# Euroopa Liidu C 249/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 249 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide24. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 249

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide24. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 249/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4737 — Sabic/GE Plastics) (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 249/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4744 — Ineos/Borealis) (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 249/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4623 — Vinci Construction/Solétanche) (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 249/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4798 — BP/Associated British Foods/JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 249/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4785 — Russian Machines/Magna) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 249/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4737 — Sabic/GE Plastics) (
  1
  )

1

1

2007/C 249/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4744 — Ineos/Borealis) (
  1
  )

1

1

2007/C 249/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4623 — Vinci Construction/Solétanche) (
  1
  )

1

2

2007/C 249/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4798 — BP/Associated British Foods/JV) (
  1
  )

1

2

2007/C 249/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4785 — Russian Machines/Magna) (
  1
  )

1

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 249/06 | Nõukogu ametissenimetamiste loetelu (Juuli, august ja september 2007) (sotsiaalvaldkond) | 4 |
| 2007/C 249/07 | Nõukogu otsus, 15. oktoober 2007, tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee Itaalia liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta | 6 |
| | Komisjon |
| 2007/C 249/08 | Euro vahetuskurss | 7 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 249/09 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 249/10 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 249/06

Nõukogu ametissenimetamiste loetelu (Juuli, august ja september 2007) (sotsiaalvaldkond)

4

2007/C 249/07

Nõukogu otsus, 15. oktoober 2007, tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee Itaalia liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta

6

Komisjon

2007/C 249/08

Euro vahetuskurss

7

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 249/09

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

8

2007/C 249/10

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 249/11 | Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) — Äriühingule Arbel Fauvet Rail antav abi — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 17 |
| 2007/C 249/12 | Riigiabi — Rumeenia — Riigiabi C 41/07 (ex NN 49/07) — Ettevõtja Tractorul erastamine — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 21 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 249/13 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 26 |
| 2007/C 249/14 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 31 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 249/11

Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) — Äriühingule Arbel Fauvet Rail antav abi — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

17

2007/C 249/12

Riigiabi — Rumeenia — Riigiabi C 41/07 (ex NN 49/07) — Ettevõtja Tractorul erastamine — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

21

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 249/13

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

26

2007/C 249/14

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4737 — Sabic/GE Plastics)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/01)

2. augustil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4737 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4737 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4744 — Ineos/Borealis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/02)

24. augustil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid: |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid:

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4744 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4744 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4623 — Vinci Construction/Solétanche)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/03)

24. juulil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4623 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4623 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4798 — BP/Associated British Foods/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/04)

30. augustil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4798 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4798 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4785 — Russian Machines/Magna)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/05)

30. augustil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4785 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4785 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/4

---

Nõukogu ametissenimetamiste loetelu

(Juuli, august ja september 2007) (sotsiaalvaldkond)

(2007/C 249/06)

| Komitee | Ametiaja lõpp | Avaldamine ELTs | Asendatud isik | Ametist lahkumine/
  Ametisse- nimetamine | Liige/
  Asendusliige | Kategooria | Riik | Ametisse nimetatud isik | Kuuluvus | Nõukogu otsuse kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 13.9.2008 | C 242, 7.10.2006 | J.J. VERBOOM | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Madalmaad | C.W. Olde OLTHOF | Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 13.7.2007 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 13.9.2008 | C 242, 7.10.2006 | Anna HUDZIECZEK | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Ühend-kuningriik | Peter BODE | Department for Work and Pensions | 26.9.2007 |
| Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee | 21.3.2009 | C 92, 27.4.2007 | Inge RASMUSSEN | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Taani | Eva PEDERSEN | Ministry of Social Affairs | 18.9.2007 |
| Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee | 21.3.2009 | C 92, 27.4.2007 | Eva PEDERSEN | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Taani | Michael HARBO PAULSEN | Ministry of Social Affairs | 18.9.2007 |
| Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee | 21.3.2009 | C 92, 27.4.2007 | Károly G. TÓTH DEN BERG | Ametist lahkumine | Liige | Tööandjad | Ungari | Eszter ALMÁSSY | National Association of Strategic and Public Utility Companies | 26.9.2007 |
| Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee | 21.3.2009 | C 92, 27.4.2007 | C.J. VAN DEN BERG | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Madalmaad | H. ZUNDERMAN | Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 26.9.2007 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Eric JANNERFELDT | Ametist lahkumine | Liige | Tööandjad | Rootsi | Bodil MELLBLOM | Metallgruppen | 26.9.2007 |

Komitee

Ametiaja lõpp

Avaldamine ELTs

Asendatud isik

Ametist lahkumine/

Ametisse- nimetamine

Liige/

Asendusliige

Kategooria

Riik

Ametisse nimetatud isik

Kuuluvus

Nõukogu otsuse kuupäev

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

13.9.2008

C 242, 7.10.2006

J.J. VERBOOM

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Madalmaad

C.W. Olde OLTHOF

Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

13.7.2007

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

13.9.2008

C 242, 7.10.2006

Anna HUDZIECZEK

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Ühend-kuningriik

Peter BODE

Department for Work and Pensions

26.9.2007

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee

21.3.2009

C 92, 27.4.2007

Inge RASMUSSEN

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Taani

Eva PEDERSEN

Ministry of Social Affairs

18.9.2007

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee

21.3.2009

C 92, 27.4.2007

Eva PEDERSEN

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Taani

Michael HARBO PAULSEN

Ministry of Social Affairs

18.9.2007

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee

21.3.2009

C 92, 27.4.2007

Károly G. TÓTH DEN BERG

Ametist lahkumine

Liige

Tööandjad

Ungari

Eszter ALMÁSSY

National Association of Strategic and Public Utility Companies

26.9.2007

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee

21.3.2009

C 92, 27.4.2007

C.J. VAN DEN BERG

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Madalmaad

H. ZUNDERMAN

Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

26.9.2007

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Eric JANNERFELDT

Ametist lahkumine

Liige

Tööandjad

Rootsi

Bodil MELLBLOM

Metallgruppen

26.9.2007

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/6

---

NÕUKOGU OTSUS,

15. oktoober 2007,

tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee Itaalia liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta

(2007/C 249/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 202,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust, (1) millega moodustatakse tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee, eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse kandidaatide nimekirja, mille liikmesriikide valitsused on nõukogule esitanud,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 27. veebruari 2007. aasta otsusega (2) ajavahemikuks 1. märtsist 2007 kuni 28. veebruarini 2010 ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed, välja arvatud Itaalia liikmed ja asendusliikmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 27. veebruari 2007. aasta otsusega (2) ajavahemikuks 1. märtsist 2007 kuni 28. veebruarini 2010 ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed, välja arvatud Itaalia liikmed ja asendusliikmed.

| (2) | Itaalia valitsus on esitanud kandidaadid vabadele kohtadele, |
| --- | --- |

(2)

Itaalia valitsus on esitanud kandidaadid vabadele kohtadele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmetena nimetatakse ajavahemikuks kuni 28. veebruarini 2010 ametisse järgmised isikud.

I.   VALITSUSE ESINDAJAD

| Liige | Asendusliikmed |
| --- | --- |
| Lea BATTISTONI | Lorenzo FANTINI
  Mario ALVINO |

Liige

Asendusliikmed

Lea BATTISTONI

Lorenzo FANTINI

Mario ALVINO

II.   TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Liige | Asendusliikmed |
| --- | --- |
| Diego ALHAIQUE | Cinzia FRASCHERI
  Gabriella GALLI |

Liige

Asendusliikmed

Diego ALHAIQUE

Cinzia FRASCHERI

Gabriella GALLI

III.   TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Liige | Asendusliikmed |
| --- | --- |
| Luigi CASANO | Walter REGIS
  Giorgio RUSSOMANNO |

Liige

Asendusliikmed

Luigi CASANO

Walter REGIS

Giorgio RUSSOMANNO

Luxembourg, 15. oktoober 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

L. AMADO

---

(1)  ELT C 218, 13.9.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 64, 2.3.2007, lk 30.

2

---

Komisjon

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/7

---

Euro vahetuskurss (1)

23. oktoober 2007

(2007/C 249/08)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4254 |
| JPY | Jaapani jeen | 163,50 |
| DKK | Taani kroon | 7,4548 |
| GBP | Inglise nael | 0,69575 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1900 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6707 |
| ISK | Islandi kroon | 86,20 |
| NOK | Norra kroon | 7,6900 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,182 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 251,66 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7018 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,6568 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3698 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,553 |
| TRY | Türgi liir | 1,7279 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5948 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3734 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0482 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8909 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0886 |
| KRW | Korea won | 1 308,94 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,6110 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6972 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3399 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 028,16 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8079 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,860 |
| RUB | Vene rubla | 35,4450 |
| THB | Tai baht | 44,880 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4254

JPY

Jaapani jeen

163,50

DKK

Taani kroon

7,4548

GBP

Inglise nael

0,69575

SEK

Rootsi kroon

9,1900

CHF

Šveitsi frank

1,6707

ISK

Islandi kroon

86,20

NOK

Norra kroon

7,6900

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

27,182

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

251,66

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7018

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,6568

RON

Rumeenia leu

3,3698

SKK

Slovakkia kroon

33,553

TRY

Türgi liir

1,7279

AUD

Austraalia dollar

1,5948

CAD

Kanada dollar

1,3734

HKD

Hong Kongi dollar

11,0482

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8909

SGD

Singapuri dollar

2,0886

KRW

Korea won

1 308,94

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,6110

CNY

Hiina jüaan

10,6972

HRK

Horvaatia kuna

7,3399

IDR

Indoneesia ruupia

13 028,16

MYR

Malaisia ringit

4,8079

PHP

Filipiini peeso

62,860

RUB

Vene rubla

35,4450

THB

Tai baht

44,880

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/8

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/09)

| Abi nr | XS 194/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | IN016: Ayudas financieras a la inversión de las pymes |
| Õiguslik alus | Resolución de 21 de mayo de 2007 (DOG no 101, de 28 de mayo de 2007) por la que se da publicidad al convenio de apoyo financiero a las inversiones de las pequeñas y medianas empresas de Galicia financiadas por el Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape), el Instituto de Crédito Oficial (ICO) y las entidades financieras |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma |
| 2007 | 696 000 EUR |
| 2008 | 1 137 000 EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksiktoetus | Toetuse üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 29.5.2007 |
| Abikava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus tohib anda abi VKEdele | Jah
  (eelarverida „Internacionalización y Emprendedores”) |
| Abi piirdub konkreetsete majandusharudega | Jah
  (eelarverida „ICO-PYME” ja „Crecimiento”) |
| Muu töötlev tööstus | Jah |
| Muud teenused | Jah |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Kõnealuste toetuste andmiseks on pädev Igape peadirektor |
| Instituto Gallego de Promoción Económica |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 194/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

IN016: Ayudas financieras a la inversión de las pymes

Õiguslik alus

Resolución de 21 de mayo de 2007 (DOG no 101, de 28 de mayo de 2007) por la que se da publicidad al convenio de apoyo financiero a las inversiones de las pequeñas y medianas empresas de Galicia financiadas por el Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape), el Instituto de Crédito Oficial (ICO) y las entidades financieras

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

2007

696 000 EUR

2008

1 137 000 EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksiktoetus

Toetuse üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

29.5.2007

Abikava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus tohib anda abi VKEdele

Jah

(eelarverida „Internacionalización y Emprendedores”)

Abi piirdub konkreetsete majandusharudega

Jah

(eelarverida „ICO-PYME” ja „Crecimiento”)

Muu töötlev tööstus

Jah

Muud teenused

Jah

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Kõnealuste toetuste andmiseks on pädev Igape peadirektor

Instituto Gallego de Promoción Económica

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 195/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | IG103: Proyectos de inversión tecnológica de las pymes entre 100 000 y 600 000 EUR de gastos subvencionables |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.
  Resolución de 28 de mayo de 2007 (DOG no 107, de 5 de junio) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma |
| 2007 | 1 500 000 EUR |
| 2008 | 3 000 000 EUR |
| 2009 | 800 000 EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksiktoetus | Toetuse üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 3.9.2007 |
| Abikava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Abi piirdub konkreetsete majandusharudega | Jah |
| Muu töötlev tööstus | Jah |
| Transporditeenused | Jah |
| Muud teenused | Jah |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 195/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

IG103: Proyectos de inversión tecnológica de las pymes entre 100 000 y 600 000 EUR de gastos subvencionables

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.

Resolución de 28 de mayo de 2007 (DOG no 107, de 5 de junio) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

2007

1 500 000 EUR

2008

3 000 000 EUR

2009

800 000 EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksiktoetus

Toetuse üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

3.9.2007

Abikava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomased majandusharud

Abi piirdub konkreetsete majandusharudega

Jah

Muu töötlev tööstus

Jah

Transporditeenused

Jah

Muud teenused

Jah

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 196/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | IG104: Proyectos dirigidos a mejorar la organización de las pymes mediante la consultoría de proceso e implantación de herramientas de gestión y cuadros de mando con un gasto subvencionable superior a 30 000 EUR y hasta 200 000 EUR |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.
  Resolución de 28 de mayo de 2007 (DOG no 107, de 5 de junio) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma |
| 2007 | 1 000 000 EUR |
| 2008 | 1 500 000 EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksiktoetus | Toetuse üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 3.9.2007 |
| Abikava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus tohib anda abi VKEdele | Jah
  (v.a põllumjandus-, loomakasvatus- või kalatoodete kasvatamine, ekstraheerimine või hulgikaubandus) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 196/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

IG104: Proyectos dirigidos a mejorar la organización de las pymes mediante la consultoría de proceso e implantación de herramientas de gestión y cuadros de mando con un gasto subvencionable superior a 30 000 EUR y hasta 200 000 EUR

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.

