straipsnio g dalyje;

| 21. | pabrėžia, kad AKR šalyse būtina remti valstybinio ir regioninio vystymo procesus; ragina stiprinti vietines žemės ūkio gamybos ir tiekimo institucijas ir regionų tinklus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad AKR šalyse būtina remti valstybinio ir regioninio vystymo procesus; ragina stiprinti vietines žemės ūkio gamybos ir tiekimo institucijas ir regionų tinklus;

| 22. | labai ragina numatyti ir taikyti plačiai prieinamas finansavimo priemones finansiniu požiūriu silpniems gamintojams remti; pabrėžia mažų ir vidutinio dydžio paskolų programų svarbą remiant kaimo vystymąsi ir vietinius gamintojus, vietines bendroves ir naujų verslo įmonių steigimą, ypač jei steigėjos yra moterys; |
| --- | --- |

22.

labai ragina numatyti ir taikyti plačiai prieinamas finansavimo priemones finansiniu požiūriu silpniems gamintojams remti; pabrėžia mažų ir vidutinio dydžio paskolų programų svarbą remiant kaimo vystymąsi ir vietinius gamintojus, vietines bendroves ir naujų verslo įmonių steigimą, ypač jei steigėjos yra moterys;

Klimato kaita

| 23. | pažymi, kad klimato kaitos poveikis pažeidžiamoms šalims yra pribloškiantis, kad maisto trūkumo, kuris patiriamas kasmet Afrikoje, mastas nuo devinto dešimtmečio padidėjo tris kartus ir vien tik 2006 m. daugiau kaip 25 mln. Afrikos gyventojų patyrė maisto krizę; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad klimato kaitos poveikis pažeidžiamoms šalims yra pribloškiantis, kad maisto trūkumo, kuris patiriamas kasmet Afrikoje, mastas nuo devinto dešimtmečio padidėjo tris kartus ir vien tik 2006 m. daugiau kaip 25 mln. Afrikos gyventojų patyrė maisto krizę;

| 24. | pažymi, kad pagal Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2005 m. atlikto tyrimo duomenis nustatytas tiesioginis ryšys tarp klimato kaitos ir padaugėjusių maliarijos, prastos mitybos, diarėjos atvejų, ir spėjama, kad Afrikoje sparčiai daugės ligų ir kitų pavojų žmonėms, kadangi ji nepasirengusi juos įveikti; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad pagal Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2005 m. atlikto tyrimo duomenis nustatytas tiesioginis ryšys tarp klimato kaitos ir padaugėjusių maliarijos, prastos mitybos, diarėjos atvejų, ir spėjama, kad Afrikoje sparčiai daugės ligų ir kitų pavojų žmonėms, kadangi ji nepasirengusi juos įveikti;

| 25. | ragina AKR ir ES šalis strateginio vystymosi politikoje svarbiausią vietą numatyti klimato kaitai ir spręsti klausimą, kokią grėsmę pasaulinis atšilimas kelia maisto gamybai, kuri, kaip numatoma JT pranešime, galėtų sumažėti 5 proc., nes gali būti prarasta nuo 25 iki 40 proc. natūralių Afrikos arealų, gali būti sunaikinta apie 30 proc. pakrantės infrastruktūros; |
| --- | --- |

25.

ragina AKR ir ES šalis strateginio vystymosi politikoje svarbiausią vietą numatyti klimato kaitai ir spręsti klausimą, kokią grėsmę pasaulinis atšilimas kelia maisto gamybai, kuri, kaip numatoma JT pranešime, galėtų sumažėti 5 proc., nes gali būti prarasta nuo 25 iki 40 proc. natūralių Afrikos arealų, gali būti sunaikinta apie 30 proc. pakrantės infrastruktūros;

| 26. | ragina ES įgyvendinti savo tikslą, t. y. užtikrinti, kad temperatūra padidės ne daugiau kaip 2 laipsniais, ir ragina industrines šalis investuoti reikiamai lėšų; |
| --- | --- |

26.

ragina ES įgyvendinti savo tikslą, t. y. užtikrinti, kad temperatūra padidės ne daugiau kaip 2 laipsniais, ir ragina industrines šalis investuoti reikiamai lėšų;

| 27. | reikalauja atlikti prekybos liberalizavimo susitarimų poveikio aplinkai vertinimą siekiant nustatyti susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas ir jų poveikį apsirūpinimui maistu, energijos ištekliais bei poveikį pasauliniam atšilimui; |
| --- | --- |

27.

reikalauja atlikti prekybos liberalizavimo susitarimų poveikio aplinkai vertinimą siekiant nustatyti susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas ir jų poveikį apsirūpinimui maistu, energijos ištekliais bei poveikį pasauliniam atšilimui;

Kova su ŽIV/AIDS

| 28. | labai susirūpinusi dėl galimo žalingo poveikio, kurį AKR šalių tausiam vystymuisi daro ŽIV/AIDS, ypač dėl poveikio ūkininkavimui, siekiant užsitikrinti pragyvenimą, ir komerciniam ūkininkavimui, nes dėl ŽIV/AIDS kaimuose mažėja darbo jėgos, prarandami žemdirbystės patirtį turintys ir kvalifikuoti darbuotojai ir todėl mažėja produktyvumas, užimtumo galimybės ir neužtikrinamas apsirūpinimas maistu; |
| --- | --- |

28.

labai susirūpinusi dėl galimo žalingo poveikio, kurį AKR šalių tausiam vystymuisi daro ŽIV/AIDS, ypač dėl poveikio ūkininkavimui, siekiant užsitikrinti pragyvenimą, ir komerciniam ūkininkavimui, nes dėl ŽIV/AIDS kaimuose mažėja darbo jėgos, prarandami žemdirbystės patirtį turintys ir kvalifikuoti darbuotojai ir todėl mažėja produktyvumas, užimtumo galimybės ir neužtikrinamas apsirūpinimas maistu;

| 29. | mano, kad AKR ir ES šalių strateginio vystymosi politikoje kovai su ŽIV/AIDS reikia numatyti svarbiausią vietą siekiant įveikti niokojamąsias ŽIV/AIDS pasekmes apsirūpinimo maistu srityje ir socialiniam ekonominiam vystymuisi, ir mano, kad kovos su ŽIV/AIDS priemonės turėtų būti atitinkamai susietos su žemės ūkio ir kaimo vystymo programomis; |
| --- | --- |

29.

mano, kad AKR ir ES šalių strateginio vystymosi politikoje kovai su ŽIV/AIDS reikia numatyti svarbiausią vietą siekiant įveikti niokojamąsias ŽIV/AIDS pasekmes apsirūpinimo maistu srityje ir socialiniam ekonominiam vystymuisi, ir mano, kad kovos su ŽIV/AIDS priemonės turėtų būti atitinkamai susietos su žemės ūkio ir kaimo vystymo programomis;

| 30. | mano, kad didelė ŽIV/AIDS ir kitoms išgydomoms ligoms gydyti skiriamų vaistų kaina kelia didžiulę grėsmę AKR šalių žemės ūkio gamybai ir kaimo sektoriaus vystymuisi; |
| --- | --- |

30.

mano, kad didelė ŽIV/AIDS ir kitoms išgydomoms ligoms gydyti skiriamų vaistų kaina kelia didžiulę grėsmę AKR šalių žemės ūkio gamybai ir kaimo sektoriaus vystymuisi;

Žemės ūkio rėmimas ir vilties dėl ateities gyventojams suteikimas

| 31. | pabrėžia, kad nuo devintojo dešimtmečio tarptautinių finansinių institucijų (TFI) vykdoma ir Europos Sąjungos remiama struktūrinio sureguliavimo politika, kuri grindžiama vien tik pinigines priemones taikant vykdoma ekonomine defliacija, rinkos ekonomikos principų taikymu ir mažesniu valstybės kišimusi, neatlieka uždavinio mažinti skurdą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad nuo devintojo dešimtmečio tarptautinių finansinių institucijų (TFI) vykdoma ir Europos Sąjungos remiama struktūrinio sureguliavimo politika, kuri grindžiama vien tik pinigines priemones taikant vykdoma ekonomine defliacija, rinkos ekonomikos principų taikymu ir mažesniu valstybės kišimusi, neatlieka uždavinio mažinti skurdą;

| 32. | ragina nutraukti visas ES eksporto subsidijas, nes jos kelia labai didelę grėsmę vietinei maisto gamybai; |
| --- | --- |

32.

ragina nutraukti visas ES eksporto subsidijas, nes jos kelia labai didelę grėsmę vietinei maisto gamybai;

| 33. | džiaugiasi, kad per Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) konferenciją Honkonge 2005 m. Europos Sąjunga nusprendė iki 2013 m. nutraukti žemės ūkio subsidijas, ir ragina toliau įgyvendinti šiuos sprendimus; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad per Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) konferenciją Honkonge 2005 m. Europos Sąjunga nusprendė iki 2013 m. nutraukti žemės ūkio subsidijas, ir ragina toliau įgyvendinti šiuos sprendimus;

| 34. | ragina ES valstybes nares ir Europos Komisiją įsipareigoti spręsti klausimą, susijusį su masinės migracijos priežastimis, keičiant dabartinę savo politiką, įskaitant ES produktų dempingą trečiųjų šalių rinkose siekiant Afrikos šalims suteikti galimybę apsaugoti ir kurti savo ekonomiką, užtikrinti neblogą darbo užmokestį savo gyventojams ir šitaip suteikti jiems geresnes ateities perspektyvą; |
| --- | --- |

34.

ragina ES valstybes nares ir Europos Komisiją įsipareigoti spręsti klausimą, susijusį su masinės migracijos priežastimis, keičiant dabartinę savo politiką, įskaitant ES produktų dempingą trečiųjų šalių rinkose siekiant Afrikos šalims suteikti galimybę apsaugoti ir kurti savo ekonomiką, užtikrinti neblogą darbo užmokestį savo gyventojams ir šitaip suteikti jiems geresnes ateities perspektyvą;

| 35. | paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai bei Europos Komisijai. |
| --- | --- |

35.

paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai bei Europos Komisijai.

---

(1)  Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija).

(2)  JT specialiojo pranešėjo Jeano Zieglerio pranešimas (E/CN.4/2002/58) teisės į maistą klausimu, pateiktas JT Žmogaus teisių komisijai.

(3)  Romos deklaracija dėl pasaulio apsirūpinimo maistu, priimta Pasaulio šalių vadovų susitikimo maisto klausimais metu Romoje (Italija) 1996 m. lapkričio 13-17 d.

(4)  JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 55/2, priimta dėl 2000 m. rugsėjo 18 d.„Bendros nacionalinės tūkstantmečio deklaracijos“.

(5)  Ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) laikotarpio vidurio peržiūra, nepriklausomas regiono ūkininkų organizacijų tinklų indėlis, 2006 m. gruodžio 10 d.

(6)  Maputo deklaracija „Kartu kuriame ateitį“, 4-asis AKR šalių valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimas Maputo, Mozambikas, 2004 m. birželio 23-24 d. (AKR/28/010/04/galut.).

