# Den Europæiske Unions C 242E/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 242E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang16. oktober 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 242E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang16. oktober 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | RÅDET |
| 2007/C 242E/01 | Fælles holdning (EF) nr. 11/2007 af 23. juli 2007 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om papirløse rammer for told og handel | 1 |
| 2007/C 242E/02 | Fælles holdning (EF) nr. 12/2007 af 23. juli 2007 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (
  1
  ) | 11 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2007/C 242E/01

Fælles holdning (EF) nr. 11/2007 af 23. juli 2007 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om papirløse rammer for told og handel

1

2007/C 242E/02

Fælles holdning (EF) nr. 12/2007 af 23. juli 2007 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 16.10.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 242/1

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 11/2007

fastlagt af Rådet den 23. juli 2007

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2007/EF af ... om papirløse rammer for told og handel

(2007/C 242 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95 og 135,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabet og medlemsstaterne har med Lissabon-dagsordenen forpligtet sig til at øge konkurrenceevnen hos virksomheder, som opererer i Europa. Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (Idabc) (3) bør Kommissionen og medlemsstaterne tilvejebringe ydedygtige, effektive og interoperable informations- og kommunikationssystemer til informationsudveksling mellem offentlige forvaltninger og Fællesskabets borgere. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet og medlemsstaterne har med Lissabon-dagsordenen forpligtet sig til at øge konkurrenceevnen hos virksomheder, som opererer i Europa. Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (Idabc) (3) bør Kommissionen og medlemsstaterne tilvejebringe ydedygtige, effektive og interoperable informations- og kommunikationssystemer til informationsudveksling mellem offentlige forvaltninger og Fællesskabets borgere.

| (2) | Som led i den paneuropæiske e-forvaltningsaktion i henhold til afgørelse 2004/387/EF bør der iværksættes foranstaltninger til at gøre tilrettelæggelsen af toldkontrol mere effektiv og til at sikre en løbende datastrøm for at gøre toldklarering mere effektiv, mindske de administrative byrder, bekæmpe svig, organiseret kriminalitet og terrorisme, beskytte budgetinteresser samt intellektuel ejendomsret og kulturarven, øge produktsikkerheden og sikkerheden i den internationale handel og øge sundheds- og miljøbeskyttelsen. Til dette formål er informations- og kommunikationsteknologier til toldformål af største betydning. |
| --- | --- |

(2)

Som led i den paneuropæiske e-forvaltningsaktion i henhold til afgørelse 2004/387/EF bør der iværksættes foranstaltninger til at gøre tilrettelæggelsen af toldkontrol mere effektiv og til at sikre en løbende datastrøm for at gøre toldklarering mere effektiv, mindske de administrative byrder, bekæmpe svig, organiseret kriminalitet og terrorisme, beskytte budgetinteresser samt intellektuel ejendomsret og kulturarven, øge produktsikkerheden og sikkerheden i den internationale handel og øge sundheds- og miljøbeskyttelsen. Til dette formål er informations- og kommunikationsteknologier til toldformål af største betydning.

| (3) | I Rådets resolution af 5. december 2003 om etablering af enkle og papirløse rammer for told og handel, som følger op på Kommissionens meddelelse om enkle og papirløse rammer for told og handel (4), opfordres Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne at opstille en flerårig strategisk plan for skabelse af et sammenhængende og interoperabelt elektronisk toldsystem for Fællesskabet. Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), kræver, at der anvendes databehandlingsteknikker til indgivelse af summariske angivelser og elektronisk dataudveksling mellem toldmyndighederne med henblik på at basere toldkontrollen på automatiserede risikoanalysesystemer. |
| --- | --- |

(3)

I Rådets resolution af 5. december 2003 om etablering af enkle og papirløse rammer for told og handel, som følger op på Kommissionens meddelelse om enkle og papirløse rammer for told og handel (4), opfordres Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne at opstille en flerårig strategisk plan for skabelse af et sammenhængende og interoperabelt elektronisk toldsystem for Fællesskabet. Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), kræver, at der anvendes databehandlingsteknikker til indgivelse af summariske angivelser og elektronisk dataudveksling mellem toldmyndighederne med henblik på at basere toldkontrollen på automatiserede risikoanalysesystemer.