Resolución de 28 de mayo de 2007 (DOG no 107, de 5 de junio) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

2007

1 000 000 EUR

2008

1 500 000 EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksiktoetus

Toetuse üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

3.9.2007

Abikava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus tohib anda abi VKEdele

Jah

(v.a põllumjandus-, loomakasvatus- või kalatoodete kasvatamine, ekstraheerimine või hulgikaubandus)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 198/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | IG108: Ayudas a proyectos de diagnosis, elaboración de estudios e implantación de medidas |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma |
| 2007 | 200 000 EUR |
| Tagatud laenusumma | — |
| Üksiktoetus | Toetuse üldsumma | — |
| Tagatud laenusumma | — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Abikava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus tohib anda abi VKEdele | Jah
  (v.a Euroopa Liidu asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmine, töötlemine või turustamine) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 198/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

IG108: Ayudas a proyectos de diagnosis, elaboración de estudios e implantación de medidas

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

2007

200 000 EUR

Tagatud laenusumma

—

Üksiktoetus

Toetuse üldsumma

—

Tagatud laenusumma

—

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Abikava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus tohib anda abi VKEdele

Jah

(v.a Euroopa Liidu asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmine, töötlemine või turustamine)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 199/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG109: Proyectos de diseño |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,2 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud
  (v.a Euroopa Liidu asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmine, töötlemine või turustamine) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 199/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG109: Proyectos de diseño

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda.

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,2 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

(v.a Euroopa Liidu asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmine, töötlemine või turustamine)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/13

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/10)

| Abi nr | XS 200/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG113: Proyectos tractores de empresas desarrolladoras de software en código abierto |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,5 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud (v.a Euroopa Liidu asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmine, töötlemine või turustamine) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 200/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG113: Proyectos tractores de empresas desarrolladoras de software en código abierto

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,5 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud (v.a Euroopa Liidu asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmine, töötlemine või turustamine)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 201/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG115: Proyectos de servicios mancomunados |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,5 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.8.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 201/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG115: Proyectos de servicios mancomunados

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,5 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.8.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 202/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG116: Proyectos de benchmarking empresarial |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,7 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 202/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG116: Proyectos de benchmarking empresarial

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,7 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 203/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG117: Proyectos de especialización profesional |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,7 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 203/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG117: Proyectos de especialización profesional

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,7 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Abi nr | XS 204/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Galicia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | IG118: Proyectos tutelados de intercambio de experiencia para la generación de proyectos de innovación cooperativos |
| Õiguslik alus | Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda
  Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,3 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Abi nr

XS 204/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Galicia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

IG118: Proyectos tutelados de intercambio de experiencia para la generación de proyectos de innovación cooperativos

Õiguslik alus

Resolución de 9 de marzo de 2007 (DOG no 59, de 23 de marzo) por la que se da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) que aprueba las bases reguladoras de los incentivos económicos del Igape y se procede a la convocatoria de determinadas líneas de ayuda

Resolución de 10 de abril de 2007 (DOG no 74, de 17 de abril) por la que se procede a la convocatoria de esta línea de ayudas

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,3 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Selliste toetuste andmiseks, mille summa on kuni 3 000 000 EUR, on pädev Igape peadirektor, ja selliste toetuste andmiseks, mille summa ületab 3 000 000 EUR, on pädev Igape president

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/17

---

RIIGIABI — PRANTSUSMAA

Riigiabi C 38/07 (ex NN 45/07) — Äriühingule Arbel Fauvet Rail antav abi

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/11)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 12. septembri 2007. aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon menetlust alustab, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Prantsusmaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

Menetlus on seotud teatamata jäetud riigiabiga, mida Prantsusmaa andis raudteeveeremeid tootvale äriühingule Arbel Fauvet Rail (edaspidi „AFR”), mis asub Prantsusmaal Douais. AFR on juba aastaid rahalistes raskustes.

4. juulil 2005 andsid Nord-Pas-de-Calais' piirkond ja Douaisis' linnastu AFR-ile ühiselt 2 miljoni EUR suuruse tagastatava laenu, mille aastaseks intressimääraks on 4,08 % ja mis tuleb tagasi maksta poolaastaste maksetena kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006. Laenu tagasimaksmise kindlustamiseks ei antud ühtegi tagatist.

Komisjon leiab, et AFR oli laenu andmise ajal raskustes olev äriühing, nagu see on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes. Komisjon on samuti arvamusel, et AFR ei oleks suutnud eraturul nii soodsatel tingimustel laenu saada ja seetõttu kujutab eespool nimetatud tagastatav laen endast riigiabi.

Komisjon kahtleb kõnealuse abi kokkusobivuses ühisturuga, eriti kui lähtuda raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatest suunistest. Eelkõige märgib komisjon, et Prantsusmaa ei ole esitanud ümberkorralduskava ja et AFR ei näi olevat võtnud ühtegi tasakaalustavat meedet abi mõju vähendamiseks. Kuna antud laenu pikkus ületab kuus kuud, ei vasta see enam päästmisabi tingimustele.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib saajalt nõuda igasuguse ebaseadusliku abi tagastamist.

KIRJA TEKST

| „(1) | Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE. |
| --- | --- |

„(1)

Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| (2) | Comme suite à une plainte, la Commission a sollicité des informations sur la mesure citée en objet par des courriers en date des 3 mars 2006, 8 juin 2006, 27 novembre 2006 et 4 mai 2007. Les autorités françaises y ont répondu par communications en date respectivement des 28 janvier 2006, 25 octobre 2006, 30 janvier 2007 et 6 juin 2007. |
| --- | --- |

(2)

Comme suite à une plainte, la Commission a sollicité des informations sur la mesure citée en objet par des courriers en date des 3 mars 2006, 8 juin 2006, 27 novembre 2006 et 4 mai 2007. Les autorités françaises y ont répondu par communications en date respectivement des 28 janvier 2006, 25 octobre 2006, 30 janvier 2007 et 6 juin 2007.

2.   LE BÉNÉFICIAIRE

| (3) | La société Arbel Fauvet Rail (“AFR”) est un constructeur ferroviaire spécialisé dans les wagons de marchandises et les conteneurs-citernes. AFR est un des producteurs les plus importants sur le marché européen du matériel roulant ferroviaire. La société est implantée à Douai (Nord) et emploie actuellement environ 265 personnes. |
| --- | --- |

(3)

La société Arbel Fauvet Rail (“AFR”) est un constructeur ferroviaire spécialisé dans les wagons de marchandises et les conteneurs-citernes. AFR est un des producteurs les plus importants sur le marché européen du matériel roulant ferroviaire. La société est implantée à Douai (Nord) et emploie actuellement environ 265 personnes.

| (4) | En 2005, AFR était détenue à 100 % par la société Arbel SA (1). AFR employait alors environ 330 personnes. |
| --- | --- |

(4)

En 2005, AFR était détenue à 100 % par la société Arbel SA (1). AFR employait alors environ 330 personnes.

| (5) | L'exploitation de AFR a été déficitaire pendant plusieurs années. Les difficultés économiques de la société se sont accentuées à partir de 2001. Cette tendance n'a fait que se renforcer entre 2002 et 2005. Le tableau suivant reprend quelques indicateurs-clef de la performance d'AFR dans la période qui précédait l'octroi de l'aide en objet: | Au 31.12.2004 | Au 31.12.2003 | Au 31.12.2002 | Au 31.12.2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires, en EUR | 22 700 000 | 42 700 000 | 42 000 000 | 70 000 000 |
| Résultat net, en EUR | – 11 589 620 | – 14 270 634 | – 2 083 746 | – 10 500 000 |
| Capitaux propres, en EUR | – 21 090 000 | – 23 000 000 | – 8 700 000 | – 6 600 000 |

(5)

L'exploitation de AFR a été déficitaire pendant plusieurs années. Les difficultés économiques de la société se sont accentuées à partir de 2001. Cette tendance n'a fait que se renforcer entre 2002 et 2005. Le tableau suivant reprend quelques indicateurs-clef de la performance d'AFR dans la période qui précédait l'octroi de l'aide en objet:

Au 31.12.2004

Au 31.12.2003

Au 31.12.2002

Au 31.12.2001

Chiffre d'affaires, en EUR

22 700 000

42 700 000

42 000 000

70 000 000

Résultat net, en EUR

– 11 589 620

– 14 270 634

– 2 083 746

– 10 500 000

Capitaux propres, en EUR

– 21 090 000

– 23 000 000

– 8 700 000

– 6 600 000

3.   LA MESURE DE SOUTIEN À AFR

| (6) | Le 4 juillet 2005, la Région Nord-Pas-de-Calais et la Communauté d'agglomération du Douaisis ont accordé à AFR une avance remboursable conjointe de 1 million EUR chacune, soit au total 2 million EUR. |
| --- | --- |

(6)

Le 4 juillet 2005, la Région Nord-Pas-de-Calais et la Communauté d'agglomération du Douaisis ont accordé à AFR une avance remboursable conjointe de 1 million EUR chacune, soit au total 2 million EUR.

| (7) | Selon les informations fournies par les autorités françaises, les termes des avances étaient les suivants:






  — | l'avance remboursable de la Région a été accordée au taux d'intérêt annuel de 4,08 % (correspondant au taux de référence communautaire applicable au moment de l'octroi) sous réserve du “bouclage” d'un plan de financement en élaboration auprès de AFR. L'avance était remboursable par versements semestriels sur une période de trois ans à compter du 1er janvier 2006, |
| --- | --- | --- |

(7)

Selon les informations fournies par les autorités françaises, les termes des avances étaient les suivants:

—

l'avance remboursable de la Région a été accordée au taux d'intérêt annuel de 4,08 % (correspondant au taux de référence communautaire applicable au moment de l'octroi) sous réserve du “bouclage” d'un plan de financement en élaboration auprès de AFR. L'avance était remboursable par versements semestriels sur une période de trois ans à compter du 1er janvier 2006,

| — | l'avance de la Communauté d'agglomération du Douaisis a été accordée au taux d'intérêt annuel de 4,08 % (correspondant au taux de référence communautaire applicable au moment de l'octroi) sous condition du versement de l'avance remboursable aux mêmes termes par la Région ainsi que de la preuve apportée de la fusion irrévocable entre AFR et Lormafer, autre société contrôlée par Arbel SA. Cette avance était également remboursable par versements semestriels sur une période de trois ans à compter du 1er janvier 2006. |
| --- | --- |

—

l'avance de la Communauté d'agglomération du Douaisis a été accordée au taux d'intérêt annuel de 4,08 % (correspondant au taux de référence communautaire applicable au moment de l'octroi) sous condition du versement de l'avance remboursable aux mêmes termes par la Région ainsi que de la preuve apportée de la fusion irrévocable entre AFR et Lormafer, autre société contrôlée par Arbel SA. Cette avance était également remboursable par versements semestriels sur une période de trois ans à compter du 1er janvier 2006.

4.   APPRÉCIATION DE LA MESURE DE SOUTIEN AU REGARD DE L'ARTICLE 87 DU TRAITÉ CE

4.1.   Existence d'aide d'État

| (8) | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le même traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(8)

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le même traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (9) | En ce qui concerne les avances remboursables en cause, la Commission relève ce qui suit: |
| --- | --- |

(9)

En ce qui concerne les avances remboursables en cause, la Commission relève ce qui suit:

| (10) | L'article 87 du traité CE ne vise pas uniquement les aides apportées par les gouvernements nationaux des États membres mais aussi les aides émanant de collectivités territoriales, telles que la Région Nord-Pas-de-Calais ou les communes de la Communauté d'agglomération du Douaisis. Les fonds de ces collectivités constituent des ressources d'État et leurs décisions d'accorder les avances en cause à AFR sont imputables à l'État. |
| --- | --- |

(10)

L'article 87 du traité CE ne vise pas uniquement les aides apportées par les gouvernements nationaux des États membres mais aussi les aides émanant de collectivités territoriales, telles que la Région Nord-Pas-de-Calais ou les communes de la Communauté d'agglomération du Douaisis. Les fonds de ces collectivités constituent des ressources d'État et leurs décisions d'accorder les avances en cause à AFR sont imputables à l'État.

| (11) | Les avances ont été octroyées alors que AFR se trouvait dans une situation financière précaire. La Commission relève que les avances ont été accordées sans aucune sûreté garantissant leur remboursement, alors que les taux d'intérêt appliqués sont réputés correspondre au taux applicable à des emprunts “assortis de sûretés normales” (2). Il apparaît exclu que AFR aurait été en mesure d'obtenir des fonds à des conditions aussi avantageuses sur le marché du crédit, compte tenu de sa situation financière. Les avances en cause lui ont donc apporté un avantage certain. |
| --- | --- |

(11)

Les avances ont été octroyées alors que AFR se trouvait dans une situation financière précaire. La Commission relève que les avances ont été accordées sans aucune sûreté garantissant leur remboursement, alors que les taux d'intérêt appliqués sont réputés correspondre au taux applicable à des emprunts “assortis de sûretés normales” (2). Il apparaît exclu que AFR aurait été en mesure d'obtenir des fonds à des conditions aussi avantageuses sur le marché du crédit, compte tenu de sa situation financière. Les avances en cause lui ont donc apporté un avantage certain.

| (12) | Les avances favorisent AFR par rapport à d'autres entreprises en situation comparable dans la mesure où elles lui sont spécialement et exclusivement destinées. |
| --- | --- |

(12)

Les avances favorisent AFR par rapport à d'autres entreprises en situation comparable dans la mesure où elles lui sont spécialement et exclusivement destinées.

| (13) | Le secteur de la construction de matériel ferroviaire roulant est caractérisé par la présence de plusieurs opérateurs européens et d'échanges intra-communautaires. L'avantage accordé à AFR est donc susceptible de fausser la concurrence et les échanges. |
| --- | --- |

(13)

Le secteur de la construction de matériel ferroviaire roulant est caractérisé par la présence de plusieurs opérateurs européens et d'échanges intra-communautaires. L'avantage accordé à AFR est donc susceptible de fausser la concurrence et les échanges.

| (14) | Au vu de ce qui précède, la Commission estime que les avances remboursables accordées à AFR constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

(14)

Au vu de ce qui précède, la Commission estime que les avances remboursables accordées à AFR constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| (15) | La Commission estime que dans le cas d'aides octroyées sous la forme de crédits à des entreprises en difficultés, l'élément d'aide est constitué par la différence entre l'intérêt effectivement appliqué et l'intérêt auquel l'entreprise bénéficiaire aurait pu obtenir le même crédit sur le marché privé, cet élément pouvant représenter jusqu'à 100 % du montant du crédit (3). |
| --- | --- |

(15)

La Commission estime que dans le cas d'aides octroyées sous la forme de crédits à des entreprises en difficultés, l'élément d'aide est constitué par la différence entre l'intérêt effectivement appliqué et l'intérêt auquel l'entreprise bénéficiaire aurait pu obtenir le même crédit sur le marché privé, cet élément pouvant représenter jusqu'à 100 % du montant du crédit (3).