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl kvalifikuotų darbuotojų migracijos ir jos pasekmių nacionaliniam vystymuisi

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d., |
| --- | --- |

—

susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.,

| — | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius,

| — | atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu 2000 m. birželio 23 d. (Kotonu susitarimas) (2), iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (3), ir ypač į jo 13 straipsnį dėl migracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą Kotonu 2000 m. birželio 23 d. (Kotonu susitarimas) (2), iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (3), ir ypač į jo 13 straipsnį dėl migracijos,

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Migracija ir vystymasis: keletas konkrečių orientyrų“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Migracija ir vystymasis: keletas konkrečių orientyrų“ (4),

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES veiksmų žmogiškųjų išteklių krizei besivystančių šalių sveikatos apsaugos srityje išspręsti strategija“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES veiksmų žmogiškųjų išteklių krizei besivystančių šalių sveikatos apsaugos srityje išspręsti strategija“ (5),

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai „Įnašas rengiant ES poziciją dėl Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai „Įnašas rengiant ES poziciją dėl Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema“ (6),

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Visuotinis požiūris į migraciją po vienerių metų: visapusės Europos migracijos politikos link“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Visuotinis požiūris į migraciją po vienerių metų: visapusės Europos migracijos politikos link“ (7),

| — | atsižvelgdama į Europos Komisijos teisėtos migracijos politikos planą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Komisijos teisėtos migracijos politikos planą (8),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. sausio 23-24 d. Khartoume įvykusį Afrikos Sąjungos (AS) valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikimą, kuriame dar kartą buvo pabrėžtas migracijos mastas ir jos poveikis vystymuisi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. sausio 23-24 d. Khartoume įvykusį Afrikos Sąjungos (AS) valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikimą, kuriame dar kartą buvo pabrėžtas migracijos mastas ir jos poveikis vystymuisi,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. kovo mėn. Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių ekspertų susitikimo plenariniame posėdyje priimtą pranešimą dėl migracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. kovo mėn. Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių ekspertų susitikimo plenariniame posėdyje priimtą pranešimą dėl migracijos,

| — | atsižvelgdama į Briuselio deklaraciją ir veiksmų planą dėl prieglobsčio, migracijos ir mobilumo, priimtą 2006 m. balandžio 13 d. vykusiame pirmajame AKR ministrų, atsakingų už prieglobstį, migraciją ir mobilumą, susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Briuselio deklaraciją ir veiksmų planą dėl prieglobsčio, migracijos ir mobilumo, priimtą 2006 m. balandžio 13 d. vykusiame pirmajame AKR ministrų, atsakingų už prieglobstį, migraciją ir mobilumą, susitikime,

| — | atsižvelgdama į Afrikos ir ES jungtinę deklaraciją dėl migracijos ir vystymosi, priimtą 2006 m. lapkričio 22-23 d. Tripolyje vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos ir ES jungtinę deklaraciją dėl migracijos ir vystymosi, priimtą 2006 m. lapkričio 22-23 d. Tripolyje vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos metu,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. liepos 10-11 d. Rabate vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos migracijos ir vystymosi klausimais rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. liepos 10-11 d. Rabate vykusios ES ir Afrikos ministrų konferencijos migracijos ir vystymosi klausimais rezultatus,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl tarptautinės migracijos ir vystymosi (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl tarptautinės migracijos ir vystymosi (9),

| — | atsižvelgdama į Europos Tarybos 2005 m. gruodžio mėn., 2006 m. kovo mėn. ir 2006 m. gruodžio mėn. susitikimų išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Tarybos 2005 m. gruodžio mėn., 2006 m. kovo mėn. ir 2006 m. gruodžio mėn. susitikimų išvadas,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 14-15 d. Niujorke įvykusio Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 14-15 d. Niujorke įvykusio Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos aukščiausiojo lygio dialogo tarptautinės migracijos ir vystymosi tema rezultatus,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Tarptautinė migracija ir vystymasis“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Tarptautinė migracija ir vystymasis“ (10),

| — | atsižvelgdama į Pasaulinės tarptautinės migracijos komisijos parengtą 2005 m. spalio mėn. pranešimą „Migracija suvienytame pasaulyje: naujos veiksmų kryptys“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulinės tarptautinės migracijos komisijos parengtą 2005 m. spalio mėn. pranešimą „Migracija suvienytame pasaulyje: naujos veiksmų kryptys“ (11),

| — | atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2006 m. birželio mėn. pranešimą „Migracijos poveikis kilmės šalims: ką mes žinome?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2006 m. birželio mėn. pranešimą „Migracijos poveikis kilmės šalims: ką mes žinome?“,

| — | atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2002 m. pranešimą „Aukštos kvalifikacijos darbuotojų tarptautinis mobilumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 2002 m. pranešimą „Aukštos kvalifikacijos darbuotojų tarptautinis mobilumas“,

| — | atsižvelgdama į Pasaulio banko pranešimą, pavadintą „Pasaulio ekonomikos perspektyvos 2006 m.: migracijos ir pinigų perlaidų ekonominės prielaidos“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulio banko pranešimą, pavadintą „Pasaulio ekonomikos perspektyvos 2006 m.: migracijos ir pinigų perlaidų ekonominės prielaidos“ (12),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų 2001 m. vystymosi programos Žmogaus socialinės raidos 2001 m. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų 2001 m. vystymosi programos Žmogaus socialinės raidos 2001 m. ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl vystymosi ir migracijos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl vystymosi ir migracijos (13),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.012/07/galut.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR-ES/100.012/07/galut.),

| A. | kadangi asmenų teisė vykti į užsienį yra neatimama žmogaus teisė, |
| --- | --- |

A.

kadangi asmenų teisė vykti į užsienį yra neatimama žmogaus teisė,

| B. | kadangi tarptautinė migracija tapo svarbiausiu į tarptautines darbotvarkes įtraukiamu klausimu, kurį politinius sprendimus priimančios institucijos pastaruoju metu svarsto pasaulio, Europos, Europos ir Afrikos bei Europos ir AKR valstybių lygmeniu, ir vis labiau pripažįstama, kad migracija ir vystymasis visame pasaulyje glaudžiai tarp savęs susiję ir daro įtaką vienas kitam, |
| --- | --- |

B.

kadangi tarptautinė migracija tapo svarbiausiu į tarptautines darbotvarkes įtraukiamu klausimu, kurį politinius sprendimus priimančios institucijos pastaruoju metu svarsto pasaulio, Europos, Europos ir Afrikos bei Europos ir AKR valstybių lygmeniu, ir vis labiau pripažįstama, kad migracija ir vystymasis visame pasaulyje glaudžiai tarp savęs susiję ir daro įtaką vienas kitam,

| C. | kadangi politikai vis labiau sutaria dėl to, kad geresnio migravimo valdymo teikiama nauda galėtų būti labai didelė, galbūt net didesnė nei prekybos kliūčių panaikinimas pasaulio mastu; |
| --- | --- |

C.

kadangi politikai vis labiau sutaria dėl to, kad geresnio migravimo valdymo teikiama nauda galėtų būti labai didelė, galbūt net didesnė nei prekybos kliūčių panaikinimas pasaulio mastu;

| D. | kadangi Europoje tiek Bendrijos, tiek valstybių narių lygmeniu dar nepriimta bendra migracijos politika, o migracijos, vystymosi, prekybos ir saugumo politikos klausimus tvarko skirtingi skyriai, kurių veikla tarpusavyje nekoordinuojama, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europoje tiek Bendrijos, tiek valstybių narių lygmeniu dar nepriimta bendra migracijos politika, o migracijos, vystymosi, prekybos ir saugumo politikos klausimus tvarko skirtingi skyriai, kurių veikla tarpusavyje nekoordinuojama,

| E. | kadangi nėra tarptautinio sutarimo dėl (labai) kvalifikuotų darbuotojų migracijos daromo realaus poveikio kilmės šalims, o diskusijoms būdinga nemaža sumaištis ir nusivylimas, ypač todėl, kad trūksta patikimų statistikos duomenų ir galimų politinių rekomendacijų siekiant spręsti protų nutekėjimo problemą poveikio vertinimo tyrimų, |
| --- | --- |

E.

kadangi nėra tarptautinio sutarimo dėl (labai) kvalifikuotų darbuotojų migracijos daromo realaus poveikio kilmės šalims, o diskusijoms būdinga nemaža sumaištis ir nusivylimas, ypač todėl, kad trūksta patikimų statistikos duomenų ir galimų politinių rekomendacijų siekiant spręsti protų nutekėjimo problemą poveikio vertinimo tyrimų,

| F. | kadangi protų nutekėjimo klausimas nebuvo reikiamai sprendžiamas vykstant ES ir AKR dialogui, |
| --- | --- |

F.

kadangi protų nutekėjimo klausimas nebuvo reikiamai sprendžiamas vykstant ES ir AKR dialogui,

| G. | kadangi iš daugelio AKR šalių daugiau kaip 10 proc. aukštąjį išsilavinimą turinčių suaugusių gyventojų emigravo į Europos Sąjungą, Šiaurės Ameriką ir kitas išsivysčiusias šalis, o į pietus nuo Sacharos esančiame Afrikos regione pastebimi didžiausi kvalifikuotų darbuotojų migracijos padariniai ir beveik visas regionas susiduria su problema, kad EBPO šalyse gyvena daugiau nei 20 proc. (14) aukštąjį išsilavinimą turinčių regiono gyventojų, o iš kai kurių mažų šalių migravusiųjų skaičius siekia grėsmingą 80 proc. ribą (15), |
| --- | --- |

G.

kadangi iš daugelio AKR šalių daugiau kaip 10 proc. aukštąjį išsilavinimą turinčių suaugusių gyventojų emigravo į Europos Sąjungą, Šiaurės Ameriką ir kitas išsivysčiusias šalis, o į pietus nuo Sacharos esančiame Afrikos regione pastebimi didžiausi kvalifikuotų darbuotojų migracijos padariniai ir beveik visas regionas susiduria su problema, kad EBPO šalyse gyvena daugiau nei 20 proc. (14) aukštąjį išsilavinimą turinčių regiono gyventojų, o iš kai kurių mažų šalių migravusiųjų skaičius siekia grėsmingą 80 proc. ribą (15),

| H. | kadangi, nors pagrindiniai migracijos centrai yra Azija ir Lotynų Amerika, daugiausia aukštos kvalifikacijos migrantų į Europą atvyksta iš Afrikos (13,5 proc. ne EBPO šalyse gimusių, bet ES gyvenančių aukštos kvalifikacijos darbuotojų) (16), |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors pagrindiniai migracijos centrai yra Azija ir Lotynų Amerika, daugiausia aukštos kvalifikacijos migrantų į Europą atvyksta iš Afrikos (13,5 proc. ne EBPO šalyse gimusių, bet ES gyvenančių aukštos kvalifikacijos darbuotojų) (16),

| I. | kadangi statistikos duomenys apie migracijos srautus iš kai kurių Afrikos šalių dažnai yra neišsamūs ir pasenę, todėl politikos formuotojai netenka svarbios sprendimų priėmimo priemonės, |
| --- | --- |

I.

kadangi statistikos duomenys apie migracijos srautus iš kai kurių Afrikos šalių dažnai yra neišsamūs ir pasenę, todėl politikos formuotojai netenka svarbios sprendimų priėmimo priemonės,

| I. | kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programoje tvirtinama, kad dėl protų nutekėjimo besivystančios šalys praranda milijonus dolerių (17), turint mintyje tai, kad globalizacijos veikiamame pasaulyje žinios yra pagrindinis vystymosi veiksnys, |
| --- | --- |

I.

kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programoje tvirtinama, kad dėl protų nutekėjimo besivystančios šalys praranda milijonus dolerių (17), turint mintyje tai, kad globalizacijos veikiamame pasaulyje žinios yra pagrindinis vystymosi veiksnys,

| J. | kadangi į pietus nuo Sacharos nusidriekusiame Afrikos regione vadinamasis protų nutekėjimas gali sukelti gyvybiškai svarbių sričių, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo sričių, darbuotojų trūkumą ir tai galėtų turėti pražūtingų pasekmių šių pagrindinių paslaugų teikimui ir kokybei, |
| --- | --- |

J.

kadangi į pietus nuo Sacharos nusidriekusiame Afrikos regione vadinamasis protų nutekėjimas gali sukelti gyvybiškai svarbių sričių, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo sričių, darbuotojų trūkumą ir tai galėtų turėti pražūtingų pasekmių šių pagrindinių paslaugų teikimui ir kokybei,

| L. | kadangi išvykus kvalifikuotam migrantui kilmės šalis praranda pajamas iš mokesčių, be to, ankstesnės investicijos į švietimą ir kvalifikuotų specialistų mokymą blogiausiu atveju prarandamos, o geriausiu atveju — tiesiogiai negrąžinamos, taip pat šalis praranda kvalifikaciją ir patirtį, kurie galėtų prisidėti prie vystymosi; |
| --- | --- |