| (4) | Det er derfor nødvendigt at opstille de mål, som skal opfyldes med henblik på at skabe papirløse rammer for told og handel, samt at tilvejebringe struktur, midler og tidsfrister herfor. |
| --- | --- |

(4)

Det er derfor nødvendigt at opstille de mål, som skal opfyldes med henblik på at skabe papirløse rammer for told og handel, samt at tilvejebringe struktur, midler og tidsfrister herfor.

| (5) | Kommissionen bør gennemføre denne beslutning i nært samarbejde med medlemsstaterne. Det er derfor nødvendigt at specificere de berørte parters respektive ansvarsområder og opgaver og bestemme, hvorledes omkostningerne skal fordeles mellem Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bør gennemføre denne beslutning i nært samarbejde med medlemsstaterne. Det er derfor nødvendigt at specificere de berørte parters respektive ansvarsområder og opgaver og bestemme, hvorledes omkostningerne skal fordeles mellem Kommissionen og medlemsstaterne.

| (6) | Kommissionen og medlemsstaterne bør dele ansvaret for fællesskabs-komponenterne og de nationale komponenter i kommunikations- og informationsudvekslingssystemerne i overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 253/2003/EF af 11. februar 2003 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF (Told 2007) (6) og under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2235/2002/EF af 3. december 2002 om et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis-programmet 2003-2007) (7). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen og medlemsstaterne bør dele ansvaret for fællesskabs-komponenterne og de nationale komponenter i kommunikations- og informationsudvekslingssystemerne i overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 253/2003/EF af 11. februar 2003 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF (Told 2007) (6) og under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2235/2002/EF af 3. december 2002 om et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis-programmet 2003-2007) (7).

| (7) | For at sikre, at denne beslutning efterleves, og for at skabe sammenhæng mellem de forskellige systemer, der skal udvikles, er det nødvendigt at indføre en overvågningsmekanisme. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at denne beslutning efterleves, og for at skabe sammenhæng mellem de forskellige systemer, der skal udvikles, er det nødvendigt at indføre en overvågningsmekanisme.

| (8) | Medlemsstaterne og Kommissionen bør udarbejde regelmæssige rapporter med oplysninger om fremskridt med hensyn til gennemførelsen af denne beslutning. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør udarbejde regelmæssige rapporter med oplysninger om fremskridt med hensyn til gennemførelsen af denne beslutning.

| (9) | Det er med henblik på at skabe papirløse rammer nødvendigt med et nært samarbejde mellem Kommissionen, toldmyndighederne og erhvervsdrivende. Toldpolitikgruppen bør med henblik på at lette dette samarbejde varetage koordinationen af de til gennemførelsen af denne beslutning nødvendige aktiviteter. Erhvervsdrivende bør høres både på nationalt plan og EF-plan på alle stadier i forberedelsen af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(9)

Det er med henblik på at skabe papirløse rammer nødvendigt med et nært samarbejde mellem Kommissionen, toldmyndighederne og erhvervsdrivende. Toldpolitikgruppen bør med henblik på at lette dette samarbejde varetage koordinationen af de til gennemførelsen af denne beslutning nødvendige aktiviteter. Erhvervsdrivende bør høres både på nationalt plan og EF-plan på alle stadier i forberedelsen af disse aktiviteter.

| (10) | Tiltrædelseslande og kandidatlande bør have mulighed for at deltage i disse aktiviteter som led i deres forberedelser på tiltrædelse. |
| --- | --- |

(10)

Tiltrædelseslande og kandidatlande bør have mulighed for at deltage i disse aktiviteter som led i deres forberedelser på tiltrædelse.

| (11) | Målet for denne beslutning, nemlig skabelsen af papirløse rammer for told og handel, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af målets omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går beslutningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(11)

Målet for denne beslutning, nemlig skabelsen af papirløse rammer for told og handel, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af målets omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går beslutningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (12) | De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne beslutning, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(12)

De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne beslutning, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).

| (13) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at forlænge de tidsfrister, der er fastsat i denne beslutnings artikel 4, stk. 2, 3 og 5. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne beslutning, bør foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF — |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at forlænge de tidsfrister, der er fastsat i denne beslutnings artikel 4, stk. 2, 3 og 5. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne beslutning, bør foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Elektroniske toldsystemer

Kommissionen og medlemsstaterne opretter sikrede, integrerede, interoperable og tilgængelige elektroniske toldsystemer til udveksling af data i toldangivelser, ledsagedokumenter til toldangivelser og certifikater og udveksling af andre relevante oplysninger.