4.2.   Compatibilité de l'aide avec le marché commun

| (16) | Au vu de la situation économique de AFR au moment de l'octroi de l'aide telle qu'elle ressort du point 5 ci-dessus (exploitation déficitaire sur une série d'années, capital propre négatif, chiffre d'affaire en baisse), la Commission estime à ce stade que, au moment de l'octroi des avances remboursables, AFR était une entreprise en difficulté au sens de lignes directrices communautaires concernant les aides d'État au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (“les lignes directrices”) (4). |
| --- | --- |

(16)

Au vu de la situation économique de AFR au moment de l'octroi de l'aide telle qu'elle ressort du point 5 ci-dessus (exploitation déficitaire sur une série d'années, capital propre négatif, chiffre d'affaire en baisse), la Commission estime à ce stade que, au moment de l'octroi des avances remboursables, AFR était une entreprise en difficulté au sens de lignes directrices communautaires concernant les aides d'État au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (“les lignes directrices”) (4).

| (17) | Il est vrai que AFR, en 2005, faisait partie d'un groupe contrôlé par le holding Arbel SA. Outre son pôle ferroviaire (composé d'AFR et de Lormafer), le groupe comprenait un pôle “bâtiment” regroupant des entreprises spécialisées dans la construction de fenêtres pour l'industrie du bâtiment. Il est apparaît néanmoins des informations fournies par les autorités françaises que les difficultés rencontrées par AFR lui étaient spécifiques au sein du groupe, son activité n'ayant aucun lien avec le pôle “bâtiment”. De plus, la Commission relève que les difficultés d'AFR semblent avoir été trop importantes pour être résolues par le groupe, vu les résultats médiocres de ce dernier. A ce stade, il semble donc à la Commission que les dispositions du point 13 des lignes directrices ne fassent pas obstacle à ce qu'AFR soit considérée comme éligible aux aides au sauvetage ou à la restructuration, malgré son appartenance à un groupe. La compatibilité des avances doit donc être appréciée par rapport aux dispositions des lignes directrices. |
| --- | --- |

(17)

Il est vrai que AFR, en 2005, faisait partie d'un groupe contrôlé par le holding Arbel SA. Outre son pôle ferroviaire (composé d'AFR et de Lormafer), le groupe comprenait un pôle “bâtiment” regroupant des entreprises spécialisées dans la construction de fenêtres pour l'industrie du bâtiment. Il est apparaît néanmoins des informations fournies par les autorités françaises que les difficultés rencontrées par AFR lui étaient spécifiques au sein du groupe, son activité n'ayant aucun lien avec le pôle “bâtiment”. De plus, la Commission relève que les difficultés d'AFR semblent avoir été trop importantes pour être résolues par le groupe, vu les résultats médiocres de ce dernier. A ce stade, il semble donc à la Commission que les dispositions du point 13 des lignes directrices ne fassent pas obstacle à ce qu'AFR soit considérée comme éligible aux aides au sauvetage ou à la restructuration, malgré son appartenance à un groupe. La compatibilité des avances doit donc être appréciée par rapport aux dispositions des lignes directrices.

| (18) | A ce stade, la Commission doute que les conditions de compatibilité d'une aide à la restructuration prévues par les lignes directrices soient remplies. Ainsi, la Commission relève les points suivants:






  — | les autorités françaises ne lui ont pas présenté un plan de restructuration conforme aux points 34 à 37 des lignes directrices, |
| --- | --- | --- |

(18)

A ce stade, la Commission doute que les conditions de compatibilité d'une aide à la restructuration prévues par les lignes directrices soient remplies. Ainsi, la Commission relève les points suivants:

—

les autorités françaises ne lui ont pas présenté un plan de restructuration conforme aux points 34 à 37 des lignes directrices,

| — | la Commission n'est pas informée de mesures compensatoires destinées à prévenir toute distorsion excessive de la concurrence qui serait induite par l'aide (points 38-42 des lignes directrices). |
| --- | --- |

—

la Commission n'est pas informée de mesures compensatoires destinées à prévenir toute distorsion excessive de la concurrence qui serait induite par l'aide (points 38-42 des lignes directrices).

| (19) | L'aide ne semble pas davantage remplir les conditions de compatibilité au titre d'aide au sauvetage au sens des lignes directrices étant donné que les avances remboursables ont été accordées pour une période dépassant six mois (voir point 25 des lignes directrices). |
| --- | --- |

(19)

L'aide ne semble pas davantage remplir les conditions de compatibilité au titre d'aide au sauvetage au sens des lignes directrices étant donné que les avances remboursables ont été accordées pour une période dépassant six mois (voir point 25 des lignes directrices).

| (20) | Pour les raisons qui précédent, la Commission doute que l'aide en cause soit compatible avec le marché commun. |
| --- | --- |

(20)

Pour les raisons qui précédent, la Commission doute que l'aide en cause soit compatible avec le marché commun.

5.   CONCLUSION

| (21) | Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de la mesure dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide. |
| --- | --- |

(21)

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de la mesure dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

| (22) | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(22)

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (23) | Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également l'autorité de surveillance de l'AELE en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.” |
| --- | --- |

(23)

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également l'autorité de surveillance de l'AELE en lui envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  Le 29 juin 2007, AFR a été reprise par la société IGF Industries et a changé sa raison sociale en “IGF Industries — Arbel Fauvet Rail”.

1

(2)  Voir la communication de la Commission concernant la méthode de fixation des taux de référence et d'actualisation (JO C 273 du 9.9.1997, p. 3).

2

(3)  Voir la décision de la Commission 2 mars 2005 dans le cas “Chemische Werke Piesteritz” (JO L 296 du 12.11.2005, p. 19, aux points 107-108) et la décision de la Commission du 24 janvier 2007 dans le cas C 38/2005 “Biria ” (JO L 183 du 13.7.2007, pts 27; 83 et suivants).

3

(4)  JO C 242 du 1.10.2004, p. 2.

4

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/21

---

RIIGIABI — RUMEENIA

Riigiabi C 41/07 (ex NN 49/07) — Ettevõtja Tractorul erastamine

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 249/12)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 25. septembri 2007. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abimeetmetega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Rumeeniale. Märkused esitanud huvitatud isik võib kirjalikult taotleda teda käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

MENETLUS

Komisjon palus oma 17. jaanuari 2007. aasta kirjas Rumeenia ametiasutustelt teavet mitme erastatava ettevõtja, sh Tractoruli kohta. Pärast järgnenud kirjavahetust soovitas komisjon Rumeenia ametiasutustel oma 5. juuli ja 30. juuli 2007. aasta kirjas tühistada Tractoruli erastamislepinguga seotud eritingimused. Samas märkis komisjon, et juhul, kui igasugust seadusevastast abi ei peatata, võib komisjon võtta vastu otsuse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 11 lõikele 1 (abi maksmise peatamise korraldus).

KIRJELDUS

Tractorul on suur ettevõtja, kes toodab traktoreid ja muid põllumajandusseadmeid. Viimaste aastate suurte kahjumite ja võlgade tõttu on ettevõtja antud Rumeenia erastamisagentuurile AVAS vabatahtlikuks likvideerimiseks. On tuvastatud ettevõtja majanduslikult tasuv tegevus (ettevõtte väärtus tegutseva ettevõttena) ja ettevõtja müüdi 5. juulil 2007 avalikul pakkumisel. Osavõtust teatas mitu ettevõtjat, kuid vaid kolm nõustusid alghinnaga 77 miljonit EUR. Pakkumise võitis Flavus Investments SRL. Veidi hiljem kirjutati alla müügi raamlepingule ja müügilepingule.

AVAS lisas erastamislepingule eritingimused, millest riigiabi seisukohast kõige olulisemad on praeguse tegevuse jätkamine 10 aasta jooksul ja Tractoruli endiste töötajate eelisjärjekorras (tagasi)värbamine.

HINNANG

Tractoruli erastamine tingimustega enampakkumise kaudu põhjustas tõenäoliselt madalama müügihinna kui see oleks olnud tingimusteta enampakkumise korral, ja on seetõttu käsitletav riigiabina. Abist saavad kasu erastatav majandustegevus ja potentsiaalselt ka ostja. Sellised tingimused nagu tootmise säilitamine järgmise 10 aasta jooksul tagavad, et uus omanik säilitab majandustegevuse teatava taseme, ja annavad seetõttu erastatavale äriühingule eelise. Lisaks kui müügihind on turuväärtusest madalam, saab eelise ka uus omanik. Mõlemal juhul tasub abi eest riik saamata jäänud müügituluna.

Komisjon on seisukohal, et erastamislepingule lisatud tingimustes peituv teatamata abimeede on käsitletav riigiabina. See sisaldab riigi vahendeid, pakub saajatele eeliseid, on valikuline ning sel on mõju kaubandusele.

Erastamislepingust ja sellele lisatud tingimustest ei ole komisjonile teatatud. Paistab, et abi on antud rikkudes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Seetõttu paistab tegu olevat ebaseadusliku riigiabiga.

Komisjon on otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, et hinnata kõnealuse abi kokkusobivust ühisturuga ja anda välja abi maksmise peatamise korraldus, mis kohustab Rumeeniat vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 1 peatama ebaseadusliku abi andmise seniks, kuni komisjon on langetanud otsuse kõnealuse abi ühisturuga kokkusobivuse kohta.

KIRJA TEKST

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat mai sus, a decis să inițieze procedura stipulată la articolul 88(2) din Tratatul CE și să ceară României, în conformitate cu articolul 11(1) din Regulamentul (CE) nr. 659/99 al Consiliului, să suspende orice ajutor ilegal până când Comisia va lua o decizie cu privire la compatibilitatea acestui ajutor cu piața comună.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 17 ianuarie 2007, Comisia a solicitat informații generale cu privire la mai multe întreprinderi, printre care și Tractorul UTB S.A. (denumită în continuare «Tractorul»), în contextul procesului național de privatizare. România a furnizat informații prin scrisoarea datată 15 februarie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 8 martie 2007 și 22 mai 2007, informații furnizate de România prin scrisorile datate 21 martie 2007, 25 mai 2007 și 31 mai 2007. La 3 mai 2007 a avut loc o reuniune cu autoritățile române. |
| --- | --- |

(1)

La 17 ianuarie 2007, Comisia a solicitat informații generale cu privire la mai multe întreprinderi, printre care și Tractorul UTB S.A. (denumită în continuare «Tractorul»), în contextul procesului național de privatizare. România a furnizat informații prin scrisoarea datată 15 februarie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 8 martie 2007 și 22 mai 2007, informații furnizate de România prin scrisorile datate 21 martie 2007, 25 mai 2007 și 31 mai 2007. La 3 mai 2007 a avut loc o reuniune cu autoritățile române.

| (2) | Prin scrisorile din 5 iulie 2007 și 30 iulie 2007, Comisia a solicitat autorităților române să anuleze condițiile specifice anexate contractului de privatizare a societății Tractorul, menționând în același timp că faptul de a nu suspenda un ajutor ilegal ar putea să conducă la adoptarea de către Comisie a unei decizii pe baza articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE și a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (ordin de suspendare). |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisorile din 5 iulie 2007 și 30 iulie 2007, Comisia a solicitat autorităților române să anuleze condițiile specifice anexate contractului de privatizare a societății Tractorul, menționând în același timp că faptul de a nu suspenda un ajutor ilegal ar putea să conducă la adoptarea de către Comisie a unei decizii pe baza articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE și a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (ordin de suspendare).

| (3) | Autoritățile române au transmis informații suplimentare prin scrisorile datate 8 august 2007 și 10 august 2007. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile române au transmis informații suplimentare prin scrisorile datate 8 august 2007 și 10 august 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea implicată

| (4) | Tractorul este o întreprindere de stat cu sediul la Brașov, o regiune care poate beneficia de ajutoare regionale, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Până la sfârșitul anului 2006, societatea a fost un producător important de tractoare și utilaje agricole, cu un efectiv de aproximativ 2 000 de angajați. În prezent, societatea este în proprietatea Autorității pentru Valorificarea Activelor Statului (denumită în continuare «AVAS»), care deține 80 % din acțiuni. 17 % sunt deținute de fondul regional de investiții SIF Transilvania, iar restul de aproximativ 2,6 % de către diferite persoane fizice și juridice. La 31 decembrie 2006, capitalul social al societății Tractorul era de aproximativ 30 milioane EUR. |
| --- | --- |