L.

kadangi išvykus kvalifikuotam migrantui kilmės šalis praranda pajamas iš mokesčių, be to, ankstesnės investicijos į švietimą ir kvalifikuotų specialistų mokymą blogiausiu atveju prarandamos, o geriausiu atveju — tiesiogiai negrąžinamos, taip pat šalis praranda kvalifikaciją ir patirtį, kurie galėtų prisidėti prie vystymosi;

| M. | kadangi protų nutekėjimas sulėtina naujovių taikymą kilmės šalyse, taigi dar daugiau kenkia ekonomikos augimo potencialui, |
| --- | --- |

M.

kadangi protų nutekėjimas sulėtina naujovių taikymą kilmės šalyse, taigi dar daugiau kenkia ekonomikos augimo potencialui,

| N. | kadangi protų nutekėjimas gali turėti socialinių pasekmių šeimų sudėčiai, lyčių lygybei, vaikų švietimui ir sveikatai, |
| --- | --- |

N.

kadangi protų nutekėjimas gali turėti socialinių pasekmių šeimų sudėčiai, lyčių lygybei, vaikų švietimui ir sveikatai,

| O. | kadangi migracijos poveikis migrantų vaikų augimui, sveikatai ir švietimui teigiamas (lėšų pervedimas gali padėti mažinti vaikų darbą ir didinti namų ūkio išlaidų dalį švietimui ir sveikatai) arba neigiamas (šeimos išsiskyrimas ir stresas, mažesnė tėvų priežiūra, dėl kurios gali pablogėti mokyklos lankomumas ir mokymosi rezultatai), |
| --- | --- |

O.

kadangi migracijos poveikis migrantų vaikų augimui, sveikatai ir švietimui teigiamas (lėšų pervedimas gali padėti mažinti vaikų darbą ir didinti namų ūkio išlaidų dalį švietimui ir sveikatai) arba neigiamas (šeimos išsiskyrimas ir stresas, mažesnė tėvų priežiūra, dėl kurios gali pablogėti mokyklos lankomumas ir mokymosi rezultatai),

| P. | kadangi daugelis Europos šalių priėmė teisės aktus, siekdamos palengvinti kvalifikuotų darbuotojų atvykimą, ypač numatydamos selektyvią migrantų priėmimo politiką, kuri vadinama selektyvia migracija, kad galėtų konkuruoti su Šiaurės Amerika pritraukiant gabiausius besivystančių šalių piliečius, ir tai paaštrino kvalifikuotų darbuotojų nutekėjimo iš daugelio pietinių šalių, o ypač iš į pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių, problemą, |
| --- | --- |

P.

kadangi daugelis Europos šalių priėmė teisės aktus, siekdamos palengvinti kvalifikuotų darbuotojų atvykimą, ypač numatydamos selektyvią migrantų priėmimo politiką, kuri vadinama selektyvia migracija, kad galėtų konkuruoti su Šiaurės Amerika pritraukiant gabiausius besivystančių šalių piliečius, ir tai paaštrino kvalifikuotų darbuotojų nutekėjimo iš daugelio pietinių šalių, o ypač iš į pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių, problemą,

| Q. | kadangi, nors Europa ir AKR šalys įsipareigojo dirbti siekdamos Tūkstantmečio vystymosi tikslų, įskaitant siekį užtikrinti visuotinį pradinį švietimą (2-asis tikslas), siekį sumažinti vaikų mirtingumą (4-asis tikslas), siekį gerinti motinų sveikatą (5-asis tikslas) ir siekį kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija ir kitomis ligomis (6-asis tikslas), pasiekti šiuos tikslus gali trukdyti tai, kad labai daug mokytojų, gydytojų ir medicinos seserų išvyko iš Afrikos šalių į EBPO šalis, ir tai, kad stokojama tarptautinių reguliavimo pagrindų, skirtų šių tikslų įgyvendinimui užtikrinti, |
| --- | --- |

Q.

kadangi, nors Europa ir AKR šalys įsipareigojo dirbti siekdamos Tūkstantmečio vystymosi tikslų, įskaitant siekį užtikrinti visuotinį pradinį švietimą (2-asis tikslas), siekį sumažinti vaikų mirtingumą (4-asis tikslas), siekį gerinti motinų sveikatą (5-asis tikslas) ir siekį kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija ir kitomis ligomis (6-asis tikslas), pasiekti šiuos tikslus gali trukdyti tai, kad labai daug mokytojų, gydytojų ir medicinos seserų išvyko iš Afrikos šalių į EBPO šalis, ir tai, kad stokojama tarptautinių reguliavimo pagrindų, skirtų šių tikslų įgyvendinimui užtikrinti,

| R. | kadangi kvalifikuotų darbuotojų migraciją iš besivystančių šalių į Europą skatina ekonominiai veiksniai (skurdas, nepakankamas išsivystymas, maži atlyginimai, prasta švietimo sistema, EBPO šalių gyventojų senėjimas ir jų skaičiaus mažėjimas, kurie prisideda prie darbuotojų trūkumo), politiniai veiksniai (prievarta, konfliktai, politinės represijos, ypač išsilavinusių asmenų persekiojimai, kuriuos apsunkina jų tremtis) ir — ypač tai aktualu Afrikos šalims — geografinis artumas, bendra kalba ir kolonijiniai arba istoriniai ryšiai, |
| --- | --- |

R.

kadangi kvalifikuotų darbuotojų migraciją iš besivystančių šalių į Europą skatina ekonominiai veiksniai (skurdas, nepakankamas išsivystymas, maži atlyginimai, prasta švietimo sistema, EBPO šalių gyventojų senėjimas ir jų skaičiaus mažėjimas, kurie prisideda prie darbuotojų trūkumo), politiniai veiksniai (prievarta, konfliktai, politinės represijos, ypač išsilavinusių asmenų persekiojimai, kuriuos apsunkina jų tremtis) ir — ypač tai aktualu Afrikos šalims — geografinis artumas, bendra kalba ir kolonijiniai arba istoriniai ryšiai,

| S. | kadangi darbo jėgos poreikis Europos šalyse daro neigiamą poveikį AKR šalims, iš kurių nuteka kvalifikuota darbo jėga, todėl AKR šalyse blogėja gyvenimo kokybė ir viešosios socialinės paslaugos, |
| --- | --- |

S.

kadangi darbo jėgos poreikis Europos šalyse daro neigiamą poveikį AKR šalims, iš kurių nuteka kvalifikuota darbo jėga, todėl AKR šalyse blogėja gyvenimo kokybė ir viešosios socialinės paslaugos,

| T. | kadangi neteisėtos arba priverstinės migracijos problema sprendžiama kaip saugumo klausimas, neatsižvelgiant į platesnį vystymosi kontekstą ir migracijos problemą apimančias vystymosi strategijas, |
| --- | --- |

T.

kadangi neteisėtos arba priverstinės migracijos problema sprendžiama kaip saugumo klausimas, neatsižvelgiant į platesnį vystymosi kontekstą ir migracijos problemą apimančias vystymosi strategijas,

| U. | kadangi kvalifikuotų darbuotojų migracija gali turėti teigiamų pasekmių, dėl jos pavieniams migrantams gali būti suteikta geresnių ekonominių galimybių ir didesnis darbo užmokestis, be to, migracija gali būti naudinga migrantų šeimoms kilmės šalyje ir taip pat kilmės šaliai, ypač dėl to, kad į šią šalį pervedamos lėšos, |
| --- | --- |

U.

kadangi kvalifikuotų darbuotojų migracija gali turėti teigiamų pasekmių, dėl jos pavieniams migrantams gali būti suteikta geresnių ekonominių galimybių ir didesnis darbo užmokestis, be to, migracija gali būti naudinga migrantų šeimoms kilmės šalyje ir taip pat kilmės šaliai, ypač dėl to, kad į šią šalį pervedamos lėšos,

| V. | kadangi svarbu pažymėti galimą teigiamą migracijos poveikį, nes šalims ir tautoms pradėjus bendrauti skatinamas geresnis civilizacijų ir kultūrų tarpusavio supratimas ir peržengiamos pokolonijinio ir teritorinio suskirstymo ribos, |
| --- | --- |

V.

kadangi svarbu pažymėti galimą teigiamą migracijos poveikį, nes šalims ir tautoms pradėjus bendrauti skatinamas geresnis civilizacijų ir kultūrų tarpusavio supratimas ir peržengiamos pokolonijinio ir teritorinio suskirstymo ribos,

| W. | kadangi sunki migrantų integracija priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse, diskriminacija ir intelektinio potencialo nepanaudojimas (reiškinys, kai migrantas samdomas darbui, kuriam nenaudojama jo (jos) turima kvalifikacija) gali stabdyti migrantų karjeros raidą, |
| --- | --- |

W.

kadangi sunki migrantų integracija priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse, diskriminacija ir intelektinio potencialo nepanaudojimas (reiškinys, kai migrantas samdomas darbui, kuriam nenaudojama jo (jos) turima kvalifikacija) gali stabdyti migrantų karjeros raidą,

| X. | kadangi lėšų pervedimai yra antras didžiausias besivystančių šalių išorinio finansavimo šaltinis, nes jie daro teigiamą poveikį kilmės šaliai (visų pirma todėl, kad padidinamos migrantų šeimų pajamos, vartojimas ir investicijos, o kartu spartinamas ekonomikos augimas) ir priešingą poveikį nei ekonomikos krizių, karų ir gamtos nelaimių atvejais, bet vis dėlto iki 20 proc. jų vertės prarandama dėl mokesčių už pervedimą, |
| --- | --- |

X.

kadangi lėšų pervedimai yra antras didžiausias besivystančių šalių išorinio finansavimo šaltinis, nes jie daro teigiamą poveikį kilmės šaliai (visų pirma todėl, kad padidinamos migrantų šeimų pajamos, vartojimas ir investicijos, o kartu spartinamas ekonomikos augimas) ir priešingą poveikį nei ekonomikos krizių, karų ir gamtos nelaimių atvejais, bet vis dėlto iki 20 proc. jų vertės prarandama dėl mokesčių už pervedimą,

| Y. | kadangi savanoriškų etiško įdarbinimo elgesio kodeksų (jie tam tikrais atvejais ne visiškai atitinka Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) įtvirtintas nuostatas) veiksmingumu suabejojo ekspertai ir praktikai, ypač todėl, kai jie taikomi tik valstybiniame sektoriuje, |
| --- | --- |

Y.

kadangi savanoriškų etiško įdarbinimo elgesio kodeksų (jie tam tikrais atvejais ne visiškai atitinka Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) įtvirtintas nuostatas) veiksmingumu suabejojo ekspertai ir praktikai, ypač todėl, kai jie taikomi tik valstybiniame sektoriuje,

| Z. | kadangi grįžtamoji migracija (sudarant sąlygas dvipusiam judėjimui iš kilmės ir paskirties šalių) iš tiesų palengvina tarptautinį mobilumą, leidžia vystytis tarptautiniam sąmoningumui ir priimančiosioms ir kilmės šalims suteikia daug vystymosi galimybių, ji turėtų būti skatinama ir lengvinama, |
| --- | --- |

Z.

kadangi grįžtamoji migracija (sudarant sąlygas dvipusiam judėjimui iš kilmės ir paskirties šalių) iš tiesų palengvina tarptautinį mobilumą, leidžia vystytis tarptautiniam sąmoningumui ir priimančiosioms ir kilmės šalims suteikia daug vystymosi galimybių, ji turėtų būti skatinama ir lengvinama,

| AA. | kadangi grįžtamoji migracija, kai ji pagrįsta savanorišku migrantų grįžimu į savo kilmės šalį ir ypač, kai ji atitinkamai remiama, teikia daugiau galimybių spręsti protų nutekėjimo problemą ir skatinti vystymąsi, |
| --- | --- |

AA.