Kommissionen og medlemsstaterne tilvejebringer strukturen og midlerne til driften af disse elektroniske toldsystemer.

Artikel 2

Mål

1.   De elektroniske toldsystemer, jf. artikel 1,udformes med henblik på at opfylde følgende mål:

| a) | at lette indførsels- og udførselsprocedurerne |
| --- | --- |

a)

at lette indførsels- og udførselsprocedurerne

| b) | at nedsætte omkostningerne ved administration og overholdelse af bestemmelserne og sikre en hurtigere fortoldningsproces |
| --- | --- |

b)

at nedsætte omkostningerne ved administration og overholdelse af bestemmelserne og sikre en hurtigere fortoldningsproces

| c) | at koordinere en fælles tilgang til kontrol af varer |
| --- | --- |

c)

at koordinere en fælles tilgang til kontrol af varer

| d) | at bidrage til at sikre en korrekt opkrævning af al told og andre afgifter |
| --- | --- |

d)

at bidrage til at sikre en korrekt opkrævning af al told og andre afgifter

| e) | at levere og modtage hurtig og relevant information med hensyn til den internationale forsyningskæde |
| --- | --- |

e)

at levere og modtage hurtig og relevant information med hensyn til den internationale forsyningskæde

| f) | at sikre en løbende datastrøm både mellem eksport- og importlandenes myndigheder og mellem toldmyndighederne og de økonomiske operatører, således at data, der er indlæst i systemet, kan bruges igen. |
| --- | --- |

f)

at sikre en løbende datastrøm både mellem eksport- og importlandenes myndigheder og mellem toldmyndighederne og de økonomiske operatører, således at data, der er indlæst i systemet, kan bruges igen.

De elektroniske toldsystemer integreres og udvikles på en måde, der står i forhold til de i første afsnit fastsatte mål.

2.   Målene i stk. 1, første afsnit, realiseres ved hjælp af mindst følgende midler:

| a) | harmoniseret informationsudveksling på basis af internationalt anerkendte datamodeller og meddelelsesformater |
| --- | --- |

a)

harmoniseret informationsudveksling på basis af internationalt anerkendte datamodeller og meddelelsesformater

| b) | omstrukturering af toldprocesserne og de toldrelaterede processer for at gøre dem så ydedygtige og effektive som muligt, for at forenkle dem og for at mindske omkostningerne ved overholdelse af toldbestemmelserne |
| --- | --- |

b)

omstrukturering af toldprocesserne og de toldrelaterede processer for at gøre dem så ydedygtige og effektive som muligt, for at forenkle dem og for at mindske omkostningerne ved overholdelse af toldbestemmelserne

| c) | adgang for de erhvervsdrivende til en bred vifte af elektroniske toldtjenester, som sætter disse erhvervsdrivende i stand til at fungere sammen med en hvilken som helst medlemsstats toldmyndigheder. |
| --- | --- |

c)

adgang for de erhvervsdrivende til en bred vifte af elektroniske toldtjenester, som sætter disse erhvervsdrivende i stand til at fungere sammen med en hvilken som helst medlemsstats toldmyndigheder.

3.   Fællesskabet fremmer med henblik på stk. 1 de elektroniske toldsystemers interoperabilitet med tredjelandes eller internationale organisationers toldsystemer og erhvervsdrivende i tredjelandes adgang hertil med sigte på at skabe papirløse rammer på internationalt plan, hvor dette er muligt i henhold til internationale aftaler, og under forudsætning af, at der findes passende finansielle ordninger.

Artikel 3

Dataudveksling

1.   Fællesskabets og medlemsstaternes elektroniske toldsystemer anvendes til dataudveksling mellem medlemsstaternes toldmyndigheder samt mellem disse myndigheder og følgende:

| a) | erhvervsdrivende |
| --- | --- |

a)

erhvervsdrivende

| b) | Kommissionen |
| --- | --- |

b)

Kommissionen

| c) | andre administrationer eller offentlige instanser, som er involveret i internationale varebevægelser (i det følgende benævnt »andre administrationer eller instanser«). |
| --- | --- |

c)

andre administrationer eller offentlige instanser, som er involveret i internationale varebevægelser (i det følgende benævnt »andre administrationer eller instanser«).