(4)

Tractorul este o întreprindere de stat cu sediul la Brașov, o regiune care poate beneficia de ajutoare regionale, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. Până la sfârșitul anului 2006, societatea a fost un producător important de tractoare și utilaje agricole, cu un efectiv de aproximativ 2 000 de angajați. În prezent, societatea este în proprietatea Autorității pentru Valorificarea Activelor Statului (denumită în continuare «AVAS»), care deține 80 % din acțiuni. 17 % sunt deținute de fondul regional de investiții SIF Transilvania, iar restul de aproximativ 2,6 % de către diferite persoane fizice și juridice. La 31 decembrie 2006, capitalul social al societății Tractorul era de aproximativ 30 milioane EUR.

| (5) | În urma dificultăților cu care s-a confruntat în ultimii ani, întreprinderea a acumulat până la 31 decembrie 2006 datorii totalizând 250 milioane EUR, din care 193 milioane către bugetul de stat. În 2006, întreprinderea a înregistrat pierderi de aproximativ 42 milioane EUR. |
| --- | --- |

(5)

În urma dificultăților cu care s-a confruntat în ultimii ani, întreprinderea a acumulat până la 31 decembrie 2006 datorii totalizând 250 milioane EUR, din care 193 milioane către bugetul de stat. În 2006, întreprinderea a înregistrat pierderi de aproximativ 42 milioane EUR.

| (6) | După mai multe încercări nereușite de a privatiza întreprinderea, eșuate din cauza nivelului înalt de îndatorare, Tractorul și-a încetat activitatea și a intrat în lichidare voluntară în conformitate cu Ordonanța de urgență nr. 3/2007 a guvernului (denumită în continuare «OUG nr. 3/2007»). Spre deosebire de lichidarea judiciară, lichidarea voluntară a unei societăți este decisă de către acționarii acesteia, care numesc și lichidatorul. În conformitate cu OUG nr. 3/2007, lichidarea întreprinderii a fost amânată cu șase luni, perioadă în care AVAS ar fi trebuit fie să reușească să privatizeze societatea, fie să o lichideze. |
| --- | --- |

(6)

După mai multe încercări nereușite de a privatiza întreprinderea, eșuate din cauza nivelului înalt de îndatorare, Tractorul și-a încetat activitatea și a intrat în lichidare voluntară în conformitate cu Ordonanța de urgență nr. 3/2007 a guvernului (denumită în continuare «OUG nr. 3/2007»). Spre deosebire de lichidarea judiciară, lichidarea voluntară a unei societăți este decisă de către acționarii acesteia, care numesc și lichidatorul. În conformitate cu OUG nr. 3/2007, lichidarea întreprinderii a fost amânată cu șase luni, perioadă în care AVAS ar fi trebuit fie să reușească să privatizeze societatea, fie să o lichideze.

2.2.   Privatizarea

| (7) | La 23 februarie 2007, adunarea generală a acționarilor a hotărât lichidarea voluntară a societății. În acest scop, Tractorul și-a încetat activitatea și 1 923 de salariați au fost concediați. La puțin timp după aceea a fost organizată o licitație pentru numirea unui lichidator. Documentația pentru licitația publică prevedea că a fost identificată o «activitate viabilă» — producția de tractoare — care ar fi privatizată separat de vânzarea celorlalte active individuale ale societății. Încă din această etapă, AVAS și-a anunțat intenția de a anexa condiții specifice contractului de privatizare a fluxului viabil, și anume păstrarea activității actuale timp de zece ani și (re)angajarea cu prioritate a foștilor salariați ai Tractorului. În ceea ce privește această ultimă condiție, Comisia nu are, în acest moment, nici o informație privind numărul de salariați care ar trebui reangajați. |
| --- | --- |

(7)

La 23 februarie 2007, adunarea generală a acționarilor a hotărât lichidarea voluntară a societății. În acest scop, Tractorul și-a încetat activitatea și 1 923 de salariați au fost concediați. La puțin timp după aceea a fost organizată o licitație pentru numirea unui lichidator. Documentația pentru licitația publică prevedea că a fost identificată o «activitate viabilă» — producția de tractoare — care ar fi privatizată separat de vânzarea celorlalte active individuale ale societății. Încă din această etapă, AVAS și-a anunțat intenția de a anexa condiții specifice contractului de privatizare a fluxului viabil, și anume păstrarea activității actuale timp de zece ani și (re)angajarea cu prioritate a foștilor salariați ai Tractorului. În ceea ce privește această ultimă condiție, Comisia nu are, în acest moment, nici o informație privind numărul de salariați care ar trebui reangajați.

| (8) | «Activitatea viabilă» a fost scoasă la licitație la 5 iulie 2007. Aceasta cuprinde un teren cu o suprafață de 1,26 milioane de metri pătrați (126 ha), precum și spații de producție, birouri și apartamente, utilaje aparținând societății, dar și drepturi de proprietate intelectuală și mărci înregistrate. Lichidatorul a stabilit în prealabil raportul care a fixat prețurile de pornire a licitației, conforme cu valoarea de piață a activelor: 55 milioane EUR pentru teren, 17 milioane EUR pentru imobile și 6,6 milioane EUR pentru bunurile mobile. |
| --- | --- |

(8)

«Activitatea viabilă» a fost scoasă la licitație la 5 iulie 2007. Aceasta cuprinde un teren cu o suprafață de 1,26 milioane de metri pătrați (126 ha), precum și spații de producție, birouri și apartamente, utilaje aparținând societății, dar și drepturi de proprietate intelectuală și mărci înregistrate. Lichidatorul a stabilit în prealabil raportul care a fixat prețurile de pornire a licitației, conforme cu valoarea de piață a activelor: 55 milioane EUR pentru teren, 17 milioane EUR pentru imobile și 6,6 milioane EUR pentru bunurile mobile.

| (9) | Mai multe întreprinderi și-au anunțat participarea, însă doar trei au acceptat prețul de pornire de 77 milioane EUR. Două dintre acestea au format un consorțiu și au înaintat o ofertă comună. Deoarece Flavus Investments SRL (denumit în continuare «Flavus») a fost prima întreprindere care a înaintat și a înregistrat oferta sa, iar ceilalți concurenți nu au propus un preț mai mare, această societate a câștigat licitația. Contractul cadru de vânzare și contractul de vânzare au fost semnate la puțin timp după aceea. |
| --- | --- |

(9)

Mai multe întreprinderi și-au anunțat participarea, însă doar trei au acceptat prețul de pornire de 77 milioane EUR. Două dintre acestea au format un consorțiu și au înaintat o ofertă comună. Deoarece Flavus Investments SRL (denumit în continuare «Flavus») a fost prima întreprindere care a înaintat și a înregistrat oferta sa, iar ceilalți concurenți nu au propus un preț mai mare, această societate a câștigat licitația. Contractul cadru de vânzare și contractul de vânzare au fost semnate la puțin timp după aceea.

| (10) | Licitația publică precum și contractul de vânzare conțin diferite condiții specifice legate de această privatizare, cele mai relevante din punctul de vedere al ajutoarelor de stat fiind menținerea activității actuale timp de 10 ani și (re)angajarea foștilor salariați. |
| --- | --- |

(10)

Licitația publică precum și contractul de vânzare conțin diferite condiții specifice legate de această privatizare, cele mai relevante din punctul de vedere al ajutoarelor de stat fiind menținerea activității actuale timp de 10 ani și (re)angajarea foștilor salariați.

III.   EVALUARE

3.1.   Existența unui ajutor în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (11) | Articolul 87 alineatul (1) din Tratat prevede că, exceptând cazurile în care în Tratat există dispoziții contrare, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(11)

Articolul 87 alineatul (1) din Tratat prevede că, exceptând cazurile în care în Tratat există dispoziții contrare, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (12) | În momentul de față, Comisia se întreabă în ce măsură contractul de privatizare a Tractorului nu implică un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, ajutor care nu a fost notificat de către autoritățile române și care ar constitui, prin urmare, un ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(12)

În momentul de față, Comisia se întreabă în ce măsură contractul de privatizare a Tractorului nu implică un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, ajutor care nu a fost notificat de către autoritățile române și care ar constitui, prin urmare, un ajutor ilegal.

| (13) | În conformitate cu informațiile de care dispune, Comisia consideră că din condițiile anexate contractului de vânzare rezultă acordarea unui ajutor de stat. Conform principiului vânzătorului în cadrul economiei de piață și principiilor de privatizare ale Comisiei (1), statul în calitate de proprietar trebuie să vândă societăți, respectiv acțiuni, în cadrul unei licitații deschise, transparente și nediscriminatorii, ofertantului care prezintă oferta maximă. În plus, nu pot fi impuse condiții care ar putea reduce prețul de vânzare și care nu ar fi acceptabile pentru un agent economic în cadrul economiei de piață. Respectarea acestor cerințe ar garanta că statul acționează în calitate de acționar și obține prețul maxim, și anume prețul pieței, pentru acțiunile sale, precum și faptul că nu a fost acordat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu informațiile de care dispune, Comisia consideră că din condițiile anexate contractului de vânzare rezultă acordarea unui ajutor de stat. Conform principiului vânzătorului în cadrul economiei de piață și principiilor de privatizare ale Comisiei (1), statul în calitate de proprietar trebuie să vândă societăți, respectiv acțiuni, în cadrul unei licitații deschise, transparente și nediscriminatorii, ofertantului care prezintă oferta maximă. În plus, nu pot fi impuse condiții care ar putea reduce prețul de vânzare și care nu ar fi acceptabile pentru un agent economic în cadrul economiei de piață. Respectarea acestor cerințe ar garanta că statul acționează în calitate de acționar și obține prețul maxim, și anume prețul pieței, pentru acțiunile sale, precum și faptul că nu a fost acordat niciun ajutor de stat.

Acordarea unui avantaj

| (14) | Este posibil ca prin anexarea la contractul de vânzare a unor condiții care diminuează prețul de vânzare, autoritățile române să fi acordat un avantaj. În ceea ce privește prețul de vânzare, autoritățile române susțin că prețul obținut reflectă valoarea de piață a activității viabile, fiind determinat de către lichidator în avans și într-un mod obiectiv. Cu toate acestea, se pare că, impunând cumpărătorului societății Tractorul obligația de a păstra activitatea actuală timp de zece ani, statul a diminuat prețul de vânzare potențial și a renunțat astfel la unele venituri suplimentare. Autoritățile române nu au furnizat informații cu privire la modul în care a fost calculat prețul de vânzare și în care au fost evaluate activele. Mai mult, nu a fost furnizată nici o evaluare a viabilității fluxului viabil și nici un studiu de piață. Prețul obținut pentru «activitatea viabilă» pare scăzut, în special prețul terenului: conform contractului de vânzare, un metru pătrat costă doar 41 EUR în timp ce, conform informațiilor din presă, prețurile pentru terenuri comparabile (în ceea ce privește amplasarea și calitatea) sunt mult mai mari. Prin urmare, prețul obținut din vânzarea «activității viabile» nu acoperă decât 30 % din datoriile totale. |
| --- | --- |

(14)

Este posibil ca prin anexarea la contractul de vânzare a unor condiții care diminuează prețul de vânzare, autoritățile române să fi acordat un avantaj. În ceea ce privește prețul de vânzare, autoritățile române susțin că prețul obținut reflectă valoarea de piață a activității viabile, fiind determinat de către lichidator în avans și într-un mod obiectiv. Cu toate acestea, se pare că, impunând cumpărătorului societății Tractorul obligația de a păstra activitatea actuală timp de zece ani, statul a diminuat prețul de vânzare potențial și a renunțat astfel la unele venituri suplimentare. Autoritățile române nu au furnizat informații cu privire la modul în care a fost calculat prețul de vânzare și în care au fost evaluate activele. Mai mult, nu a fost furnizată nici o evaluare a viabilității fluxului viabil și nici un studiu de piață. Prețul obținut pentru «activitatea viabilă» pare scăzut, în special prețul terenului: conform contractului de vânzare, un metru pătrat costă doar 41 EUR în timp ce, conform informațiilor din presă, prețurile pentru terenuri comparabile (în ceea ce privește amplasarea și calitatea) sunt mult mai mari. Prin urmare, prețul obținut din vânzarea «activității viabile» nu acoperă decât 30 % din datoriile totale.

| (15) | În plus, autoritățile române au explicat că, în cadrul procedurii de lichidare voluntară, pentru a obține prețul cel mai bun pentru întreprindere și a reduce deci cât mai mult posibil datoriile, AVAS va privatiza «activitatea viabilă» ca unitate funcțională și va vinde celelalte active în mod individual. Autoritățile române au inclus în «activitatea viabilă» terenurile, clădirile, apartamentele, utilajele funcționale, aparatele, drepturile de proprietate intelectuală, mărcile înregistrate etc. care aveau valoare și le-au pus în vânzare ca un întreg. În aceste condiții, Comisia se întreabă ce alte active mai rămân, pentru a fi vândute în mod individual. Mai mult, este discutabil dacă un agent economic în cadrul economiei de piață ar fi combinat în același pachet terenuri și clădiri care nu par să fie necesare efectuării «activității viabile» (în mod special apartamente situate în orașul Brașov), în loc să le vândă în mod individual și să obțină poate în acest fel un preț mai mare. În momentul de față, Comisia consideră că prin această combinare a unor active diferite, statul nu obține cel mai bun preț pentru aceste active. |
| --- | --- |