kadangi grįžtamoji migracija, kai ji pagrįsta savanorišku migrantų grįžimu į savo kilmės šalį ir ypač, kai ji atitinkamai remiama, teikia daugiau galimybių spręsti protų nutekėjimo problemą ir skatinti vystymąsi,

| AB. | kadangi grįžę migrantai gali, nors ir paradoksalu, labai sunkiai vėl integruotis kilmės šalyse, be to, gali būti mažiau už niekad anksčiau nemigravusius asmenis prisitaikę prie nedarbo kilmės šalyje, |
| --- | --- |

AB.

kadangi grįžę migrantai gali, nors ir paradoksalu, labai sunkiai vėl integruotis kilmės šalyse, be to, gali būti mažiau už niekad anksčiau nemigravusius asmenis prisitaikę prie nedarbo kilmės šalyje,

| AC. | kadangi yra įrodymų, kad migrantų būrimas į nacionalines ar tarptautines migrantų asociacijas, pvz., diasporas, nukreipiant jų veiklą vystymosi klausimų sprendimo linkme (vadinamasis bendro vystymosi reiškinys), gali daryti labai teigiamą įtaką ir priimančiosioms, ir siunčiančiosioms šalims, |
| --- | --- |

AC.

kadangi yra įrodymų, kad migrantų būrimas į nacionalines ar tarptautines migrantų asociacijas, pvz., diasporas, nukreipiant jų veiklą vystymosi klausimų sprendimo linkme (vadinamasis bendro vystymosi reiškinys), gali daryti labai teigiamą įtaką ir priimančiosioms, ir siunčiančiosioms šalims,

| AD. | kadangi dėl Europos gyventojų senėjimo kvalifikuotos darbo jėgos rinka ateityje patirs dar didesnį spaudimą ir padaugės jau dabar pastebimų problemų, ES ir AKR šalyse reikės atsakingiau ir geriau valdyti kvalifikuotos darbo jėgos migraciją, |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl Europos gyventojų senėjimo kvalifikuotos darbo jėgos rinka ateityje patirs dar didesnį spaudimą ir padaugės jau dabar pastebimų problemų, ES ir AKR šalyse reikės atsakingiau ir geriau valdyti kvalifikuotos darbo jėgos migraciją,

| AE. | kadangi vienodi sprendimai tinka ne visiems; kadangi reikės atlikti išsamesnius AKR nacionalinių darbo rinkų tyrimus siekiant sumažinti informacijos trūkumą ir tinkamiau spręsti kvalifikuotos darbo jėgos migracijos keliamas problemas, |
| --- | --- |

AE.

kadangi vienodi sprendimai tinka ne visiems; kadangi reikės atlikti išsamesnius AKR nacionalinių darbo rinkų tyrimus siekiant sumažinti informacijos trūkumą ir tinkamiau spręsti kvalifikuotos darbo jėgos migracijos keliamas problemas,

| 1. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis dėti daugiau pastangų siekiant įvykdyti įsipareigojimą įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač tikslą iki 2015 m. per pusę sumažinti itin didelį skurdą pasaulyje; |
| --- | --- |

1.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis dėti daugiau pastangų siekiant įvykdyti įsipareigojimą įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač tikslą iki 2015 m. per pusę sumažinti itin didelį skurdą pasaulyje;

| 2. | pabrėžia faktą, kad potenciali gero tarptautinės migracijos valdymo nauda gali būti didesnė už naudą, kurią galima gauti sumažinus tarptautinės prekybos apribojimus, |
| --- | --- |

2.

pabrėžia faktą, kad potenciali gero tarptautinės migracijos valdymo nauda gali būti didesnė už naudą, kurią galima gauti sumažinus tarptautinės prekybos apribojimus,

| 3. | pažymi, kad bloga ir nenuosekli migracijos politika turi didžiulių padarinių, pasireiškiančių asmens kentėjimu ir ilgalaikiu šalies atsilikimu; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad bloga ir nenuosekli migracijos politika turi didžiulių padarinių, pasireiškiančių asmens kentėjimu ir ilgalaikiu šalies atsilikimu;

| 4. | ragina ES ir AKR šalis spręsti migracijos problemas, įskaitant protų nutekėjimo problemą, remiantis iš tiesų vystomąja partneryste pagal Kotonu susitarimą, ypač pagal jo 13 straipsnį, ir, siekiant sušvelninti neigiamus ekonominius ir socialinius kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, parengti specialią migracijos politiką ir numatyti režimus, skirtus toms besivystančioms šalims, iš kurių dideliu mastu migruoja kvalifikuoti darbuotojai, ypač Afrikos šalims, esančioms į pietus nuo Sacharos; |
| --- | --- |

4.

ragina ES ir AKR šalis spręsti migracijos problemas, įskaitant protų nutekėjimo problemą, remiantis iš tiesų vystomąja partneryste pagal Kotonu susitarimą, ypač pagal jo 13 straipsnį, ir, siekiant sušvelninti neigiamus ekonominius ir socialinius kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, parengti specialią migracijos politiką ir numatyti režimus, skirtus toms besivystančioms šalims, iš kurių dideliu mastu migruoja kvalifikuoti darbuotojai, ypač Afrikos šalims, esančioms į pietus nuo Sacharos;

| 5. | yra susirūpinusi, kad dabartinėje Europos Komisijos ir ES valstybių narių migracijos politikoje daugiau dėmesio skiriama saugumo, o ne vystymosi prioritetams; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinusi, kad dabartinėje Europos Komisijos ir ES valstybių narių migracijos politikoje daugiau dėmesio skiriama saugumo, o ne vystymosi prioritetams;

| 6. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad ES gali priimti diskriminuojamo pobūdžio praktinius nurodymus skirtingų kategorijų migrantų atžvilgiu, ir ragina Europos Komisiją padėti to išvengti; taigi ragina Komisiją visų kategorijų migrantams taikyti Teisėtos migracijos politikos plane (18) labai aukštos kvalifikacijos migrantams numatytas palankias darbo ir apgyvendinimo sąlygas, pvz., galimybę gauti ES darbo leidimą (ES žaliąją kortelę), išduodamą vienoje valstybėje narėje, bet galiojantį visoje ES, kurios netrukus bus nustatytos atitinkamoje direktyvoje; |
| --- | --- |

6.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad ES gali priimti diskriminuojamo pobūdžio praktinius nurodymus skirtingų kategorijų migrantų atžvilgiu, ir ragina Europos Komisiją padėti to išvengti; taigi ragina Komisiją visų kategorijų migrantams taikyti Teisėtos migracijos politikos plane (18) labai aukštos kvalifikacijos migrantams numatytas palankias darbo ir apgyvendinimo sąlygas, pvz., galimybę gauti ES darbo leidimą (ES žaliąją kortelę), išduodamą vienoje valstybėje narėje, bet galiojantį visoje ES, kurios netrukus bus nustatytos atitinkamoje direktyvoje;

| 7. | pabrėžia, kad ES vystomoji pagalba turėtų būti skirta skurdui, taigi ir kai kurioms migracijos priežastims šalinti; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ES vystomoji pagalba turėtų būti skirta skurdui, taigi ir kai kurioms migracijos priežastims šalinti;

| 8. | pabrėžia, kad būtina kurti integruotą tarptautinio, regioninio (įskaitant ES ir AKR lygmenis) ir nacionalinio lygmenų migracijos politiką, užtikrinant, kad migracijos klausimai būtų įtraukti į skurdo mažinimo strategijas ir kad būtų suderintos visos įtakos migracijai galinčios turėti politikos sritys, pvz., žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba, vystymasis, saugumas, teisingumas ir vidaus reikalai bei užsienio reikalai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad būtina kurti integruotą tarptautinio, regioninio (įskaitant ES ir AKR lygmenis) ir nacionalinio lygmenų migracijos politiką, užtikrinant, kad migracijos klausimai būtų įtraukti į skurdo mažinimo strategijas ir kad būtų suderintos visos įtakos migracijai galinčios turėti politikos sritys, pvz., žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba, vystymasis, saugumas, teisingumas ir vidaus reikalai bei užsienio reikalai;

| 9. | ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis bendrai įgyvendinti migracijos ir vystymosi politiką ir ištirti jų tarpusavio sąveiką, siekiant sustiprinti šių abiejų politikos krypčių veiksmingumą; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis bendrai įgyvendinti migracijos ir vystymosi politiką ir ištirti jų tarpusavio sąveiką, siekiant sustiprinti šių abiejų politikos krypčių veiksmingumą;

| 10. | ragina ES valstybes nares, tarptautines tarpvyriausybines institucijas ir kitas atsakingas institucijas parengti ir įgyvendinti prevencijos priemones bei strategijas, skirtas panaikinti rasinei diskriminacijai, ksenofobijai, etnocentrizmui ir kitam tokio pobūdžio nepakantumui AKR šalių migrantams; |
| --- | --- |

10.

ragina ES valstybes nares, tarptautines tarpvyriausybines institucijas ir kitas atsakingas institucijas parengti ir įgyvendinti prevencijos priemones bei strategijas, skirtas panaikinti rasinei diskriminacijai, ksenofobijai, etnocentrizmui ir kitam tokio pobūdžio nepakantumui AKR šalių migrantams;

| 11. | mano, kad rengiant bendrą visos ES migracijos politiką būtina praplėsti bendro sprendimo su Parlamentu procedūros ir kvalifikuotos daugumos balsavimo Taryboje taikymą, ir ragina Tarybą šito siekti; |
| --- | --- |

11.

mano, kad rengiant bendrą visos ES migracijos politiką būtina praplėsti bendro sprendimo su Parlamentu procedūros ir kvalifikuotos daugumos balsavimo Taryboje taikymą, ir ragina Tarybą šito siekti;

Elgesio kodeksas

| 12. | džiaugiasi ES Tarybos 2006 m. balandžio mėn. išvadomis, kuriose aptariami darbuotojų stokos besivystančių šalių sveikatos apsaugos sektoriuje sprendimo klausimai; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi ES Tarybos 2006 m. balandžio mėn. išvadomis, kuriose aptariami darbuotojų stokos besivystančių šalių sveikatos apsaugos sektoriuje sprendimo klausimai;

| 13. | ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares, kaip numatyta 2006 m. balandžio mėn. Tarybos išvadose, parengti sveikatos apsaugos darbuotojų ES etiško įdarbinimo elgesio kodeksą (jis turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos nuostatas) ir jį įgyvendinti ir palankiai vertina tas ES valstybes nares, pvz., Jungtinę Karalystę, kurios jau tai padarė; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares, kaip numatyta 2006 m. balandžio mėn. Tarybos išvadose, parengti sveikatos apsaugos darbuotojų ES etiško įdarbinimo elgesio kodeksą (jis turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos nuostatas) ir jį įgyvendinti ir palankiai vertina tas ES valstybes nares, pvz., Jungtinę Karalystę, kurios jau tai padarė;

| 14. | rekomenduoja į ES elgesio kodeksą įtraukti kitas svarbias sritis, pvz., švietimo sritį, taip pat rekomenduoja, kad naujajame kodekse būtų siekiama, jog viešojo arba privataus sektorių darbdaviai laikytųsi etiško požiūrio, arba — ir tai būtų netgi geriau — susilaikytų nuo kvalifikuotų migrantų įdarbinimo visose srityse, kuriose jų kilmės šaliai labai trūksta darbo jėgos; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja į ES elgesio kodeksą įtraukti kitas svarbias sritis, pvz., švietimo sritį, taip pat rekomenduoja, kad naujajame kodekse būtų siekiama, jog viešojo arba privataus sektorių darbdaviai laikytųsi etiško požiūrio, arba — ir tai būtų netgi geriau — susilaikytų nuo kvalifikuotų migrantų įdarbinimo visose srityse, kuriose jų kilmės šaliai labai trūksta darbo jėgos;

| 15. | remia dvišalius ir daugiašalius kilmės šalių ir priimančiųjų šalių susitarimus siekiant:






  i) | padidinti indėlį į vystymąsi; |
| --- | --- | --- |

15.