2.   Offentliggørelse eller videregivelse af data skal ske under fuld overholdelse af gældende bestemmelser vedrørende beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10).

Artikel 4

Systemer, tjenester samt tidsfrister

1.   Medlemsstaterne skal i samarbejde med Kommissionen gøre følgende elektroniske toldsystemer operationelle i henhold til de krav og tidsfrister, der er fastsat i gældende ret:

| a) | systemer til indførsel og udførsel, der fungerer sammen med forsendelsessystemet, og som muliggør en løbende datastrøm fra et toldsystem til et andet overalt i Fællesskabet |
| --- | --- |

a)

systemer til indførsel og udførsel, der fungerer sammen med forsendelsessystemet, og som muliggør en løbende datastrøm fra et toldsystem til et andet overalt i Fællesskabet

| b) | et system til identifikation og registrering af erhvervsdrivende, der fungerer sammen med de autoriserede økonomiske operatørers system, således at disse erhvervsdrivende kun skal registreres en enkelt gang for alle de kontakter, de skal have med toldmyndighederne i hele Fællesskabet, under hensyntagen til allerede eksisterende fællesskabssystemer eller nationale systemer |
| --- | --- |

b)

et system til identifikation og registrering af erhvervsdrivende, der fungerer sammen med de autoriserede økonomiske operatørers system, således at disse erhvervsdrivende kun skal registreres en enkelt gang for alle de kontakter, de skal have med toldmyndighederne i hele Fællesskabet, under hensyntagen til allerede eksisterende fællesskabssystemer eller nationale systemer

| c) | et system for autorisationsproceduren, herunder informations- og høringsprocessen, og forvaltning af certifikater til autoriserede økonomiske operatører samt registrering af disse certifikater i en database, som toldmyndighederne har adgang til. |
| --- | --- |

c)

et system for autorisationsproceduren, herunder informations- og høringsprocessen, og forvaltning af certifikater til autoriserede økonomiske operatører samt registrering af disse certifikater i en database, som toldmyndighederne har adgang til.

2.   Medlemsstaterne etablerer i samarbejde med Kommissionen og senest den ... (11) fælles toldportaler, hvor de erhvervsdrivende kan indhente de fornødne oplysninger til toldtransaktioner i alle medlemsstaterne, og påser, at de bliver operationelle.

3.   Kommissionen etablerer i samarbejde med medlemsstaterne og senest den ... (12) integrerede rammer for tarifering, som muliggør tilslutning til andre import- og eksportrelaterede systemer i Kommissionen og medlemsstaterne, og påser, at de bliver operationelle.

4.   Kommissionen evaluerer i fællesskab med medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen og senest den ... (11) fælles funktionelle specifikationer for:

| a) | rammerne for et enkelt adgangssted, således at de erhvervsdrivende kan benytte en enkelt grænseflade til at indgive elektroniske toldangivelser, også selv om toldproceduren gennemføres i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

rammerne for et enkelt adgangssted, således at de erhvervsdrivende kan benytte en enkelt grænseflade til at indgive elektroniske toldangivelser, også selv om toldproceduren gennemføres i en anden medlemsstat

| b) | elektroniske grænseflader til de erhvervsdrivende, således at de, selv om flere medlemsstater er involveret, kan foretage alle toldforretninger med toldmyndighederne i den medlemsstat, hvor de er etableret, og |
| --- | --- |

b)

elektroniske grænseflader til de erhvervsdrivende, således at de, selv om flere medlemsstater er involveret, kan foretage alle toldforretninger med toldmyndighederne i den medlemsstat, hvor de er etableret, og

| c) | »single window«-tjeneste, som muliggør en løbende datastrøm mellem erhvervsdrivende og toldmyndighederne, mellem toldmyndighederne og Kommissionen og mellem toldmyndighederne og andre administrationer eller instanser, og som sætter erhvervsdrivende i stand til at afgive alle oplysninger til toldvæsenet, som er nødvendige til toldbehandling ved import eller eksport, herunder oplysninger som kræves i henhold til anden lovgivning end toldlovgivningen. |
| --- | --- |

c)

»single window«-tjeneste, som muliggør en løbende datastrøm mellem erhvervsdrivende og toldmyndighederne, mellem toldmyndighederne og Kommissionen og mellem toldmyndighederne og andre administrationer eller instanser, og som sætter erhvervsdrivende i stand til at afgive alle oplysninger til toldvæsenet, som er nødvendige til toldbehandling ved import eller eksport, herunder oplysninger som kræves i henhold til anden lovgivning end toldlovgivningen.