(15)

În plus, autoritățile române au explicat că, în cadrul procedurii de lichidare voluntară, pentru a obține prețul cel mai bun pentru întreprindere și a reduce deci cât mai mult posibil datoriile, AVAS va privatiza «activitatea viabilă» ca unitate funcțională și va vinde celelalte active în mod individual. Autoritățile române au inclus în «activitatea viabilă» terenurile, clădirile, apartamentele, utilajele funcționale, aparatele, drepturile de proprietate intelectuală, mărcile înregistrate etc. care aveau valoare și le-au pus în vânzare ca un întreg. În aceste condiții, Comisia se întreabă ce alte active mai rămân, pentru a fi vândute în mod individual. Mai mult, este discutabil dacă un agent economic în cadrul economiei de piață ar fi combinat în același pachet terenuri și clădiri care nu par să fie necesare efectuării «activității viabile» (în mod special apartamente situate în orașul Brașov), în loc să le vândă în mod individual și să obțină poate în acest fel un preț mai mare. În momentul de față, Comisia consideră că prin această combinare a unor active diferite, statul nu obține cel mai bun preț pentru aceste active.

| (16) | În concluzie, conform jurisprudenței (2), trebuie evaluat dacă statul s-a comportat ca un acționar al întreprinderii, adică în condiții care ar fi acceptabile și pentru un agent economic în cadrul economiei de piață, sau ca o autoritate publică. Acceptând faptul că nu va obține cel mai bun preț pentru activele aflate în proprietatea sa, statul nu a acționat ca un agent economic în cadrul economiei de piață, ci a ales în schimb să vândă întreprinderea la un preț global mai mic. Un vânzător în cadrul economiei de piață nu ar avea un interes economic să anexeze astfel de condiții contractului de vânzare, ci ar vinde societatea ofertantului care prezintă oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere financiar. Mai mult, din informațiile de care dispune, Comisia se întreabă dacă tranzacția efectuată de AVAS nu poate fi considerată ca o vânzare deghizată de bunuri imobiliare, cărora autoritățile române le-au atașat unitatea funcțională a Tractorului. Cu alte cuvinte, s-ar putea ca o activitate deficitară să fie vândută într-un pachet conținând și active valoroase, permițând astfel un preț de vânzare global pozitiv și salvarea activității deficitare. |
| --- | --- |

(16)

În concluzie, conform jurisprudenței (2), trebuie evaluat dacă statul s-a comportat ca un acționar al întreprinderii, adică în condiții care ar fi acceptabile și pentru un agent economic în cadrul economiei de piață, sau ca o autoritate publică. Acceptând faptul că nu va obține cel mai bun preț pentru activele aflate în proprietatea sa, statul nu a acționat ca un agent economic în cadrul economiei de piață, ci a ales în schimb să vândă întreprinderea la un preț global mai mic. Un vânzător în cadrul economiei de piață nu ar avea un interes economic să anexeze astfel de condiții contractului de vânzare, ci ar vinde societatea ofertantului care prezintă oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere financiar. Mai mult, din informațiile de care dispune, Comisia se întreabă dacă tranzacția efectuată de AVAS nu poate fi considerată ca o vânzare deghizată de bunuri imobiliare, cărora autoritățile române le-au atașat unitatea funcțională a Tractorului. Cu alte cuvinte, s-ar putea ca o activitate deficitară să fie vândută într-un pachet conținând și active valoroase, permițând astfel un preț de vânzare global pozitiv și salvarea activității deficitare.

| (17) | În plus, autoritățile române nu au furnizat nici o informație care să demonstreze că lichidarea voluntară implicând privatizarea «activității viabile» ar fi rezultatul cel mai convenabil pentru stat ca acționar și pentru creditori în comparație cu lichidarea judiciară. Pentru aceasta, prețul obținut de către stat în cazul privatizării trebuie comparat cu prețul care ar fi putut fi obținut de către stat în cazul lichidării. |
| --- | --- |

(17)

În plus, autoritățile române nu au furnizat nici o informație care să demonstreze că lichidarea voluntară implicând privatizarea «activității viabile» ar fi rezultatul cel mai convenabil pentru stat ca acționar și pentru creditori în comparație cu lichidarea judiciară. Pentru aceasta, prețul obținut de către stat în cazul privatizării trebuie comparat cu prețul care ar fi putut fi obținut de către stat în cazul lichidării.

| (18) | În ceea ce privește potențialii beneficiari, se pare că autoritățile române ar fi putut avantaja două întreprinderi: Tractorul și cumpărătorul acestuia, Flavus. Statul român a asigurat, ca rezultat direct al condițiilor anexate contractului de privatizare a Tractorului, menținerea producției de tractoare în următorii zece ani. Tractorul va produce în acest fel bunuri la un nivel pe care s-ar putea să nu fie în măsură să îl atingă altfel. Trebuie amintit că activitatea productivă a Tractorului a fost deficitară timp de mai mulți ani. Prin urmare, Comisia consideră în prezent că Tractorul a obținut un avantaj. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește potențialii beneficiari, se pare că autoritățile române ar fi putut avantaja două întreprinderi: Tractorul și cumpărătorul acestuia, Flavus. Statul român a asigurat, ca rezultat direct al condițiilor anexate contractului de privatizare a Tractorului, menținerea producției de tractoare în următorii zece ani. Tractorul va produce în acest fel bunuri la un nivel pe care s-ar putea să nu fie în măsură să îl atingă altfel. Trebuie amintit că activitatea productivă a Tractorului a fost deficitară timp de mai mulți ani. Prin urmare, Comisia consideră în prezent că Tractorul a obținut un avantaj.

| (19) | Mai mult, nu se poate exclude faptul că de avantajele acordate de stat nu va beneficia și cumpărătorul, ca nou proprietar al întreprinderii vândute. Prin urmare, Comisia nu poate exclude un ajutor de stat acordat cumpărătorului, Flavus. Condițiile impuse, de a menține activitatea timp de 10 ani și de a reangaja foști salariați, au putut reduce numărul cumpărătorilor interesați. Ca urmare a condițiilor anexate contractului, unii cumpărători interesați au putut decide să nu participe deloc la licitație și astfel un număr mai mic de ofertanți a generat un preț de licitație mai mic, care poate să nu mai reprezinte prețul de piață. Deși inițial au fost prezentate șapte oferte, după examinarea documentelor doi ofertanți și-au retras ofertele. Doar doi ofertanți au acceptat prețul de pornire: Flavus și un consorțiu format din două societăți care operează pe piața imobiliară. În final, Comisia nu poate concluziona în acest moment că prețul plătit reprezintă prețul de piață. |
| --- | --- |

(19)

Mai mult, nu se poate exclude faptul că de avantajele acordate de stat nu va beneficia și cumpărătorul, ca nou proprietar al întreprinderii vândute. Prin urmare, Comisia nu poate exclude un ajutor de stat acordat cumpărătorului, Flavus. Condițiile impuse, de a menține activitatea timp de 10 ani și de a reangaja foști salariați, au putut reduce numărul cumpărătorilor interesați. Ca urmare a condițiilor anexate contractului, unii cumpărători interesați au putut decide să nu participe deloc la licitație și astfel un număr mai mic de ofertanți a generat un preț de licitație mai mic, care poate să nu mai reprezinte prețul de piață. Deși inițial au fost prezentate șapte oferte, după examinarea documentelor doi ofertanți și-au retras ofertele. Doar doi ofertanți au acceptat prețul de pornire: Flavus și un consorțiu format din două societăți care operează pe piața imobiliară. În final, Comisia nu poate concluziona în acest moment că prețul plătit reprezintă prețul de piață.

Alte condiții enumerate la articolul 87 (1) din Tratatul CE

| (20) | În al doilea rând, măsura este selectivă, deoarece avantajează numai Tractorul și noul cumpărător, Flavus. |
| --- | --- |

(20)

În al doilea rând, măsura este selectivă, deoarece avantajează numai Tractorul și noul cumpărător, Flavus.

| (21) | În al treilea rând, condițiile anexate contractului de privatizare au fost stabilite de agenția română de privatizare, AVAS. Menținerea activității economice și prețul de vânzare mai scăzut sunt plătite prin veniturile pierdute de către stat. Prin urmare, ajutorul provine din resurse de stat și poate fi imputat statului. |
| --- | --- |

(21)

În al treilea rând, condițiile anexate contractului de privatizare au fost stabilite de agenția română de privatizare, AVAS. Menținerea activității economice și prețul de vânzare mai scăzut sunt plătite prin veniturile pierdute de către stat. Prin urmare, ajutorul provine din resurse de stat și poate fi imputat statului.

| (22) | În al patrulea rând, Tractorul este un producător de tractoare și alte utilaje agricole, produse comercializate în mod curent în cadrul Uniunii Europene. Prin urmare, măsura amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Deoarece contractul cadru și contractul de vânzare, inclusiv condițiile anexate, au fost deja semnate, Comisia consideră că ajutorul a fost deja acordat. |
| --- | --- |

(22)

În al patrulea rând, Tractorul este un producător de tractoare și alte utilaje agricole, produse comercializate în mod curent în cadrul Uniunii Europene. Prin urmare, măsura amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Deoarece contractul cadru și contractul de vânzare, inclusiv condițiile anexate, au fost deja semnate, Comisia consideră că ajutorul a fost deja acordat.

| (23) | În momentul de față, Comisia concluzionează că aceste condiții anexate la privatizarea Tractorului par să constituie un ajutor și că compatibilitatea măsurilor trebuie să fie evaluat în consecință. |
| --- | --- |

(23)

În momentul de față, Comisia concluzionează că aceste condiții anexate la privatizarea Tractorului par să constituie un ajutor și că compatibilitatea măsurilor trebuie să fie evaluat în consecință.

3.2.   Ajutor de stat ilegal

| (24) | Prin scrisoarea datată 17 ianuarie 2007, Comisia a informat autoritățile române că orice măsuri luate de către stat în favoarea Tractorului, inclusiv condiții specifice care reduc prețul de vânzare, trebuie să fie notificate Comisiei și aprobate de către aceasta. Prin scrisorile datate 5 iulie 2007 și 30 iulie 2007, Comisia a solicitat autorităților române să suspende neîntârziat aceste măsuri. În caz contrar, Comisia va fi obligată să adopte o decizie de inițiere a procedurii formale de investigare în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și să emită un ordin de suspendare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(24)

Prin scrisoarea datată 17 ianuarie 2007, Comisia a informat autoritățile române că orice măsuri luate de către stat în favoarea Tractorului, inclusiv condiții specifice care reduc prețul de vânzare, trebuie să fie notificate Comisiei și aprobate de către aceasta. Prin scrisorile datate 5 iulie 2007 și 30 iulie 2007, Comisia a solicitat autorităților române să suspende neîntârziat aceste măsuri. În caz contrar, Comisia va fi obligată să adopte o decizie de inițiere a procedurii formale de investigare în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și să emită un ordin de suspendare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (3).

| (25) | Deoarece autoritățile române nu au notificat contractul de privatizare și nu au suspendat încheierea acestui contract, se pare că măsura de ajutor a fost luată prin încălcarea articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, măsura pare să constituie un ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(25)

Deoarece autoritățile române nu au notificat contractul de privatizare și nu au suspendat încheierea acestui contract, se pare că măsura de ajutor a fost luată prin încălcarea articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, măsura pare să constituie un ajutor ilegal.