remia dvišalius ir daugiašalius kilmės šalių ir priimančiųjų šalių susitarimus siekiant:

i)

padidinti indėlį į vystymąsi;

| ii) | formuoti žmogiškuosius ir institucinius pajėgumus, kad migracija duotų kuo daugiau naudos; |
| --- | --- |

ii)

formuoti žmogiškuosius ir institucinius pajėgumus, kad migracija duotų kuo daugiau naudos;

| iii) | sudaryti geresnes socialines ir ekonomines sąlygas kilmės šalyse, kad sumažėtų veiksnių, verčiančių žmones palikti namus ir išvykti ieškoti geresnio gyvenimo; ir |
| --- | --- |

iii)

sudaryti geresnes socialines ir ekonomines sąlygas kilmės šalyse, kad sumažėtų veiksnių, verčiančių žmones palikti namus ir išvykti ieškoti geresnio gyvenimo; ir

| iv) | skatinti palaikymą ir sąmoningumo ugdymą; |
| --- | --- |

iv)

skatinti palaikymą ir sąmoningumo ugdymą;

| 16. | pabrėžia, kad savanoriškas etiško įdarbinimo elgesio kodeksas, ypač jei jo nuostatos taikomos tik valstybiniame sektoriuje, yra gera priemonė, bet jos jokiu būdu neužtenka norint panaikinti didelio masto kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, — reikia numatyti skatinamųjų priemonių kilmės šalyse ir priimančiose šalyse; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad savanoriškas etiško įdarbinimo elgesio kodeksas, ypač jei jo nuostatos taikomos tik valstybiniame sektoriuje, yra gera priemonė, bet jos jokiu būdu neužtenka norint panaikinti didelio masto kvalifikuotų darbuotojų migracijos padarinius, — reikia numatyti skatinamųjų priemonių kilmės šalyse ir priimančiose šalyse;

Investicijos į švietimą

| 17. | ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis žymiai padidinti investicijas į profesinį mokymą ir švietimą besivystančiose šalyse, sutelkiant dėmesį į sektorius, kuriuose trūksta darbuotojų, ypač į sveikatos apsaugos ir švietimo sektorius; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis žymiai padidinti investicijas į profesinį mokymą ir švietimą besivystančiose šalyse, sutelkiant dėmesį į sektorius, kuriuose trūksta darbuotojų, ypač į sveikatos apsaugos ir švietimo sektorius;

| 18. | ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis kurti nacionalinius ir regioninius kompetencijos centrus, visų pirma universitetus ir mokslinių tyrimų institutus, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo srityse; dar ragina ES ir AKR šalis kurti šiuos įvairių disciplinų kompetencijos centrus, tinkamai panaudojant Europos vystymosi fondo (EVF) išteklius visuose sektoriuose, kuriuose būtina siekti ekonominio augimo ir tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

18.

ragina Europos Sąjungą ir AKR šalis kurti nacionalinius ir regioninius kompetencijos centrus, visų pirma universitetus ir mokslinių tyrimų institutus, ypač sveikatos apsaugos ir švietimo srityse; dar ragina ES ir AKR šalis kurti šiuos įvairių disciplinų kompetencijos centrus, tinkamai panaudojant Europos vystymosi fondo (EVF) išteklius visuose sektoriuose, kuriuose būtina siekti ekonominio augimo ir tvaraus vystymosi;

| 19. | mano, kad ES valstybės narės ir besivystančios šalys turėtų patvirtinti vis aktyvesnes kvalifikacijos kėlimo iniciatyvas ir nemažai lėšų investuoti į švietimą; primena, kad remia vadinamąjį 20/20 tikslą, pagal kurį 20 proc. valstybinės paramos lėšų iš šiaurės valstybių ir 20 proc. iš pietų valstybių nacionalinių biudžetų būtų skiriama pagrindinių socialinių paslaugų (sveikatos apsauga ir švietimas) sričiai remti; |
| --- | --- |

19.

mano, kad ES valstybės narės ir besivystančios šalys turėtų patvirtinti vis aktyvesnes kvalifikacijos kėlimo iniciatyvas ir nemažai lėšų investuoti į švietimą; primena, kad remia vadinamąjį 20/20 tikslą, pagal kurį 20 proc. valstybinės paramos lėšų iš šiaurės valstybių ir 20 proc. iš pietų valstybių nacionalinių biudžetų būtų skiriama pagrindinių socialinių paslaugų (sveikatos apsauga ir švietimas) sričiai remti;

| 20. | ragina besivystančias šalis iš naftos pramonės ekonominio pakilimo gaunamą pelną investuoti į ilgalaikes švietimo ir profesinio mokymo strategijas ir programas ir gautas pajamas naudoti skaidriai; |
| --- | --- |

20.

ragina besivystančias šalis iš naftos pramonės ekonominio pakilimo gaunamą pelną investuoti į ilgalaikes švietimo ir profesinio mokymo strategijas ir programas ir gautas pajamas naudoti skaidriai;

| 21. | ragina AKR šalis vystyti turimus potencialius ekonominės gerovės šaltinius ir ypatingą dėmesį skirti žmogiškųjų išteklių vystymui ir darbo vietų kūrimui visuose svarbiausiuose sektoriuose, siekiant skatinti kvalifikuotus darbuotojus likti kilmės šalyse arba į jas grįžti; |
| --- | --- |

21.

ragina AKR šalis vystyti turimus potencialius ekonominės gerovės šaltinius ir ypatingą dėmesį skirti žmogiškųjų išteklių vystymui ir darbo vietų kūrimui visuose svarbiausiuose sektoriuose, siekiant skatinti kvalifikuotus darbuotojus likti kilmės šalyse arba į jas grįžti;

| 22. | ragina Europos Komisiją bendradarbiauti su AKR sekretoriatu siekiant nustatyti ekonominės paramos iniciatyvas pagal Kotonu susitarimą, kurios padėtų kilmės šalims pagerinti ekonominę padėtį ir sumažinti nelegalios migracijos mastą, o kartu ir įtampą tarp Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) šalių partnerių; |
| --- | --- |

22.

ragina Europos Komisiją bendradarbiauti su AKR sekretoriatu siekiant nustatyti ekonominės paramos iniciatyvas pagal Kotonu susitarimą, kurios padėtų kilmės šalims pagerinti ekonominę padėtį ir sumažinti nelegalios migracijos mastą, o kartu ir įtampą tarp Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) šalių partnerių;

| 23. | ragina ES valstybes nares siekti Lisabonos tikslų, pvz., švietimo kokybės gerinimo ir moterų skaičiaus darbo rinkoje didinimo, siekiant padidinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ES; |
| --- | --- |

23.

ragina ES valstybes nares siekti Lisabonos tikslų, pvz., švietimo kokybės gerinimo ir moterų skaičiaus darbo rinkoje didinimo, siekiant padidinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ES;

Intelektinio potencialo nepanaudojimas

| 24. | pabrėžia neigiamus intelektinio potencialo nepanaudojimo padarinius visiems susijusiems subjektams, kadangi priimančiosios šalys negali pasinaudoti migrantų kvalifikacija, kilmės šalys praranda investicijų ir migrantai dirba darbą, kuriame nenaudojama jų turima kvalifikacija; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia neigiamus intelektinio potencialo nepanaudojimo padarinius visiems susijusiems subjektams, kadangi priimančiosios šalys negali pasinaudoti migrantų kvalifikacija, kilmės šalys praranda investicijų ir migrantai dirba darbą, kuriame nenaudojama jų turima kvalifikacija;

| 25. | ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis ryžtingų priemonių siekiant panaikinti intelektinio potencialo nepanaudojimo problemą, pvz., užtikrinti tarptautinį arba bendrą dvišalį diplomų ir kvalifikacijos pripažinimą ir dėti daug pastangų, kad būtų pašalinta diskriminacija įdarbinimo etapu; |
| --- | --- |

25.

ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis imtis ryžtingų priemonių siekiant panaikinti intelektinio potencialo nepanaudojimo problemą, pvz., užtikrinti tarptautinį arba bendrą dvišalį diplomų ir kvalifikacijos pripažinimą ir dėti daug pastangų, kad būtų pašalinta diskriminacija įdarbinimo etapu;

| 26. | ragina Europos Komisiją teikti pasiūlymus dėl Europos sistemos, pagal kurią nustatoma užsienio diplomų tarpusavio atitiktis, rengimo; |
| --- | --- |

26.

ragina Europos Komisiją teikti pasiūlymus dėl Europos sistemos, pagal kurią nustatoma užsienio diplomų tarpusavio atitiktis, rengimo;

Pinigų pervedimai

| 27. | primena, kad pervedami pinigai yra ir turėtų būti privačios lėšos, ir primena, kad asmenys negali būti verčiami pervesti pinigus ir kad pinigų pervedimai jokiu būdu negali pakeisti oficialios vystymosi pagalbos; |
| --- | --- |

27.

primena, kad pervedami pinigai yra ir turėtų būti privačios lėšos, ir primena, kad asmenys negali būti verčiami pervesti pinigus ir kad pinigų pervedimai jokiu būdu negali pakeisti oficialios vystymosi pagalbos;

| 28. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis numatyti ir įgyvendinti politiką siekiant kiek galima padidinti teigiamą pinigų pervedimo poveikį, užtikrinant platesnio masto, greitesnį, pigesnį ir geriau nukreiptą pervedamų pinigų judėjimą, visų pirma sumažinti biurokratines kliūtis ir pagerinti smulkiems sandoriams vykdyti skirtas banko paslaugas pernelyg daug nereguliuojant rinkos; |
| --- | --- |

28.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis numatyti ir įgyvendinti politiką siekiant kiek galima padidinti teigiamą pinigų pervedimo poveikį, užtikrinant platesnio masto, greitesnį, pigesnį ir geriau nukreiptą pervedamų pinigų judėjimą, visų pirma sumažinti biurokratines kliūtis ir pagerinti smulkiems sandoriams vykdyti skirtas banko paslaugas pernelyg daug nereguliuojant rinkos;

| 29. | ypač ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis įgyvendinti politiką, kuria būtų siekiama:






  — | pagerinti ir išplėsti migrantų ir jų šeimų narių prieigą prie finansų įstaigų paslaugų (angl. banking the unbanked) (19), |
| --- | --- | --- |

29.

ypač ragina Europos Komisiją, ES valstybes nares ir AKR šalis įgyvendinti politiką, kuria būtų siekiama:

—

pagerinti ir išplėsti migrantų ir jų šeimų narių prieigą prie finansų įstaigų paslaugų (angl. banking the unbanked) (19),

| — | remti ir aktyviai skatinti finansų įstaigas išnagrinėti strategijas, kuriomis siekiama sumažinti pinigų perlaidų kainą, ypač plėtojant naudojimąsi naujomis technologijomis, |
| --- | --- |

—

remti ir aktyviai skatinti finansų įstaigas išnagrinėti strategijas, kuriomis siekiama sumažinti pinigų perlaidų kainą, ypač plėtojant naudojimąsi naujomis technologijomis,

| — | skatinti pinigų pervedimus į kilmės šalis atleidžiant nuo mokesčių ir kilmės, ir paskirties šalyje, |
| --- | --- |

—

skatinti pinigų pervedimus į kilmės šalis atleidžiant nuo mokesčių ir kilmės, ir paskirties šalyje,

| — | skatinti, kad į kilmės šalį pervedamos lėšos būtų nukreiptos į vystymosi projektus (ypač susijusius su švietimu ir sveikatos apsauga) papildant pervedamas lėšas nacionaliniais ir vietos valdžios įstaigų įnašais (vadinamosios papildomos lėšos) (20), |
| --- | --- |