5.   Senest tre år efter positiv evaluering af de fælles funktionelle specifikationer, der er omhandlet i stk. 4, litra a) og b), bestræber medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen sig på at etablere rammerne for fælles adgangssteder og elektroniske grænseflader og gøre dem operationelle.

6.   Medlemsstaterne og Kommissionen bestræber sig på at etablere rammer for »single windows«-tjenester og gøre det operationelt. Evalueringen af de fremskridt, der er gjort på dette område, medtages i de rapporter, der er nævnt i artikel 12.

7.   Fællesskabet og medlemsstaterne sørger for passende vedligeholdelse og nødvendige forbedringer af de systemer og tjenester, der er omhandlet i denne artikel 4.

Artikel 5

Komponenter og ansvarsområder

1.   De elektroniske toldsystemer består af fællesskabskomponenter og nationale komponenter.

2.   Fællesskabskomponenterne i elektroniske toldsystemer omfatter bl.a. følgende:

| a) | relevante gennemførlighedsundersøgelser og fælles funktionelle og tekniske systemspecifikationer |
| --- | --- |

a)

relevante gennemførlighedsundersøgelser og fælles funktionelle og tekniske systemspecifikationer

| b) | fælles produkter og tjenester, herunder de nødvendige fælles referencesystemer for told- og toldrelateret information |
| --- | --- |

b)

fælles produkter og tjenester, herunder de nødvendige fælles referencesystemer for told- og toldrelateret information

| c) | tjenester fra det fælles kommunikationsnet/den fælles systemgrænseflade (CCN/CSI) til brug for medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

tjenester fra det fælles kommunikationsnet/den fælles systemgrænseflade (CCN/CSI) til brug for medlemsstaterne

| d) | koordinationsaktiviteter, som medlemsstater og Kommissionen udfører, når de implementerer og opererer elektroniske toldsystemer inden for det fælles EF-domæne |
| --- | --- |

d)

koordinationsaktiviteter, som medlemsstater og Kommissionen udfører, når de implementerer og opererer elektroniske toldsystemer inden for det fælles EF-domæne

| e) | koordinationsaktiviteter, som Kommissionen udfører, når den implementerer og opererer elektroniske toldsystemer inden for det eksterne EF-domæne, bortset fra tjenester, der er beregnet til at opfylde nationale krav. |
| --- | --- |

e)

koordinationsaktiviteter, som Kommissionen udfører, når den implementerer og opererer elektroniske toldsystemer inden for det eksterne EF-domæne, bortset fra tjenester, der er beregnet til at opfylde nationale krav.

3.   De nationale komponenter i de elektroniske toldsystemer omfatter bl.a. følgende:

| a) | de nationale funktionelle og tekniske systemspecifikationer |
| --- | --- |

a)

de nationale funktionelle og tekniske systemspecifikationer

| b) | de nationale systemer, herunder databaser |
| --- | --- |

b)

de nationale systemer, herunder databaser

| c) | netsammenkoblinger mellem toldmyndigheder og erhvervsdrivende, mellem toldmyndigheder og andre administrationer eller instanser i samme medlemsstat |
| --- | --- |

c)

netsammenkoblinger mellem toldmyndigheder og erhvervsdrivende, mellem toldmyndigheder og andre administrationer eller instanser i samme medlemsstat

| d) | programmel eller udstyr, som en medlemsstat anser for nødvendigt til at sikre fuld anvendelse af systemet. |
| --- | --- |

d)

programmel eller udstyr, som en medlemsstat anser for nødvendigt til at sikre fuld anvendelse af systemet.