3.3.   Derogări în conformitate cu articolele 87 alineatul (2) și 87 alineatul (3) din Tratatul CE

| (26) | Întrucât s-a stabilit că schema implică un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, este necesar să se verifice dacă măsura ar putea fi compatibilă cu piața comună. |
| --- | --- |

(26)

Întrucât s-a stabilit că schema implică un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, este necesar să se verifice dacă măsura ar putea fi compatibilă cu piața comună.

| (27) | Excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din Tratatul CE nu sunt aplicabile în cazul de față. În ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) din Tratatul CE, poate fi aplicată doar excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, care permite ajutoarele de stat destinate să favorizeze dezvoltarea anumitor activități, în cazul în care acestea nu schimbă condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În ceea ce privește ajutorul al cărui beneficiar a fost Tractorul, se pare că măsura ar fi putut conduce la redresarea viabilității pe termen lung a unei întreprinderi în dificultate. În ceea ce privește ajutorul potențial acordat cumpărătorului, Comisia nu vede în momentul de față niciun motiv care ar permite considerarea acest ajutor ca fiind compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(27)

Excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din Tratatul CE nu sunt aplicabile în cazul de față. În ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) din Tratatul CE, poate fi aplicată doar excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, care permite ajutoarele de stat destinate să favorizeze dezvoltarea anumitor activități, în cazul în care acestea nu schimbă condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În ceea ce privește ajutorul al cărui beneficiar a fost Tractorul, se pare că măsura ar fi putut conduce la redresarea viabilității pe termen lung a unei întreprinderi în dificultate. În ceea ce privește ajutorul potențial acordat cumpărătorului, Comisia nu vede în momentul de față niciun motiv care ar permite considerarea acest ajutor ca fiind compatibil cu piața comună.

| (28) | Prin urmare, ajutorul acordat Tractorului ar putea fi considerat compatibil pe baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE doar dacă sunt respectate condițiile prevăzute de Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (4) (denumite în continuare «Liniile directoare»). |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, ajutorul acordat Tractorului ar putea fi considerat compatibil pe baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE doar dacă sunt respectate condițiile prevăzute de Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (4) (denumite în continuare «Liniile directoare»).

| (29) | În primul rând, în conformitate cu Liniile directoare, o întreprindere este în dificultate dacă nu este în măsură să revină la echilibru prin resurse proprii sau prin colectarea fondurilor de care are nevoie de la acționarii săi sau prin împrumuturi și care, în lipsa intervenției autorităților publice, ar ajunge foarte probabil în stare de faliment. În ultimii ani, Tractorul a fost deficitar și a acumulat datorii care totalizează 250 milioane EUR. Întreprinderea nu mai poate obține credite pe termen lung pe piață ca să-și ramburseze datoriile și să finanțeze o posibilă restructurare. |
| --- | --- |

(29)

În primul rând, în conformitate cu Liniile directoare, o întreprindere este în dificultate dacă nu este în măsură să revină la echilibru prin resurse proprii sau prin colectarea fondurilor de care are nevoie de la acționarii săi sau prin împrumuturi și care, în lipsa intervenției autorităților publice, ar ajunge foarte probabil în stare de faliment. În ultimii ani, Tractorul a fost deficitar și a acumulat datorii care totalizează 250 milioane EUR. Întreprinderea nu mai poate obține credite pe termen lung pe piață ca să-și ramburseze datoriile și să finanțeze o posibilă restructurare.

| (30) | În al doilea rând, autoritățile române nu au furnizat un plan de restructurare care să fi avut drept obiectiv redresarea viabilității pe termen lung a activității economice. |
| --- | --- |

(30)

În al doilea rând, autoritățile române nu au furnizat un plan de restructurare care să fi avut drept obiectiv redresarea viabilității pe termen lung a activității economice.

| (31) | În al treilea rând, în conformitate cu Liniile directoare, ajutorul trebuie limitat la minimul necesar și este preconizat ca beneficiarul să contribuie în mod substanțial la restructurare, prin fonduri proprii sau prin finanțare externă cu caracter comercial. Liniile directoare precizează în mod clar că o parte importantă din finanțarea restructurării trebuie să provină din resurse proprii, inclusiv din vânzarea unor active neesențiale pentru supraviețuirea întreprinderii și din finanțări externe în condiții de piață. În momentul de față, Comisia nu dispune de nici o dovadă că ajutorul este limitat la minimul necesar. Mai mult, Comisia nu dispune de nici o informație cu privire la o contribuție proprie a beneficiarului. |
| --- | --- |

(31)

În al treilea rând, în conformitate cu Liniile directoare, ajutorul trebuie limitat la minimul necesar și este preconizat ca beneficiarul să contribuie în mod substanțial la restructurare, prin fonduri proprii sau prin finanțare externă cu caracter comercial. Liniile directoare precizează în mod clar că o parte importantă din finanțarea restructurării trebuie să provină din resurse proprii, inclusiv din vânzarea unor active neesențiale pentru supraviețuirea întreprinderii și din finanțări externe în condiții de piață. În momentul de față, Comisia nu dispune de nici o dovadă că ajutorul este limitat la minimul necesar. Mai mult, Comisia nu dispune de nici o informație cu privire la o contribuție proprie a beneficiarului.

| (32) | În al patrulea rând, ajutorul nu trebuie să denatureze în mod nejustificat regulile de concurență. Aceasta implică de obicei o limitare a prezenței de care poate beneficia societatea pe piețele sale la sfârșitul perioadei de restructurare. Limitarea sau reducerea obligatorie a prezenței societății pe piața de referință reprezintă un element de compensare în favoarea concurenților acesteia. Această limitare sau reducere ar trebui să fie proporțională cu nivelul de denaturare a pieței produs de ajutor și cu importanța relativă a întreprinderii pe piața sau piețele sale. Autoritățile române nu au propus nici o măsură compensatorie; dimpotrivă, impunând cumpărătorului obligația de a menține activitatea productivă timp de 10 ani, statul s-a asigurat că Tractorul își va păstra poziția actuală pe piață. |
| --- | --- |

(32)

În al patrulea rând, ajutorul nu trebuie să denatureze în mod nejustificat regulile de concurență. Aceasta implică de obicei o limitare a prezenței de care poate beneficia societatea pe piețele sale la sfârșitul perioadei de restructurare. Limitarea sau reducerea obligatorie a prezenței societății pe piața de referință reprezintă un element de compensare în favoarea concurenților acesteia. Această limitare sau reducere ar trebui să fie proporțională cu nivelul de denaturare a pieței produs de ajutor și cu importanța relativă a întreprinderii pe piața sau piețele sale. Autoritățile române nu au propus nici o măsură compensatorie; dimpotrivă, impunând cumpărătorului obligația de a menține activitatea productivă timp de 10 ani, statul s-a asigurat că Tractorul își va păstra poziția actuală pe piață.

| (33) | În concluzie, din moment ce măsura de ajutor nu pare să fie eligibilă pentru niciuna dintre excepțiile prevăzute în Tratat, Comisia are îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea acesteia cu piața comună. |
| --- | --- |

(33)

În concluzie, din moment ce măsura de ajutor nu pare să fie eligibilă pentru niciuna dintre excepțiile prevăzute în Tratat, Comisia are îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea acesteia cu piața comună.

IV.   ORDIN DE SUSPENDARE

| (34) | În ciuda scrisorilor repetate prin care România era îndemnată să suspende neîntârziat procedura de privatizare și să notifice contractul de privatizare, autoritățile române au desfășurat la data de 5 iulie 2007 licitația publică pentru «activitatea viabilă» și la scurt timp au încheiat contractul de vânzare cu câștigătorul licitației. Astfel, prin scrisorile datate 5 iulie 2007 și 30 iulie 2007, Comisia a propus autorităților române să suspende din proprie inițiativă acordarea ajutorului ilegal și le-a invitat să transmită observații, în caz contrar Comisia ar emite un ordin de suspendare pe baza articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului. Autoritățile române au transmis observații, dar acestea au fost insuficiente și neconvingătoare, astfel încât nu au putut risipi îndoielile Comisiei. |
| --- | --- |

(34)

În ciuda scrisorilor repetate prin care România era îndemnată să suspende neîntârziat procedura de privatizare și să notifice contractul de privatizare, autoritățile române au desfășurat la data de 5 iulie 2007 licitația publică pentru «activitatea viabilă» și la scurt timp au încheiat contractul de vânzare cu câștigătorul licitației. Astfel, prin scrisorile datate 5 iulie 2007 și 30 iulie 2007, Comisia a propus autorităților române să suspende din proprie inițiativă acordarea ajutorului ilegal și le-a invitat să transmită observații, în caz contrar Comisia ar emite un ordin de suspendare pe baza articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului. Autoritățile române au transmis observații, dar acestea au fost insuficiente și neconvingătoare, astfel încât nu au putut risipi îndoielile Comisiei.

| (35) | Dacă Comisia ar ajunge la concluzia că ajutorul ilegal acordat de către autoritățile române este incompatibil cu piața comună, ar decide să emită un ordin de recuperare cuprins într-o decizie negativă finală. Aceasta ar însemna că autoritățile române ar fi obligate să recupereze ajutorul incompatibil, iar posibil să anuleze contractul de vânzare și să organizeze o a doua licitație lipsită de elemente de ajutor de stat. Deoarece contractul de vânzare a «activității viabile» este deja încheiat, orice măsuri viitoare în procesul de vânzare ar putea duce la o situație greu reversibilă sau ar putea cauza prejudicii suplimentare statului român, noului proprietar sau oricărei părți terțe. De aceea, Comisia consideră că este decisivă suspendarea imediată a oricărei acțiuni viitoare care ar putea întări situația actuală și ar putea produce efecte juridice suplimentare (de exemplu înregistrarea proprietății, vânzarea de active individuale, începerea activității comerciale, încheierea de contracte de muncă etc.). |
| --- | --- |

(35)

Dacă Comisia ar ajunge la concluzia că ajutorul ilegal acordat de către autoritățile române este incompatibil cu piața comună, ar decide să emită un ordin de recuperare cuprins într-o decizie negativă finală. Aceasta ar însemna că autoritățile române ar fi obligate să recupereze ajutorul incompatibil, iar posibil să anuleze contractul de vânzare și să organizeze o a doua licitație lipsită de elemente de ajutor de stat. Deoarece contractul de vânzare a «activității viabile» este deja încheiat, orice măsuri viitoare în procesul de vânzare ar putea duce la o situație greu reversibilă sau ar putea cauza prejudicii suplimentare statului român, noului proprietar sau oricărei părți terțe. De aceea, Comisia consideră că este decisivă suspendarea imediată a oricărei acțiuni viitoare care ar putea întări situația actuală și ar putea produce efecte juridice suplimentare (de exemplu înregistrarea proprietății, vânzarea de active individuale, începerea activității comerciale, încheierea de contracte de muncă etc.).

| (36) | În consecință, Comisia a hotărât că este necesar să emită un ordin de suspendare pe baza articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(36)

În consecință, Comisia a hotărât că este necesar să emită un ordin de suspendare pe baza articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

V.   DECIZIA

| (37) | În momentul de față, Comisia concluzionează că aceste condiții anexate la privatizarea Tractorului implică un ajutor de stat și are îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurilor cu piața comună. Mai mult, din moment ce ajutorul nu a fost notificat Comisiei, acesta constituie un ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(37)

În momentul de față, Comisia concluzionează că aceste condiții anexate la privatizarea Tractorului implică un ajutor de stat și are îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurilor cu piața comună. Mai mult, din moment ce ajutorul nu a fost notificat Comisiei, acesta constituie un ajutor ilegal.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită neîntârziat o copie a acestei scrisori beneficiarilor potențiali ai ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

În conformitate cu articolul 11(1) din Regulamentul Consiliului menționat mai sus, Comisia cere României să suspende orice ajutor ilegal până când Comisia va lua o decizie cu privire la compatibilitatea acestui ajutor cu piața comună (ordin de suspendare). Comisia solicită României să înceteze neîntârziat orice acțiune care ar continua punerea în aplicare a contractului de privatizare.

Comisia informează România că va informa părțile interesate prin publicarea acestei scrisori, precum și a unui rezumat pertinent al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea de Supraveghere a AELS prin trimiterea unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  Al XXIII-lea Raport privind politica în domeniul concurenței, 1993, p. 255.

1

(2)  Vezi de exemplu Cauza C-344/99 Germania v. Comisia (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003; Cauza conexă C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisia (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994.

2

(3)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

3

(4)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

4

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/26

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 249/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„SLOVENSKÁ PARENICA”

EÜ NR: SK/PGI/005/0485/19.07.2005

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |
| Aadress: | Jána Švermu 43 |
| SK-974 04 Banská Bystrica |

Nimi:

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Aadress:

Jána Švermu 43

SK-974 04 Banská Bystrica

Tel:

(421) 48 430 02 53

Faks:

(421) 48 430 04 03

E-post:

joravcova@indprop.gov.sk

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Cech bryndziarov |
| --- | --- |
| Aadress: | Kostolná č. 5 |
| SK-900 01 Modra |

Nimi:

Cech bryndziarov

Aadress:

Kostolná č. 5

SK-900 01 Modra

Tel:

(421) 33 647 29 74

Faks:

(421) 33 647 29 74

E-post:

peter.lajda@pobox.sk, biocentrum@vup.sk

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Rühm 1.3: Juust

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Slovenská parenica”

4.2.   Kirjeldus: „Slovenská parenica” on aurutatud, kergelt suitsutatud juust, mis on keeratud kaheks 6–8 cm läbimõõduga ja 5–8 cm pikkusega rulliks, mis on omavahel „S”-tähe kujuliselt ühendatud. Rullid on juustunööri või keti abil kokku seotud. Enne rullikeeramist on juusturiba 2–3 mm paksune, 5–8 cm laiune ja 4–6 m pikkune. „Slovenská parenical” on hõrk maitse ning see lõhnab lambapiima ja suitsu järele. Juustu tuntakse juustumassile omase tugevalt kiulise struktuuri järgi. Juust sisaldab vähemalt 53 % kuivainet ning kuivaines on 50 % rasva.

Juustu koostisosadena kasutatakse värsket ja töötlemata lambatoorpiima, mis on saadud vallahhia, parandatud vallahhia, cigaya ja idafriisi lambatõugude kasvatamisel, või värske, ja töötlemata lambatoorpiima ning värske ja töötlemata lehmatoorpiima segu, mis sisaldab vähemalt 50 % lambapiima.

Juustu müükase turul 450–500 grammistes pakendites. Juust on pakitud toidu jaoks sobivasse läbipaistvasse plastpakendisse või tsellofaani kahe ovaalse suhteliselt paksu puutahvli vahele.

Omadused:

Kuju: „Slovenská parenica” toodetakse juusturibana, mis on rullitud kaheks omavahel ühendatud rulliks kõrgusega 5–8 cm ja läbimõõduga 6–8 cm. Traditsiooniliselt on kaks juusturulli omavahel juustunööriga kokku seotud.

Lõhn: „Slovenská parenical” on lambapiimale omane lõhn, samuti suitsune lõhn, mis saadakse juustu suitsutamisest lehtpuusuitsus.

Maitse: mahedamaitseline meeldivalt soolane lambapiimajuust.

Konsistents: elastne, kiulise struktuuriga; katki murdes keerdub lahti.

Värvus: pärast suitsutamist ulatub juustu toon väljastpoolt kollasest pruunini; seestpoolt valgest võikollaseni.