—

skatinti, kad į kilmės šalį pervedamos lėšos būtų nukreiptos į vystymosi projektus (ypač susijusius su švietimu ir sveikatos apsauga) papildant pervedamas lėšas nacionaliniais ir vietos valdžios įstaigų įnašais (vadinamosios papildomos lėšos) (20),

| — | kurti naujoviškus finansinius produktus, skirtus migrantams, pvz., priimančiosiose šalyse neapmokestinamos vystymuisi skirtos taupomosios sąskaitos, kurias naudodami migrantai galėtų taupyti lėšas, kurios vėliau būtų pervedamos į kilmės šalį, |
| --- | --- |

—

kurti naujoviškus finansinius produktus, skirtus migrantams, pvz., priimančiosiose šalyse neapmokestinamos vystymuisi skirtos taupomosios sąskaitos, kurias naudodami migrantai galėtų taupyti lėšas, kurios vėliau būtų pervedamos į kilmės šalį,

| — | nukreipti pervedamus pinigus į produktyvias investicijas, palengvinant kredito gavimo sąlygas labai mažoms ir mažoms bei vidutinėms įmonėms ir gerinant migrantų bei jų šeimų finansinį švietimą, |
| --- | --- |

—

nukreipti pervedamus pinigus į produktyvias investicijas, palengvinant kredito gavimo sąlygas labai mažoms ir mažoms bei vidutinėms įmonėms ir gerinant migrantų bei jų šeimų finansinį švietimą,

| — | padaryti pinigų pervedimus greitesnius ir saugesnius siekiant skatinti migrantus naudoti oficialias pervedimų sistemas ir užtikrinti finansinių operacijų, atliekamų vadinamaisiais neoficialiais kanalais, ypač hawala tinklais, skaidrumą; |
| --- | --- |

—

padaryti pinigų pervedimus greitesnius ir saugesnius siekiant skatinti migrantus naudoti oficialias pervedimų sistemas ir užtikrinti finansinių operacijų, atliekamų vadinamaisiais neoficialiais kanalais, ypač hawala tinklais, skaidrumą;

| 30. | vis dėlto įspėja apie pernelyg didelio finansinių srautų reguliavimo pavojų, kadangi tai galėtų kliudyti pervedamų lėšų judėjimui arba jį apsunkinti, ir ragina ES valstybes nares ir Europos Parlamentą į tai atsižvelgti svarstant Europos Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (21); |
| --- | --- |

30.

vis dėlto įspėja apie pernelyg didelio finansinių srautų reguliavimo pavojų, kadangi tai galėtų kliudyti pervedamų lėšų judėjimui arba jį apsunkinti, ir ragina ES valstybes nares ir Europos Parlamentą į tai atsižvelgti svarstant Europos Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (21);

Apykaitinė migracija

| 31. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją rengiant susitarimus dėl konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima padėti didinti atvykimui ir readmisijai taikomų reikalavimų ir procedūrų abiejose — paskirties ir kilmės — šalyse lankstumą ir sudaryti ilgesnes ir lankstesnes sutartis bei pakartotinio atvykimo galimybę apykaitiniams migrantams; |
| --- | --- |

31.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją rengiant susitarimus dėl konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima padėti didinti atvykimui ir readmisijai taikomų reikalavimų ir procedūrų abiejose — paskirties ir kilmės — šalyse lankstumą ir sudaryti ilgesnes ir lankstesnes sutartis bei pakartotinio atvykimo galimybę apykaitiniams migrantams;

| 32. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją numatant vadinamąją dviejų kėdžių sistemą pietų šalių valstybinio sektoriaus darbuotojams (mokytojams, mokslininkams ir gydytojams); dar kartą ragina Europos Komisiją atlikti valstybių narių patirties taikant dviejų kėdžių sistemą tyrimus; |
| --- | --- |

32.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis skatinti apykaitinę migraciją numatant vadinamąją dviejų kėdžių sistemą pietų šalių valstybinio sektoriaus darbuotojams (mokytojams, mokslininkams ir gydytojams); dar kartą ragina Europos Komisiją atlikti valstybių narių patirties taikant dviejų kėdžių sistemą tyrimus;

| 33. | mano, kad šiuo metu Komisijos rengiamoje direktyvoje dėl aukštos kvalifikacijos darbuotojų deramas dėmesys turėtų būti skiriamas kvalifikuotų darbuotojų padėčiai siekiant paskatinti jų apykaitinę migraciją ir (arba) laikiną grįžimą į kilmės šalis; |
| --- | --- |

33.

mano, kad šiuo metu Komisijos rengiamoje direktyvoje dėl aukštos kvalifikacijos darbuotojų deramas dėmesys turėtų būti skiriamas kvalifikuotų darbuotojų padėčiai siekiant paskatinti jų apykaitinę migraciją ir (arba) laikiną grįžimą į kilmės šalis;

| 34. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti į savo kilmės šalis grįžtančių migrantų pensijų, sveikatos draudimo išmokų perkeliamumą ir galimybę grįžti gydytis į šalį, kurioje buvo teikiamos paslaugos; |
| --- | --- |

34.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti į savo kilmės šalis grįžtančių migrantų pensijų, sveikatos draudimo išmokų perkeliamumą ir galimybę grįžti gydytis į šalį, kurioje buvo teikiamos paslaugos;

| 35. | ragina ES valstybes nares ir AKR šalis išnagrinėti susitarimus dėl dvigubos pilietybės siekiant paskatinti apykaitinę migraciją ir laikiną grįžimą; |
| --- | --- |

35.

ragina ES valstybes nares ir AKR šalis išnagrinėti susitarimus dėl dvigubos pilietybės siekiant paskatinti apykaitinę migraciją ir laikiną grįžimą;

| 36. | ragina ES suteikti galimybę migrantams, kurie galbūt norėtų grįžti į savo kilmės šalį, per tam tikrą laikotarpį nuo jų pradinio grįžimo apsispręsti vėl grįžti į ES; |
| --- | --- |

36.

ragina ES suteikti galimybę migrantams, kurie galbūt norėtų grįžti į savo kilmės šalį, per tam tikrą laikotarpį nuo jų pradinio grįžimo apsispręsti vėl grįžti į ES;

| 37. | ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares numatyti ypatingas iniciatyvas, netgi sukurti atskirą biudžeto eilutę, kurioje įrašytos lėšos būtų skirtos savanoriškam migrantų grįžimui remti pagal bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio srityse teminę programą, numatant:






  — | įtraukti grįžusius migrantus į vystymosi programas, kuriose dalyvaudami jie galėtų sėkmingai naudoti įgytą kvalifikaciją, ir užtikrinti tinkamą jų reintegraciją į visuomenę; |
| --- | --- | --- |

37.

ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares numatyti ypatingas iniciatyvas, netgi sukurti atskirą biudžeto eilutę, kurioje įrašytos lėšos būtų skirtos savanoriškam migrantų grįžimui remti pagal bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio srityse teminę programą, numatant:

—

įtraukti grįžusius migrantus į vystymosi programas, kuriose dalyvaudami jie galėtų sėkmingai naudoti įgytą kvalifikaciją, ir užtikrinti tinkamą jų reintegraciją į visuomenę;

| — | siūlyti migrantams, kurie galėtų grįžti į savo kilmės šalį, profesines ir finansines paskatas bei atitinkamas jų profesinį vystymąsi palaikančias infrastruktūras; |
| --- | --- |

—

siūlyti migrantams, kurie galėtų grįžti į savo kilmės šalį, profesines ir finansines paskatas bei atitinkamas jų profesinį vystymąsi palaikančias infrastruktūras;

| — | gerinti grįžusių migrantų prieigą prie paskolų ir vadovų rengimo mokymų siekiant paskatinti mažų įmonių kūrimą; |
| --- | --- |

—

gerinti grįžusių migrantų prieigą prie paskolų ir vadovų rengimo mokymų siekiant paskatinti mažų įmonių kūrimą;

Diasporos ir bendras vystymasis

| 38. | pripažįsta diasporų ir migrantų asociacijų svarbą stiprinant ES ir kilmės šalių santykius, ypač migracijos srityje; ragina besivystančių šalių ir valstybių narių institucijas glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant bendro vystymosi projektų vykdymą; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta diasporų ir migrantų asociacijų svarbą stiprinant ES ir kilmės šalių santykius, ypač migracijos srityje; ragina besivystančių šalių ir valstybių narių institucijas glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant bendro vystymosi projektų vykdymą;

| 39. | mano, kad bendras vystymasis, kuris neatsiejamas nuo diasporų vaidmens, kurį jos atlieka padėdamos savo kilmės šalims vystytis, pripažinimo ir palaikymo, turėtų būti visiškai pripažintas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

39.

mano, kad bendras vystymasis, kuris neatsiejamas nuo diasporų vaidmens, kurį jos atlieka padėdamos savo kilmės šalims vystytis, pripažinimo ir palaikymo, turėtų būti visiškai pripažintas Europos lygmeniu;

| 40. | ragina priimančiąsias ir kilmės šalis techninėmis ir finansinėmis priemonėmis remti diasporų ir migrantų asociacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama integruoti migrantus, vykdyti kolektyvinius lėšų pervedimus, investuoti į projektus savo kilmės šalyse ir platinti informaciją apie įgytas teises; |
| --- | --- |

40.

ragina priimančiąsias ir kilmės šalis techninėmis ir finansinėmis priemonėmis remti diasporų ir migrantų asociacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama integruoti migrantus, vykdyti kolektyvinius lėšų pervedimus, investuoti į projektus savo kilmės šalyse ir platinti informaciją apie įgytas teises;

| 41. | pataria kilmės šalių vyriausybėms užmegzti glaudesnius ryšius su migrantais kuriant specialias institucijų platformas, kuriose kartu dirbtų įvairūs valstybės veikėjai; |
| --- | --- |

41.

pataria kilmės šalių vyriausybėms užmegzti glaudesnius ryšius su migrantais kuriant specialias institucijų platformas, kuriose kartu dirbtų įvairūs valstybės veikėjai;

| 42. | pripažįsta ir skatina aktyvų diasporų dalyvavimą stiprinant priimančiųjų ir kilmės šalių prekybos ir ekonominį bendradarbiavimą, ypač šalinant informacijos teikimo kliūtis; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta ir skatina aktyvų diasporų dalyvavimą stiprinant priimančiųjų ir kilmės šalių prekybos ir ekonominį bendradarbiavimą, ypač šalinant informacijos teikimo kliūtis;

| 43. | skatina diasporas įsitraukti ir palengvinti kvalifikacijos ir žinių perdavimo veiklą, ypač skatinant plėtoti ryšius tarp EBPO šalyse gyvenančių kvalifikuotų darbuotojų ir kilmės šalyse likusių darbuotojų, kuriant tarptautinius mokslininkų ir mokslo darbuotojų tinklus, skaitmeninius universitetus ir skatinant nuotolinį mokymąsi, ir džiaugiasi Tarptautinės migracijos organizacijos (Migracija Afrikos vystymuisi skatinti) ir pagal Jungtinių Tautų Vystymosi programą „Žinių perdavimas per emigravusius piliečius“ šioje srityje vykdomomis programomis; |
| --- | --- |

43.

skatina diasporas įsitraukti ir palengvinti kvalifikacijos ir žinių perdavimo veiklą, ypač skatinant plėtoti ryšius tarp EBPO šalyse gyvenančių kvalifikuotų darbuotojų ir kilmės šalyse likusių darbuotojų, kuriant tarptautinius mokslininkų ir mokslo darbuotojų tinklus, skaitmeninius universitetus ir skatinant nuotolinį mokymąsi, ir džiaugiasi Tarptautinės migracijos organizacijos (Migracija Afrikos vystymuisi skatinti) ir pagal Jungtinių Tautų Vystymosi programą „Žinių perdavimas per emigravusius piliečius“ šioje srityje vykdomomis programomis;

| 44. | džiaugiasi, kad pagal AKR migracijos priemonę Afrikoje buvo sukurti migracijos mokslinių tyrimų centrai, kurie yra patikimų duomenų šaltinis ir papildoma geresnio politikos, ypač vykdomos AKR vyriausybių, formavimo ir migracijos valdymo priemonė; |
| --- | --- |

44.