Artikel 6

Kommissionens opgaver

Kommissionen varetager bl.a. følgende opgaver:

| a) | koordination af etablering, overensstemmelsesprøvning, ibrugtagning, drift og støtte af EF-komponenterne, hvad angår elektroniske toldsystemer |
| --- | --- |

a)

koordination af etablering, overensstemmelsesprøvning, ibrugtagning, drift og støtte af EF-komponenterne, hvad angår elektroniske toldsystemer

| b) | koordination af de systemer og tjenester, der er omhandlet i denne beslutning, med andre relevante projekter for e-forvaltning på fællesskabsplan |
| --- | --- |

b)

koordination af de systemer og tjenester, der er omhandlet i denne beslutning, med andre relevante projekter for e-forvaltning på fællesskabsplan

| c) | fuldførelse af de opgaver, der er pålagt den i henhold til den flerårige strategiske plan, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

fuldførelse af de opgaver, der er pålagt den i henhold til den flerårige strategiske plan, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2

| d) | koordination af udviklingen af fællesskabskomponenter og nationale komponenter med henblik på samtidig gennemførelse af projekter |
| --- | --- |

d)

koordination af udviklingen af fællesskabskomponenter og nationale komponenter med henblik på samtidig gennemførelse af projekter

| e) | koordination på fællesskabsplan af elektroniske toldtjenester og »single window«-tjenester med henblik på at fremme og implementere disse på nationalt plan |
| --- | --- |

e)

koordination på fællesskabsplan af elektroniske toldtjenester og »single window«-tjenester med henblik på at fremme og implementere disse på nationalt plan

| f) | koordination af uddannelsesbehov. |
| --- | --- |

f)

koordination af uddannelsesbehov.

Artikel 7

Medlemsstaternes opgaver

1.   Medlemsstaterne varetager bl.a. følgende opgaver:

| a) | koordination af etablering, overensstemmelsesprøvning, ibrugtagning, drift og støtte af de nationale komponenter, hvad angår elektroniske toldsystemer |
| --- | --- |

a)

koordination af etablering, overensstemmelsesprøvning, ibrugtagning, drift og støtte af de nationale komponenter, hvad angår elektroniske toldsystemer

| b) | koordination af de systemer og tjenester, der er omhandlet i denne beslutning, med andre relevante projekter for e-forvaltning på nationalt plan |
| --- | --- |

b)

koordination af de systemer og tjenester, der er omhandlet i denne beslutning, med andre relevante projekter for e-forvaltning på nationalt plan

| c) | fuldførelse af de opgaver, der er pålagt dem i henhold til den flerårige strategiske plan, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

fuldførelse af de opgaver, der er pålagt dem i henhold til den flerårige strategiske plan, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2

| d) | løbende underretning af Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de har truffet for, at deres respektive administrationer eller erhvervsdrivende til fulde kan gøre brug af elektroniske toldsystemer |
| --- | --- |

d)

løbende underretning af Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de har truffet for, at deres respektive administrationer eller erhvervsdrivende til fulde kan gøre brug af elektroniske toldsystemer

| e) | fremme og implementering på nationalt plan af elektroniske toldtjenester og »single window«-tjenester |
| --- | --- |

e)

fremme og implementering på nationalt plan af elektroniske toldtjenester og »single window«-tjenester

| f) | fornøden uddannelse af toldembedsmænd og andre kompetente embedsmænd. |
| --- | --- |

f)

fornøden uddannelse af toldembedsmænd og andre kompetente embedsmænd.

2.   Medlemsstaterne vurderer og meddeler hvert år Kommissionen, hvilke menneskelige, budgetmæssige og tekniske ressourcer der er nødvendige til at efterkomme artikel 4 og den flerårige strategiske plan, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2.

3.   Hvis der opstår risiko for, at en handling, som overvejes af en medlemsstat i relation til etableringen eller driften af elektroniske toldsystemer, kan være til skade for disse systemers interoperabilitet eller drift i almindelighed, underretter den pågældende medlemsstat Kommissionen herom forud for en sådan handling.