Koostis: kuivainet vähemalt 53 %; rasvasisaldus kuivaines vähemalt 50 %; maksimaalne soolasisaldus 3 %.

Mikrobioloogilised nõuded: sisaldab piimas leiduvaid looduslikke mikroorganisme, näiteks Lactobacilluse, Enterococcuse, Lactococcuse ja Streptococcuse tüved. Juustus ei tohi sisalduda patogeenseid mikroorganisme (Listeria monocytogenes ja Salmonella). Aurutamine 60–70 °C juures tagab osalise pastöriseerimise, mille käigus loomuliku mikrofloora sisaldus väheneb 105-lt ligikaudu 102-le.

4.3.   Geograafiline piirkond: Ajalooliste allikate kohaselt hakati Zvoleni ja Brezno ümbruses aurutatud juustu tootma 19. sajandi alguses. Järk-järgult laienes see traditsioon peaaegu kõikidesse Slovakkia osadesse. Teise maailmasõja lõpust alates on „Slovenská parenica” tootmine koondunud 200 meetrit merepinnast kõrgemal paiknevasse kindlalt piiritletud mägipiirkonda Slovakkias. Varakevadel (märtsis/aprillis) lastakse lambad nimetatud piirkonna madalamates osades asuvatele karjamaadele. Mais ja suvekuudel liiguvad lambad kõrgematele karjamaadele.

Läänest piiravad kõnesolevat piirkonda Biele Karpaty (Valged Karpaadid) mäeaheliku läänenõlvad, Považský Inoveci, Tríbeči, Vtáčniki, Štiavnické vrchy ja Krupinská vrchovina mäed ja kõrgustikud.

Kõnealuse piirkonna lõunapiiri moodustavad Krupinská vrchovina, Cerová vrchovina, Stolické vrchy, Slovenský krasi (Slovakkia karst), Volovské vrchy ja Slanské vrchy mägede ja kõrgustike nõlvad.

Idapiiri moodustavad Vihorlatská vrchovina, Popriečiny, Beskydské predhorie ja Bukovské vrchy mägede ja kõrgustike nõlvad ning Ukraina piir.

Põhjapiiri tähistavad Poola piir; Laborecká vrchovina, Ondavská vrchovina, Ľubovnianska vrchovina, Pieniny, Spišská Magura, Tatry (Tatrad), Skorušinské vrchy, Podbeskydská vrchovina, Oravské Beskydy ja Kysucké Beskydy mägede ja kõrgustike nõlvad; Tšehhi Vabariigi piir; Turzovská vrchovina, Javorníky ja Biele Karpaty (Valged Karpaadid) mägede ja kõrgustike nõlvad ning Skalica piiripunkt.

Taotlus kannab riiginime, sest määratletud geograafiline piirkond moodustab üle 80 % Slovakkia territooriumist. Slovakkia Vabariigi pindala on 49 035 km2. Olles üks väiksemaid ELi liikmesriike, on selle riigi pindala võrdne muude liikmesriikide mõne piirkonna pindalaga.

Kunagi moodustas Slovakkia osa Tšehhoslovakkiast, mis lõhenes 1. jaanuaril 1993 kaheks iseseisvaks riigiks — Tšehhi Vabariigiks ja Slovakkia Vabariigiks.

Selline on taust nimetusele „Slovenská parenica”, mis ei kandnud varem eksisteerinud riigi nime, vaid selle riigi territooriumi ühe osa nime, millest sai iseseisev riik pärast ajaloolisi sündmusi, mis toimusid 1. jaanuaril 1993. Kuna selleks ajaks oli nimi juba kasutusele võetud, rahvusvaheliselt kaitstud ja tarbijatele ülemaailmselt tuntud, taotleb Slovakkia Vabariik selle jätkuvat kaitset ka Euroopa Ühenduse piires.

„Slovenská parenica” juustu toodetakse ühesuguse meetodi järgi kogu määratletud piirkonnas. Määratletud piirkonnas kasvatatakse ühesuguseid lambatõuge, nimelt vallahhia, parandatud valahhia, cigaya ja idafriisi tõugu lambaid ühesuguse floora ning samade klimaatiliste tingimustega karjamaadel, tänu millele tagatakse peamise tooraine — lambapiima — ühtlane kvaliteet.

Kirjalikud dokumendid kinnitavad kõnealuse piirkonna ajaloolist seotust „Slovenská parenica” tootmisega.

4.4.   Päritolutõend: Lehma- ja lambapiima ning „Slovenská parenica” juustu toodetakse üksnes eespool määratletud mägises piirkonnas Slovakkia Vabariigis. Toorpiim töödeldakse juustumassiks ning seejärel valmistatakse sellest parenica kas otse talumajapidamistes või lambafarmides või piim kaalutakse ning saadetakse lambajuustu tootjatele ja meiereidele töötlemiseks. Kõik lambajuustu tootjad ostavad lamba- ja lehmatoorpiima määratletud piirkonda jäävatelt ümberkaudsetelt aladelt.

Piima ostvate tootjate suhtes kohaldatakse kaheetapilist kontrolli- ja dokumenteerimismenetlust. Esimeses etapis kontrollitakse lamba- ja/või lehmapiima tarnijaid. Kontrolli eesmärk on tagada, et tõuaretuspiirkond ja karjamaade asukoht jääksid kindlaksmääratud ala piiresse, samas kontrollitakse ka lambatõuge.

Need põllumajandustootjad, tõuloomapidajad ja tarnijad, kes vastavad spetsifikaadi tingimustele, lisatakse tarnijate nimekirja, mida haldab ja uuendab Cech bryndziarov.

Teises etapis kontrollitakse „Slovenská parenica” tootjaid. Kontroll viiakse läbi selleks, et:

tuvastada kasutatud toormaterjali päritolu, uurides hoolikalt ostuga seotud dokumente ning võrreldes neid tunnustatud tarnijate nimekirjaga;

tagada ostetud toormaterjali koguste ja „Slovenská parenica” müügikoguste kohta esitatud dokumentide põhjal tootmiseks ettenähtud lambapiima osakaal juustus;

tagada tootmise kohta esitatud andmete ja analüüsitulemuste põhjal juustu tootmise ja kvaliteedinäitajate suhtes kehtestatud tingimuste vastavus spetsifikatsioonile.

Oma piimast „Slovenská parenicat” valmistavaid tootjaid kontrollitakse üheetapilise menetluse teel.

Kontrolle viiakse läbi selleks, et tuvastada:

kas tõuaretuspiirkond ja karjamaade asukoht jäävad kindlaksmääratud ala piiresse;

milliseid lambatõuge kasvatatakse;

ostetud toormaterjali koguste ja „Slovenská parenica” müügikoguste kohta esitatud dokumentide põhjal tootmiseks ettenähtud lambapiima osakaal juustus;

tootmise kohta esitatud andmete ja analüüsitulemuste põhjal juustu tootmise ja kvaliteedinäitajate suhtes kehtestatud tingimuste vastavus spetsifikatsioonile.

Toote eristamiseks kinnitatakse selle pakendile nimetus „Slovenská parenica”, tootja nimi ja tootmisettevõtte aadress. See, et toode pärineb kaitstud geograafilisest piirkonnast, tagatakse asjaoluga, et juustutootja ettevõtte geograafiline asukoht on piiratud alal, millel on lubatud toota „Slovenská parenica” juustu.

4.5.   Tootmismeetod: Algselt toodeti parenica juustu lambakarjuste köökides, kus loodi selleks vajalikud temperatuuri- ja ruumitingimused ning kus oli ruumi suitsutamiseks ja ladustamiseks. Kui karjused õppisid ehitama ilmastikukindlamaid ja suuremaid eluruume, hakati parenica juustu tootma ka mägismaa lambafarmides. Mõnes majapidamises on siiani säilinud mägismaa lambafarmide algupärane tootmismeetod. Värske lambapiim või lamba- ja lehmapiima segu, mis sisaldab vähemalt 50 % lambapiima, kalgendatakse temperatuuril 29–32 °C. Tegelikult toimub kalgendumine umbes pool tundi pärast laabi lisamist. Seejärel segatakse kalgendunud juustumassi spetsiaalse harfi meenutava juustukahvliga ning lõigatakse juustunoaga 0,5–1 cm tükkideks. Pärast seda jäetakse pude juustumass settima, enne kui see käte abil tombuks vormitakse. Siis tõstetakse tekkinud tomp marli abil vadakust välja ning jäetakse nõrguma. Kalgend valmistatakse topeltpõhjaga puupressis või roostevabas hoiunõus. Pärast marlist väljavõtmist kaalub lambajuustutükk 3–5 kg.

Pärast nõrgumist ja tahkumist (4–10 tunni möödudes) asetatakse juustutükk puust või roostevabast riiulile käärima. Kääritamine kestab temperatuuril 20–23 °C ligikaudu 24 tundi, mille tulemusena tõuseb juustu pH-tase umbes 5,3ni.

Korralikult käärinud juustutükk lõigatakse seejärel väikesteks tükkideks ja iga parenica juustu jaoks eraldatakse umbes Formula kg osa. Selliselt osadeks jaotatud juust asetatakse puidust piimapütti, milles on soe vesi (vee temperatuur on 60–70 °C). Seejärel hakatakse puuspaatliga piimapüti pinnal kraapima, kuni moodustub pehme juustumass. Selline juustumass eemaldatakse pütist ning üleliigne vesi pigistatakse sellest käte abil välja. Seejärel juustumassi venitatakse ja volditakse, kusjuures venitamist ja voltimist korratakse mitu korda. Taoliselt ettevalmistatud juustumassist tõmmatakse välja ribad, mida vormitakse puust plaadil käe serva abil, kuni see on 4–6 meetri pikkune, umbes 6 cm laiune ja 2–3 mm paksune. Sel viisil pikaks venitatud juusturiba asetatakse varem ettevalmistatud külma küllastunud soolalahusesse. Seejärel eemaldatakse riba soolalahusest, pigistatakse üleliigne soolalahus sellest välja ja asetatakse aluse keskele ning keeratakse kahest otsast kinni hoides ja vastassuunas rullides „S”-tähe kujuliseks. Seejärel seotakse see nööri või ketiga kokku ning asetatakse puust alusele. Pärast puualusel kuivamist asetatakse juust suitsukambrisse ning suitsutatakse lehtpuusuitsus umbes kaks tundi.

4.6.   Seos piirkonnaga: Parenica juustu hakati lambaid kasvatavates talumajapidamistes tootma koduseks kasutamises 18. sajandil. 19. sajandil müüdi seda juba mitte üksnes piirkonnas, kus asub tänapäeval Slovakkia, vaid ka Viinis ja teistes Euroopa linnades.

Kirjalikke märkmeid „Slovenská parenica” kohta on tehtud juba 19. sajandil. 20. sajandi vahetusel elanud tuntud meier, professor Otakar Laxa pidas parenica juustu aurutatud juustu valmistamise kunsti tipuks. Oma 1908. aastal ilmunud raamatu Syrařství („Juustu valmistamine”) esimeses väljaandes viitab ta „Slovenská parenicale” kui unikaalsele juustule ning kirjeldab selle valmistamist ning huvitavat kuju. Kokkuvõtteks kirjutab ta „Slovenská parenica” kohta järgmist:

„Pole ühtki teist juustu, mis oleks nii slovakipärane kui parenica juustud ning neid tuleks lugeda juustutootmise valdkonnas täiesti unikaalseteks.”

Laxa tõstab parenica („juustude kuninganna”) nimelist juustu esile tema märkimisväärse kuju tõttu, mis meenutab slaavlaste esiisade hulgas sagedast kasutamist leidnud dekoratiivset motiivi.

Codex Alimentarius Austricuse (III köide, Viin 1917) kolmandas osas, mis kannab pealkirja „Juustud”, on leheküljel 180 järgmine viide: „Parenica on aurutatud ja venitatud juust, mille valmistamisel tõmmatakse kuumast veest välja juusturibad ja -keermed, mis seejärel rullitakse kokku ja suitsutatakse”. Päritolukohana on selgelt märgitud „Oberungarn”, mis on praegune Slovakkia, ning selle nimi „parenica” on antud slovaki keeles.

„Slovenská parenica” juustule geograafilise tähise taotlemine on põhjendatav selle maine, erakordsete omaduste, tootmismeetodi uudsuse, märkimisväärse kuju, selle tootmiseks vajaminevate oskuste ja sellega seotud traditsioonidega. „Slovenská parenica” erilised omadused tulenevad karjamaadel kasvanud lammaste piima kvaliteedist (vt punkt 4.2), kuid veelgi enam selle erilisest tootmismeetodist, mille käigus juustumassi venitatakse ja volditakse enne, kui seda veelgi rohkem ning korduvalt venitatakse ja volditakse. Kui juustumass on sellisel viisil ette valmistatud, tõmmatakse sellest välja juusturiba, mida vormitakse puidust alusel käeserva abil. Sel viisil vormitud riba kastetakse ettevalmistatud lahusesse, võetakse välja, asetatakse aluse keskele ning keeratakse kahest otsast vastassuunas rullides „S”-tähe kujuliseks. Seejärel seotakse juust juustunööri või keti abil kokku. Selline omapärane juustuvalmistamise meetod on ehe ja määratletud piirkonnale ainuomane. „Slovenská parenica” paistab silma mitte üksnes oma erilise tootmismeetodi poolest, vaid ka seetõttu, et see on juustule ebatavaliselt „S”-tähe kujuline. Juustu kvaliteet tuleneb juustumeistrite oskustest ja kogemustest.