džiaugiasi, kad pagal AKR migracijos priemonę Afrikoje buvo sukurti migracijos mokslinių tyrimų centrai, kurie yra patikimų duomenų šaltinis ir papildoma geresnio politikos, ypač vykdomos AKR vyriausybių, formavimo ir migracijos valdymo priemonė;

| 45. | džiaugiasi, kad buvo pranešta apie migracijos informacijos ir valdymo centrų (22), kurie turėtų teikti informaciją ir paramą potencialiems ir grįžtantiems migrantams, steigimą pagal ES programą, susijusią su migracija ir Afrikos vystymusi, ir ragina ES valstybes nares teikti šiems centrams finansinę ir techninę paramą; |
| --- | --- |

45.

džiaugiasi, kad buvo pranešta apie migracijos informacijos ir valdymo centrų (22), kurie turėtų teikti informaciją ir paramą potencialiems ir grįžtantiems migrantams, steigimą pagal ES programą, susijusią su migracija ir Afrikos vystymusi, ir ragina ES valstybes nares teikti šiems centrams finansinę ir techninę paramą;

| 46. | pripažįsta svarbų NVO indėlį siekiant geriau valdyti migracijos srautus, ypač didinant migrantų įnašą į jų kilmės šalių vystymąsi, ir ragina tinkamai remti migracijos srityje aktyviai veikiančias NVO; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta svarbų NVO indėlį siekiant geriau valdyti migracijos srautus, ypač didinant migrantų įnašą į jų kilmės šalių vystymąsi, ir ragina tinkamai remti migracijos srityje aktyviai veikiančias NVO;

| 47. | pabrėžia, kad diasporų, migrantų asociacijų ir NVO vaidmenį turėtų papildyti nuosekli ir veiksminga migracijos ir vystymosi politika priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad diasporų, migrantų asociacijų ir NVO vaidmenį turėtų papildyti nuosekli ir veiksminga migracijos ir vystymosi politika priimančiosiose šalyse ir kilmės šalyse;

| 48. | paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

48.

paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai ir Afrikos Sąjungai.

---

(1)  Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija).

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(3)  OL L 287, 2005 10 28, p. 4.

(4)  COM(2005) 0390.

(5)  COM(2005) 0642.

(6)  COM(2006) 0409.

(7)  COM(2006) 0735.

(8)  COM(2005) 0669.

(9)  A/RES/61/208.

(10)  A/60/871.

(11)  www.gcim.org

(12)  http://www.worldbank.org/globaloutlook

(13)  P6_TA(2006)0319.

(14)  EBPO (2006) „Migracijos padariniai kilmės šalims: ką mes žinome?“, (2006).

(15)  Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimas „Tarptautinė migracija ir vystymasis“ (A/60/871).

(16)  EBPO (2006) „Migracijos padariniai kilmės šalims: ką mes žinome?“, (2006).

(17)  JTVP Žmogaus socialinės raidos 2001 m. ataskaita.

(18)  COM(2005) 0669.

(19)  Taip pavadino JK Bendruomenių Rūmų Tarptautinio vystymosi komitetas.

(20)  Tokia strategija buvo sėkmingai pritaikyta Meksikos „Dos por uno“ programoje ir Italijos „Juntos por los Andes“ iniciatyvoje.

(21)  COM(2005) 0603.

(22)  Pirmasis migracijos informacijos ir valdymo centras bus įsteigtas Bamake (Malis).

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl padėties Darfūre

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d., |
| --- | --- |

—

susirinkusi Vysbadene (Vokietija) 2007 m. birželio 25-28 d.,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. spalio 11 d. galutinį pranešimą, kurį parengė pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1591 paskirta ekspertų grupė Sudano klausimams spręsti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. spalio 11 d. galutinį pranešimą, kurį parengė pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1591 paskirta ekspertų grupė Sudano klausimams spręsti,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos (AS) 2004 m. balandžio mėn. sprendimą įkurti Afrikos Sąjungos misiją Sudane (angl. AMIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos (AS) 2004 m. balandžio mėn. sprendimą įkurti Afrikos Sąjungos misiją Sudane (angl. AMIS),

| — | atsižvelgdama į tai, kad 2006 m. gegužės 5 d. Abudžoje (Nigerija) Sudano vyriausybė ir pagrindinė sukilėlių grupuotė — Sudano išlaisvinimo armija/judėjimas — pasirašė Darfūro taikos susitarimą (DTS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad 2006 m. gegužės 5 d. Abudžoje (Nigerija) Sudano vyriausybė ir pagrindinė sukilėlių grupuotė — Sudano išlaisvinimo armija/judėjimas — pasirašė Darfūro taikos susitarimą (DTS),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. balandžio 28-29 d. Tripolyje priimtą Tripolio sutarimą dėl politinio proceso Darfūre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. balandžio 28-29 d. Tripolyje priimtą Tripolio sutarimą dėl politinio proceso Darfūre,

| — | atsižvelgdama į trišalį susitarimą, kurį 2007 m. balandžio 9 d. Adis Abeboje pasiekė Sudano vyriausybė, Jungtinės Tautos (JT) ir Afrikos Sąjunga dėl lengvųjų palaikymo pajėgų ir dėl sunkiųjų palaikymo pajėgų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į trišalį susitarimą, kurį 2007 m. balandžio 9 d. Adis Abeboje pasiekė Sudano vyriausybė, Jungtinės Tautos (JT) ir Afrikos Sąjunga dėl lengvųjų palaikymo pajėgų ir dėl sunkiųjų palaikymo pajėgų,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pagal JT vadinamąją atsakomybės apsaugoti nuostatą numatoma, kad jei valstybės valdžios institucijos akivaizdžiai nesugeba apsaugoti savo gyventojų, atsakomybė užtikrinti reikiamą apsaugą tenka kitiems, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal JT vadinamąją atsakomybės apsaugoti nuostatą numatoma, kad jei valstybės valdžios institucijos akivaizdžiai nesugeba apsaugoti savo gyventojų, atsakomybė užtikrinti reikiamą apsaugą tenka kitiems,

| B. | kadangi Kinija yra nuolatinė JT Saugumo Tarybos narė ir privilegijuota Sudano verslo partnerė; kadangi Kinija 2007 m. gegužės 10 d. paskyrė Liu Guijiną ypatinguoju pasiuntiniu Darfūre, |
| --- | --- |

B.

kadangi Kinija yra nuolatinė JT Saugumo Tarybos narė ir privilegijuota Sudano verslo partnerė; kadangi Kinija 2007 m. gegužės 10 d. paskyrė Liu Guijiną ypatinguoju pasiuntiniu Darfūre,

| C. | kadangi Sudanas pasirašė Romos statutą, pagal kurį 2002 m. įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT), tačiau jo neratifikavo, |
| --- | --- |

C.

kadangi Sudanas pasirašė Romos statutą, pagal kurį 2002 m. įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT), tačiau jo neratifikavo,

| D. | kadangi Afrikos Sąjungos pajėgų veiksmai Darfūre iš tiesų pagirtini; kadangi vis dėlto jas reikia stiprinti ir teikti visą techninę ir finansinę paramą, kurios joms reikia, kad galėtų veiksmingai veikti pagal savo įgaliojimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi Afrikos Sąjungos pajėgų veiksmai Darfūre iš tiesų pagirtini; kadangi vis dėlto jas reikia stiprinti ir teikti visą techninę ir finansinę paramą, kurios joms reikia, kad galėtų veiksmingai veikti pagal savo įgaliojimus,

| 1. | džiaugiasi, kad Sudano vyriausybė 2007 m. birželio 12 d. sutiko įsileisti mišrias AS ir JT pajėgas; primena, kad Sudano vyriausybė įvykdė ankstesnius įsipareigojimus įsileisti į Sudaną mišrias pajėgas; taigi pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad mišrios pajėgos kuo greičiau būtų dislokuotos ir kad Sudano valdžios institucijos nuolat bendradarbiautų, ir tikisi, kad Sudano vyriausybė nuginkluos visas karines grupuotes, įskaitant džandžavidus, ir sustabdys Darfūro regiono bombardavimą; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad Sudano vyriausybė 2007 m. birželio 12 d. sutiko įsileisti mišrias AS ir JT pajėgas; primena, kad Sudano vyriausybė įvykdė ankstesnius įsipareigojimus įsileisti į Sudaną mišrias pajėgas; taigi pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad mišrios pajėgos kuo greičiau būtų dislokuotos ir kad Sudano valdžios institucijos nuolat bendradarbiautų, ir tikisi, kad Sudano vyriausybė nuginkluos visas karines grupuotes, įskaitant džandžavidus, ir sustabdys Darfūro regiono bombardavimą;

| 2. | smerkia visus bet kurios šalies ugnies nutraukimo susitarimų pažeidimus, ypač prieš civilius gyventojus nukreiptą smurtą ir išpuolius prieš humanitarines pagalbos tarnybas; |
| --- | --- |

2.

smerkia visus bet kurios šalies ugnies nutraukimo susitarimų pažeidimus, ypač prieš civilius gyventojus nukreiptą smurtą ir išpuolius prieš humanitarines pagalbos tarnybas;

| 3. | ragina Sudano vyriausybę glaudžiai bendradarbiauti su JT ir įgyvendinti susijusias JT rezoliucijas; |
| --- | --- |

3.

ragina Sudano vyriausybę glaudžiai bendradarbiauti su JT ir įgyvendinti susijusias JT rezoliucijas;

| 4. | ragina JT veikti vadovaujantis vadinamąja atsakomybės apsaugoti nuostata užtikrinant, kad pagal JT chartiją numatomos dislokuoti mišrios pajėgos turėtų visiškus įgaliojimus apsaugoti civilius gyventojus, |
| --- | --- |

4.

ragina JT veikti vadovaujantis vadinamąja atsakomybės apsaugoti nuostata užtikrinant, kad pagal JT chartiją numatomos dislokuoti mišrios pajėgos turėtų visiškus įgaliojimus apsaugoti civilius gyventojus,

| 5. | ragina ES ir kitus tarptautinius veikėjus taikyti tam tikras priemones, skirtas pažaboti visiems, kurie kursto konfliktą ir pažeidžia paliaubų susitarimą arba puldinėja civilius gyventojus, taikdarius ar asmenis, dalyvaujančius humanitarinėse operacijose, ir imtis visų reikiamų priemonių siekiant padėti nutraukti nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

5.

ragina ES ir kitus tarptautinius veikėjus taikyti tam tikras priemones, skirtas pažaboti visiems, kurie kursto konfliktą ir pažeidžia paliaubų susitarimą arba puldinėja civilius gyventojus, taikdarius ar asmenis, dalyvaujančius humanitarinėse operacijose, ir imtis visų reikiamų priemonių siekiant padėti nutraukti nebaudžiamumą;

| 6. | ragina ES ir Afrikos Sąjungą bendromis pastangomis siekti išspręsti Darfūro konfliktą ir pirmenybę teikti visuotinės taikos procesui, kurio metu turi būti konsultuojamasi su Darfūro gentimis, šalies viduje perkeltųjų asmenų bendruomenėmis, moterų grupėmis ir kitomis pilietinės visuomenės grupėmis ir joms atstovaujama; ragina tarptautinę visuomenę užtikrinti, kad Afrikos Sąjungos ir JT tarpininkavimas būtų vienintelis Darfūro konflikto taikaus sprendimo kelias, ir skatinti Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje politinio dialogo, į kurį įtraukiamos opozicijos grupės, procesą; |
| --- | --- |

6.