Artikel 8

Strategi og koordination

1.   Kommissionen varetager i fællesskab med medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen bl.a. følgende opgaver:

| a) | fastlæggelse af strategier, nødvendige ressourcer og udviklingsfaser |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse af strategier, nødvendige ressourcer og udviklingsfaser

| b) | koordination af alle aktiviteter vedrørende elektronisk told, således at det sikres, at ressourcer, herunder ressourcer, der allerede er anvendt på nationalt plan og fællesskabsplan, udnyttes på den bedste og mest effektive måde |
| --- | --- |

b)

koordination af alle aktiviteter vedrørende elektronisk told, således at det sikres, at ressourcer, herunder ressourcer, der allerede er anvendt på nationalt plan og fællesskabsplan, udnyttes på den bedste og mest effektive måde

| c) | koordination af de retlige, operationelle, uddannelsesmæssige og it-udviklingsrelaterede aspekter samt fremskaffelse af oplysning til toldmyndighederne og erhvervsdrivende om disse aspekter |
| --- | --- |

c)

koordination af de retlige, operationelle, uddannelsesmæssige og it-udviklingsrelaterede aspekter samt fremskaffelse af oplysning til toldmyndighederne og erhvervsdrivende om disse aspekter

| d) | koordination af alle berørte parters gennemførelsesaktiviteter |
| --- | --- |

d)

koordination af alle berørte parters gennemførelsesaktiviteter

| e) | sikring af, at alle berørte parter overholder de tidsfrister, der er fastsat i artikel 4. |
| --- | --- |

e)

sikring af, at alle berørte parter overholder de tidsfrister, der er fastsat i artikel 4.

2.   Kommissionen opstiller i fællesskab med medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen en flerårig strategisk plan for tildeling af opgaver til Kommissionen og medlemsstaterne og holder den ajourført.

Artikel 9

Ressourcer

1.   Med henblik på etableringen, driften og forbedringen af elektroniske toldsystemer, jf. artikel 4, stiller Fællesskabet de menneskelige, budgetmæssige og tekniske ressourcer til rådighed, der er nødvendige til fællesskabskomponenterne.

2.   Med henblik på etableringen, driften og forbedringen af elektroniske toldsystemer, jf. artikel 4, stiller medlemsstaterne de menneskelige, budgetmæssige og tekniske ressourcer til rådighed, der er nødvendige til de nationale komponenter.

Artikel 10

Finansielle bestemmelser

1.   Med forbehold af de omkostninger, der skal bæres af tredjelande eller internationale organisationer som følge af artikel 2, stk. 3, deles omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af denne beslutning mellem Fællesskabet og medlemsstaterne i overensstemmelse med denne artikels stk. 2 og 3.

2.   Fællesskabet bærer omkostningerne ved konstruktion, erhvervelse, installation, drift og vedligeholdelse af de fællesskabskomponenter, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i overensstemmelse med programmet Told 2007 som omhandlet i beslutning nr. 253/2003/EF og eventuelle efterfølgende programmer.

3.   Medlemsstaterne bærer omkostningerne ved etablering og drift af de nationale komponenter, der er nævnt i artikel 5, stk. 3, herunder grænseflader med andre administrationer eller instanser og erhvervsdrivende.

4.   Medlemsstaterne tilstræber et udvidet samarbejde for at mindske omkostningerne ved at udvikle omkostningsdelingsmodeller og fælles løsninger.

Artikel 11

Overvågning

1.   Kommissionen tager alle nødvendige skridt til at efterprøve, at foranstaltninger, som finansieres via Fællesskabets budget, gennemføres i overensstemmelse med denne beslutning, samt at de opnåede resultater er forenelige med målene i artikel 2, stk. 1, første afsnit.

2.   Kommissionen overvåger i fællesskab med medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen løbende, hvilke fremskridt de enkelte medlemsstater og Kommissionen gør med hensyn til at efterkomme artikel 4, med henblik på at fastslå, om målene i artikel 2, stk. 1, første afsnit, er opfyldt, og hvorledes aktiviteterne til implementeringen af de elektroniske toldsystemer kan gøres mere effektive.

Artikel 12

Rapporter

1.   Medlemsstaterne rapporterer løbende om, hvilke fremskridt de gør med hver af de opgaver, der er pålagt dem i henhold til den flerårige strategiske plan, jf. artikel 8, stk. 2. De underretter Kommissionen, hver gang en af disse opgaver er fuldført.