„Slovenská parenica” erilist ja erakordset kvaliteeti kinnitab asjaolu, et selle nimetust kaitstakse kahe bilateraalse lepinguga. Kõnealused lepingud on Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse ja Portugali Vabariigi valitsuse vaheline päritolu nimetuse, päritolu andmete ja muude geograafiliste ning analoogsete näitajate kaitse leping, mis sõlmiti 18. mail 1987, ja Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi ja Austria Vabariigi vaheline päritolu nimetuse, päritolu andmete ning põllumajandus- ja tööstustoodete muude nimetuste kaitse leping, mis sõlmiti 20. jaanuaril 1981.

„Slovenská parenica” eksport on turismi kasvule märkimisväärselt kaasa aidanud. Slovakkiale omased tüüpilised lambakasvatustooted on üheks riigi kaubamärgiks. Isegi teadlikumad välisturistid loobuvad reisbüroode standardpakettidest millegi ebatavalise ja omanäolise kasuks.

Turistid on traditsiooniliselt seostanud Slovakkiat lambakasvatustoodetega, mis on aidanud riigi mainet tõsta ning seda osaliselt tänu „Slovenská parenicale” ja muudele lambakasvatustoodetele, mida turistid oma sagedaste külastuste ajal karjuseonnidest ja lambafarmidest otsivad.

Igal aastal korraldavad Slovakkia linnad aastalaata nimetusega „jarmok”, kus on alati olulisel kohal ka „Slovenská parenica”.

4.7.   Kontrolliasutus: Kvaliteeti ja vastavust „Slovenská parenica” spetsifikatsioonile kontrollib regulaarselt Slovakkia põllumajandusministeeriumilt volitused saanud BEL/NOVAMANN International s.r.o, vastavalt standardile EN 45 011 akrediteeritud CERTEX sertifitseerimisorgan.

4.8.   Märgistus: Tootja, kes valmistab „Slovenská parenicat” vastavalt käesolevale spetsifikatsioonile, võib toodet märgistades, reklaamides ja turustades kasutada nimetust „Slovenská parenica” ning võib seda vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 8 lõikele 2 ja artikli 20 lõikele 2 kasutada kaitstud geograafilise tähisena või kasutada sellel ühenduse sümbolit.

Tootele kinnitatud märgis peab sisaldama esiletõstetult nimetust „Slovenská parenica”.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 24.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/31

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 249/14)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„JIHOČESKÁ ZLATÁ NIVA”

EÜ NR: CZ/PGI/005/0406/20.10.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Aadress: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Nimi:

Úřad průmyslového vlastnictví

Aadress:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Tel:

(420) 220 383 111

Faks:

(420) 224 324 718

E-post:

posta@upv.cz

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | MADETA a.s. |
| --- | --- |
| Aadress: | Rudolfovská 246/83
  CZ-370 50 České Budějovice |
| Tel: | (420) 389 136 111 |
| Faks: | (420) 387 411 944 |
| E-post: | info@madeta.cz |
| Tootmiskoht: | MADETA a.s., závod Český Krumlov, Česká republika |
| Tel: | (420) 380 779 111 |
| Faks: | (420) 380 711 485 |
| Koosseis: | tootjad/töötlejad ( X ) muud ( ) |

Nimi:

MADETA a.s.

Aadress:

Rudolfovská 246/83

CZ-370 50 České Budějovice

Tel:

(420) 389 136 111

Faks:

(420) 387 411 944

E-post:

info@madeta.cz

Tootmiskoht:

MADETA a.s., závod Český Krumlov, Česká republika

Tel:

(420) 380 779 111

Faks:

(420) 380 711 485

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

Käesolev taotlus on erand nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikest 1, sest piirkonnas on vaid üks tootja. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 artikli 2 tingimused on täidetud.

3.   Toote liik:

Klass 1.3: Juust.

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Jihočeská Zlatá Niva”

4.2.   Kirjeldus: Peamine tooraine, mida selle naturaalse hallitusjuustu valmistamiseks on kasutatud, on meiereis töödeldud lehmapiim. Juust on valmistatud üksnes piiritletud alalt saadud piimast.

Välimus: juust on rattakujuline, läbimõõduga 180–200 mm ja ligikaudu 10 cm kõrge (kaal ligikaudu 2,8 kg); pesemise või kraapimise jäljed koorel, sinakasroheline hallitus kogu juustul ja osaliselt vahane juustu pealispind ei ole defektid. Juustu pind võib värvuselt olla kreemjas kuni helepruun.

Sisemus: juustu sisemus on värvuselt kreemjasvalge kuni võikarva, juustu sees on korrapärane hallituse marmormuster, mille värvus ulatub rohelisest sinakasroheliseni, ning äratuntavad torkemärgid.

Juustu konsistents: pehmem kui „Jihočeská Niva”, kuivaine rasvasisaldusega 50 %; tainjas; ühtlaselt laagerdunud; võõrhallituse esinemine ei ole lubatud.

Maitse, lõhn: soolane, teravamaitseline, aromaatne, terava järelmaitsega, kultiveeritud Penicillium roqueforti hallitusele omase maitsega.

Toote müügivorm: juustu turustatakse üksnes rattakujulise ligikaudu 2,8 kg kaaluva tükina.

Füüsilised/keemilised nõuded:

kuivainesisaldus: 52 %

| — | lubatud negatiivsed lahknevused kuivaine sisalduses: -1 |
| --- | --- |

—

lubatud negatiivsed lahknevused kuivaine sisalduses: -1

| — | positiivsed lahknevused kuivaine sisalduses ei ole defekt |
| --- | --- |

—

positiivsed lahknevused kuivaine sisalduses ei ole defekt

rasvasisaldus kuivaines: 60 %

| — | lubatud rasvasisaldus kuivaines: 60 % – < 65 % |
| --- | --- |

—

lubatud rasvasisaldus kuivaines: 60 % – < 65 %

soolasisaldus: 2,5 – 6 %

Mikrobioloogilised omadused: juust sisaldab kultiveeritud Penicillium roqueforti hallitust PY või PV, CB või PR1 (kuni PR4). Lisaks peab juust mikrobioloogiliste nõuete osas vastama ka toiduohutuse ja tootmisprotsessi hügieeni standardnõuetele.

Pakendamine: pakend peab olema puhas ja terve, katma kogu juustu pinna ning olema nõuetekohaselt märgistatud.

4.3.   Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond on Lõuna-Böömimaa, mille piirid on määratletud riigi territoriaalse jaotuse seaduses nr 36/1960 (Sbirka zakonu, viimane redaktsioon).

4.4.   Päritolutõend: Lisaks tavapärastele proovidele kontrollitakse kõiki saabuvaid piimatsisterne, et teha kindlaks, et neis ei sisaldu inhibiitorite jääke. Kõik partiid on kogu laagerdumise ja pakendamise protsessi jooksul märgistatud. Igast partiist võetakse laboris kogu protsessi käigus proove alates piimast kuni müügivalmis juustuni (töö käigu ja valmistoote kontroll). Kõikide võetud proovide andmed registreeritakse nõuetekohaselt.

Piimatarnijate ja valmistoodete kokkuostjate kohta peetakse keskregistrit.

Kõik tootmisprotsessi käigus kasutatavad toorained peavad vastama asjaomase tootja (tarnija) spetsifikaadile; neid spetsifikaate ajakohastatakse. Tooraine tarnijad peavad esitama tootjale kinnituse, et tooraine ei sisalda geneetiliselt muundatud organisme, ning teavet allergeenide esinemise kohta.

Kasutatakse toidu jaoks sobivat pakendit.

„Jihočeská Zlatá Niva” sinihallitusjuustu valmistamist reguleerib HACCP-süsteem ning seda kontrollitakse hea hügieeni ja tootmistava juhistes kehtestatud kontrollisüsteemi abil; kõikide proovide andmed (labori märkmed, tehnilised andmed, elektroonilise LAB-süsteemi andmed ja proovide andmed) säilitatakse.

Lõpptoode peab vastama asjakohastele hügieeninõuetele.

Kõiki valmistamise etappe ja vastavust spetsifikaatidele jälgib pidevalt Lõuna-Böömimaa piirkondlik veterinaaramet (Krajská veterinární správa).

Lisaks muudele andmetele on pakendile märgitud ka valmistaja andmed (ettevõtte nimi ja aadress).

4.5.   Tootmismeetod: Meiereis töödeldud piim rasvasisaldusega 5,35 % valatakse juustu tootmise seadmesse ning lisatakse tavapäraselt kasutatavaid kultuure, mis tagavad juustu hea hapnemise kogu tootmis- ja valmimisprotsessi jooksul. „Jihočeská Zlatá Niva” iseloomuliku maitse annab aastakümneid kasutatud kultiveeritud Penicillium roqueforti hallitus (vt alapunkt 4.2), mis on toiduainetööstuses tavaliselt saadaval. Pärast laabi lisamist ja piima kalgendumist pannakse tekkinud juustuterad rattakujulistesse vormidesse. Vadak nõrutatakse ja piiratud temperatuuril arendatakse välja mikrofloora kultuur. Juust soolatakse kahes etapis: esiteks soolvees ja siis jämedateralise soolaga hõõrudes. Varem laagerdus juust alati paekivisse uuristatud looduslikes keldrites. Kõnealuse sinihallitusjuustu tootmismahu suurenemise tõttu ehitati 2005. aastal konditsioneeritud laagerdumiskeldrid, kus on temperatuuri ja niiskuse kontrollimise võimalus. Juust laagerdub keldrites vähemalt kuus nädalat. Laagerdunud juustu pind pestakse või kraabitakse puhtaks ning seejärel pakitakse juust alumiiniumfooliumisse. Pakend peab olema terve, puhas ja nõuetekohaselt märgistatud.

Toote biotehnoloogiliste omaduste tõttu tuleb sinihallitusjuust pakendada otse tootmisrajatises. See on vajalik ka toote kvaliteedi, hügieeni ja puhtuse tagamiseks, samuti selleks, et juust ei seguneks mõne muu piirkonna juustuga ning ka toote jälgitavuse võimaldamiseks.

4.6.   Seos piirkonnaga: „Jihočeská Zlatá Niva” sinihallitusjuustu on valmistatud Český Krumlovi meiereis samal meetodil alates 1951. aastast. Sinihallitusjuustude, mille rasvasisaldus kuivaines on 60 %, tootmine algas Český Krumlov'is mõned aastad pärast 50 % rasvasisaldusega juustude tootmise algust. Juust on saanud oma nime Šumava niitude ja karjamaade järgi, kust pärineb juustu peamine tooraine — lehmapiim —, mis tarnitakse Český Krumlovi meiereisse Lõuna-Böömimaalt, täpsemalt Šumava eelmäestikust. Piim pärineb ühest vähim saastatud piirkonnast. Karjamaad asuvad Novohradské Hory, Blanský lesi ja Šumava kaitsealadel ning piirkonna ainulaadne taimestik avaldab piima maitsele positiivset mõju.

Nimetatud karjamaadel on piirkonnale omane mitmekesine taimestik. Iseloomulikud on lühikesevarrelised taimed (metspipar, lõikehein jne) kõrvuti teatavate piirkonnale omaste haruldaste liikidega. Üks eriline endeemiline taim on Phyteuma nigrum. Samuti on piirkonnas levinud Gentiana pannonica, Ligusticum mutellina, Arnica montana, Gentianella praecox subsp. Bohemica, teatavat liiki maismaaorhideed jne.

Seda mitmekesist ja karmi maastikku iseloomustab väga puhas keskkond, eriti Český Krumlovi piirkonnas ja Šumava eelmäestikus (1990. aastal kuulutatud UNESCO biosfäärikaitsealaks). Tõestusena Lõuna-Böömimaa eriti väärtusliku looduskeskkonna kohta on mitmed maastikud ametlikult kaitse alla võetud, kaks neist UNESCO kaitse alla.

Loomulikult on „Jihočeská Zlatá Niva” juustu kvaliteedile ja omadustele avaldanud mõju ka kohalike elanike põlvest põlve edasi antud kogemused selle sinihallitusjuustu valmistamisel.

„Jihočeská Zlatá Niva” sinihallitusjuust on tšehhi turul väga kõrgelt hinnatud nii tavatarbijate kui ka piimatööstuse spetsialistide hulgas. Aastaid on „Jihočeská Zlatá Niva” saanud riiklikel juustunäitustel spetsialistidest koosnevatelt žüriidelt kohti paremate hulgas:

2003: teine koht

2004: teine koht

2006: teine koht

2007: kolmas koht

„Jihočeská Zlatá Niva” juustu hindavad kõrgelt ka mitteasjatundjad.

Sinihallitusjuustud on tarbijate hulgas (üldiselt) populaarsed. „Jihočeská Zlatá Niva” tootmis- ja müügimahud on väiksemad kui „Jihočeská Niva” müügimahud, kuid on tootjate andemete kohaselt püsinud muutumatuna alates 2004. aastast:

2003. aastal müüdi 126 680 kg

2004. aastal müüdi 115 703 kg

2005. aastal müüdi 117 314 kg

2006. aastal müüdi 112 400 kg

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj |
| --- | --- |
| Aadress: | Inspektorát Český Krumlov |
| Domoradice 126 |
| CZ-381 25 Český Krumlov |

Nimi:

Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj

Aadress:

Inspektorát Český Krumlov

Domoradice 126

CZ-381 25 Český Krumlov

Tel:

(420) 380 711 333, (420) 380 711 941

Faks:

(420) 380 711 759

E-post:

nsp.cesky-krumlov.kvsc@svscr.cz

4.8.   Märgistus: —

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---