ragina ES ir Afrikos Sąjungą bendromis pastangomis siekti išspręsti Darfūro konfliktą ir pirmenybę teikti visuotinės taikos procesui, kurio metu turi būti konsultuojamasi su Darfūro gentimis, šalies viduje perkeltųjų asmenų bendruomenėmis, moterų grupėmis ir kitomis pilietinės visuomenės grupėmis ir joms atstovaujama; ragina tarptautinę visuomenę užtikrinti, kad Afrikos Sąjungos ir JT tarpininkavimas būtų vienintelis Darfūro konflikto taikaus sprendimo kelias, ir skatinti Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje politinio dialogo, į kurį įtraukiamos opozicijos grupės, procesą;

| 7. | ragina tarptautinę visuomenę ieškoti sutarimo dėl tolesnių strateginių veiksmų, kurių reikia imtis Darfure, į visus veiksmus įtraukti tokius pagrindinius veikėjus kaip Kinija ir JAV, sukurti kontaktinę grupę, kuri gebėtų nuolat palaikyti šį sutarimą ir jo siekti, ir daryti spaudimą visiems maištininkų judėjimams bei Sudano vyriausybei, kad būtų nutraukta ugnis ir pradėtos naujos taikos derybos; |
| --- | --- |

7.

ragina tarptautinę visuomenę ieškoti sutarimo dėl tolesnių strateginių veiksmų, kurių reikia imtis Darfure, į visus veiksmus įtraukti tokius pagrindinius veikėjus kaip Kinija ir JAV, sukurti kontaktinę grupę, kuri gebėtų nuolat palaikyti šį sutarimą ir jo siekti, ir daryti spaudimą visiems maištininkų judėjimams bei Sudano vyriausybei, kad būtų nutraukta ugnis ir pradėtos naujos taikos derybos;

| 8. | ragina ES ir tarptautinę visuomenę toliau remti pasitikėjimo stiprinimo priemones, pvz., dialogą Darfūras — Darfūras ir konsultacijas, kuriose dalyvautų visos konflikto šalys ir pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir tarptautinę visuomenę toliau remti pasitikėjimo stiprinimo priemones, pvz., dialogą Darfūras — Darfūras ir konsultacijas, kuriose dalyvautų visos konflikto šalys ir pilietinė visuomenė;

| 9. | ragina Sudano liaudies išlaisvinimo judėjimą padėti suvienyti visas Darfūro sukilėlių grupuotes siekiant suteikti joms galimybę dalyvauti tarptautinėse derybose; ragina tarptautinę bendruomenę daryti spaudimą, kad sukilėlių grupuotės susivienytų, taip pat ragina Sudano vyriausybę suteikti sukilėliams laiko persigrupuoti; |
| --- | --- |

9.

ragina Sudano liaudies išlaisvinimo judėjimą padėti suvienyti visas Darfūro sukilėlių grupuotes siekiant suteikti joms galimybę dalyvauti tarptautinėse derybose; ragina tarptautinę bendruomenę daryti spaudimą, kad sukilėlių grupuotės susivienytų, taip pat ragina Sudano vyriausybę suteikti sukilėliams laiko persigrupuoti;

| 10. | ragina tarptautinę visuomenę, Afrikos Sąjungą ir JT tęsti politinį procesą, kurio pradžioje reikia likusioms sukilėlių grupuotėms padėti susivienyti siekiant, kad jos galėtų nuosekliai derėtis, plačiau dalyvautų derybose ir turėtų tvirtesnę derybinę padėtį; |
| --- | --- |

10.

ragina tarptautinę visuomenę, Afrikos Sąjungą ir JT tęsti politinį procesą, kurio pradžioje reikia likusioms sukilėlių grupuotėms padėti susivienyti siekiant, kad jos galėtų nuosekliai derėtis, plačiau dalyvautų derybose ir turėtų tvirtesnę derybinę padėtį;

| 11. | skatina Centrinės Afrikos Respubliką, Čadą ir Sudano vyriausybę kuo glaudžiau bendradarbiauti naudojant diplomatines ir taikias priemones ir visų labui siekiant regiono saugumo; |
| --- | --- |

11.

skatina Centrinės Afrikos Respubliką, Čadą ir Sudano vyriausybę kuo glaudžiau bendradarbiauti naudojant diplomatines ir taikias priemones ir visų labui siekiant regiono saugumo;

| 12. | džiaugiasi, kad priimtas Tripolio sutarimas dėl politinio proceso Darfūre (2), kuriame visos konflikte dalyvaujančios šalys raginamos nedelsiant nutraukti priešiškus veiksmus ir vykdyti savo įsipareigojimą nedelsiant nutraukti ugnį, įspėja, kad tie, kurie trukdys taikos procesui Darfūre, turės atsakyti už padarinius, ir pabrėžia, kad reikalinga nuolat skirti lėšų, kol bus pereita prie mišrių pajėgų operacijos; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad priimtas Tripolio sutarimas dėl politinio proceso Darfūre (2), kuriame visos konflikte dalyvaujančios šalys raginamos nedelsiant nutraukti priešiškus veiksmus ir vykdyti savo įsipareigojimą nedelsiant nutraukti ugnį, įspėja, kad tie, kurie trukdys taikos procesui Darfūre, turės atsakyti už padarinius, ir pabrėžia, kad reikalinga nuolat skirti lėšų, kol bus pereita prie mišrių pajėgų operacijos;

| 13. | ragina Sudano vyriausybę ratifikuoti Tarptautinio Baudžiamojo Teismo statutą ir vykdyti savo įsipareigojimus pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1593; ragina asmenis, kuriems TBT pateikė kaltinimus, pasiduoti; |
| --- | --- |

13.

ragina Sudano vyriausybę ratifikuoti Tarptautinio Baudžiamojo Teismo statutą ir vykdyti savo įsipareigojimus pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1593; ragina asmenis, kuriems TBT pateikė kaltinimus, pasiduoti;

| 14. | pripažįsta Kinijos indėlį siekiant, kad būtų dislokuotos mišrios JT pajėgos; ragina Kiniją panaudoti savo įtaką, kad būtų tęsiamas pradėtas darbas, ir skatinti Sudano vyriausybę atnaujinti visaapimančias derybas su visomis sukilėlių pajėgomis siekiant taikiai išspręsti konfliktą; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta Kinijos indėlį siekiant, kad būtų dislokuotos mišrios JT pajėgos; ragina Kiniją panaudoti savo įtaką, kad būtų tęsiamas pradėtas darbas, ir skatinti Sudano vyriausybę atnaujinti visaapimančias derybas su visomis sukilėlių pajėgomis siekiant taikiai išspręsti konfliktą;

| 15. | ragina visas trečiąsias šalis nutraukti ginklų visoms šio regiono konflikto šalims eksportą ir santykiuose su Sudanu puoselėti pagarbą žmogaus teisėms ir tarptautinę taiką bei saugumą; |
| --- | --- |

15.

ragina visas trečiąsias šalis nutraukti ginklų visoms šio regiono konflikto šalims eksportą ir santykiuose su Sudanu puoselėti pagarbą žmogaus teisėms ir tarptautinę taiką bei saugumą;

| 16. | mano, kad pagrindinės Darfūro konflikto priežastys — tai šio regiono atsilikimas ir ekonominė bei politinė gyventojų atskirtis, taip pat didžiulės su klimato kaita susijusios ekologinės problemos, pvz., spartus dykumėjimas, dažnos sausros ir vandens trūkumas; |
| --- | --- |

16.

mano, kad pagrindinės Darfūro konflikto priežastys — tai šio regiono atsilikimas ir ekonominė bei politinė gyventojų atskirtis, taip pat didžiulės su klimato kaita susijusios ekologinės problemos, pvz., spartus dykumėjimas, dažnos sausros ir vandens trūkumas;

| 17. | ragina Sudano vyriausybę ir tarptautinę visuomenę negailėti pastangų siekiant sumažinti Darfūro regiono atsilikimą, įskaitant didžiulius sunkumus dėl vandens trūkumo, teikti esminę humanitarinę pagalbą, taip pat paramą siekiant sustiprinti teisinę valstybę ir gyventojų politines ir ekonomines teises; |
| --- | --- |

17.

ragina Sudano vyriausybę ir tarptautinę visuomenę negailėti pastangų siekiant sumažinti Darfūro regiono atsilikimą, įskaitant didžiulius sunkumus dėl vandens trūkumo, teikti esminę humanitarinę pagalbą, taip pat paramą siekiant sustiprinti teisinę valstybę ir gyventojų politines ir ekonomines teises;

| 18. | ragina visas konflikto šalis į karo tarnybą neverbuoti jaunesnių kaip 18 metų asmenų, atsisakyti vaikų ėmimo į karo tarnybą ir ragina Sudano valdžios institucijas globoti iš kitų vietovių perkeltus vaikus, ypač suaugusiųjų nelydimus nepilnamečius, kaip numatyta atitinkamose konvencijose; |
| --- | --- |

18.

ragina visas konflikto šalis į karo tarnybą neverbuoti jaunesnių kaip 18 metų asmenų, atsisakyti vaikų ėmimo į karo tarnybą ir ragina Sudano valdžios institucijas globoti iš kitų vietovių perkeltus vaikus, ypač suaugusiųjų nelydimus nepilnamečius, kaip numatyta atitinkamose konvencijose;

| 19. | paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Sudano vyriausybei ir parlamentui, JT Saugumo Tarybai ir Afrikos Sąjungos institucijoms. |
| --- | --- |

19.

paveda visiems pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Sudano vyriausybei ir parlamentui, JT Saugumo Tarybai ir Afrikos Sąjungos institucijoms.

---

(1)  Priimta 2007 m. birželio 28 d. Vysbadene (Vokietija).

(2)  Tripolio susitarimas — tai dokumentas, kuriame pateikiamos 2007 m. balandžio 28-29 d. Tripolyje vykusio tarptautinio susitikimo dėl Darfūro, kuriame dalyvavo JT, Afrikos Sąjunga, Arabų valstybių lyga, Sudanas, Čadas, Egiptas, Eritrėja, Libija, Kinija, Prancūzija, Rusija, JK, JAV, Kanada, Nyderlandai ir Norvegija, išvados.

---

V PRIEDAS

DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ PAKEITIMAS
   (1)

| Dabar galiojantis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis
  Oficialios kalbos
  1.   Oficialios asamblėjos kalbos: anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, prancūzų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių.
  2.   Oficialiomis kalbomis spausdinami asamblėjos patvirtinti teisės aktai. Parengiamieji ir darbiniai dokumentai skelbiami bent dviem — anglų ir prancūzų — kalbomis.
  3.   Jei asamblėjos sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose, biuras gali nuspręsti, į kelias kalbas bus verčiama žodžiu. | 11 straipsnis
  Oficialios kalbos
  1.   Oficialios asamblėjos kalbos: anglų,
  bulgarų
  , čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, prancūzų, portugalų,
  rumunų
  , slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių.
  2.   Oficialiomis kalbomis spausdinami asamblėjos patvirtinti teisės aktai. Parengiamieji ir darbiniai dokumentai skelbiami bent dviem — anglų ir prancūzų — kalbomis.
  3.   Jei asamblėjos sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose, biuras gali nuspręsti, į kelias kalbas bus verčiama žodžiu. |

Dabar galiojantis tekstas

Pakeitimas

11 straipsnis

Oficialios kalbos

1.   Oficialios asamblėjos kalbos: anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, prancūzų, portugalų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių.

2.   Oficialiomis kalbomis spausdinami asamblėjos patvirtinti teisės aktai. Parengiamieji ir darbiniai dokumentai skelbiami bent dviem — anglų ir prancūzų — kalbomis.

3.   Jei asamblėjos sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose, biuras gali nuspręsti, į kelias kalbas bus verčiama žodžiu.

11 straipsnis

Oficialios kalbos

1.   Oficialios asamblėjos kalbos: anglų,
  bulgarų
  , čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, prancūzų, portugalų,
  rumunų
  , slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių.

2.   Oficialiomis kalbomis spausdinami asamblėjos patvirtinti teisės aktai. Parengiamieji ir darbiniai dokumentai skelbiami bent dviem — anglų ir prancūzų — kalbomis.

3.   Jei asamblėjos sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose, biuras gali nuspręsti, į kelias kalbas bus verčiama žodžiu.

---

(1)  2007 m. birželio 28 d. patvirtinta Vysbadene (Vokietija).

---