2.   Senest den 31. marts hvert år indgiver medlemsstaterne en årlig statusrapport til Kommissionen, der dækker perioden fra den 1. januar til den 31. december i det foregående år. Disse årlige rapporter baseres på et format, der fastlægges af Kommissionen i fællesskab med medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen.

3.   Senest den 30. juni hvert år udarbejder Kommissionen på basis af de årlige rapporter, der er nævnt i stk. 2, en samlet rapport, der evaluerer de fremskridt, medlemsstaterne og Kommissionen har gjort, navnlig med hensyn til at efterkomme artikel 4, og hvorvidt det eventuelt er nødvendigt at forlænge de tidsfrister, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, 3 og 5, og forelægger denne rapport for de berørte parter og Toldpolitikgruppen med henblik på videre drøftelser.

4.   Den samlede rapport, der er nævnt i stk. 3, skal desuden indeholde resultaterne af eventuelle kontrolbesøg, der måtte blive foretaget. Den skal også indeholde resultaterne af alle andre kontrolforanstaltninger og kan angive metoder og kriterier for en eventuel senere evaluering, bl.a. med hensyn til, i hvilket omfang de elektroniske toldsystemer er interoperable, og hvordan de fungerer.

Artikel 13

Høring af erhvervsdrivende

Kommissionen og medlemsstaterne hører løbende erhvervsdrivende på alle stadier af udarbejdelsen, udviklingen og ibrugtagningen af de i stk. 4 nævnte systemer og tjenester.

Kommissionen og medlemsstaterne indfører hver især en høringsordning til samling af et repræsentativt udvalg af erhvervsdrivende på et regelmæssigt grundlag.

Artikel 14

Tiltrædende lande eller kandidatlande

Kommissionen underretter de lande, der anerkendes som tiltrædende lande eller kandidatlande med henblik på tiltrædelse, om udarbejdelsen, udviklingen og ibrugtagningen af de i artikel 4 nævnte systemer og tjenester, og tillader, at de deltager i disse faser.

Artikel 15

Gennemførelsesforanstaltninger

Forlængelse af de tidsfrister, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, 3 og 5, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 16, stk. 2.

Artikel 16

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af toldkodeksudvalget.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 17

Ikrafttræden

Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 18

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 47.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 12.12.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 23.7.2007 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  EUT L 144 af 30.4.2004, s. 65. Berigtiget i EUT L 181 af 18.5.2004, s. 25.

3

(4)  EUT C 305 af 16.12.2003, s. 1.

4

(5)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

5

(6)  EUT L 36 af 12.2.2003, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 787/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 12).

6

(7)  EFT L 341 af 17.12.2002, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 885/2004 (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 1).

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

10

(11)  Tre år efter denne beslutnings ikrafttræden.

11

(12)  Fem år efter denne beslutnings ikrafttræden.

12

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

Kommissionen forelagde Rådet forslaget til ovennævnte beslutning den 5. december 2005 (1).

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 12. december 2006 uden at foreslå nogen ændringer til forslaget.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 13. september 2006 (2).

Rådet vedtog sin fælles holdning til beslutningsudkastet den 23. juli 2007 under hensyn til Europa-Parlamentets førstebehandling, jf. den fælles beslutningsprocedure i EF-traktatens artikel 251.

II.   FORMÅL

Formålet med den foreslåede beslutning er at indføre et middel til at implementere interoperable og tilgængelige automatiserede toldsystemer, både under den aktuelle og den fremtidige moderniserede toldkodeks, og til at skabe koordinerede processer og tjenester. Hensigten med dette instrument er at fastsætte de nødvendige forpligtelser til at implementere forskellige elektroniske toldsystemer og skabe betingelser for fremtidige forpligtelser med hensyn til koncepterne med et enkelt henvendelsessted (»single window«) og en »one-stop-shop«. Hovedformålet er at bestemme, hvilke aktioner der skal gennemføres, og hvilke frister alle interessenter skal overholde, for at målet med enkle og papirløse rammer for told og handel vil være realiseret, når den moderniserede toldkodeks træder i kraft.

III.   GENNEMGANG AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelt

Rådet er i sin fælles holdning enig i forslagets formål, nemlig at skabe papirløse rammer for told og handel. I betragtning af de tekniske vanskeligheder, der ligger i et så ambitiøst projekt, og de betydelige ressourcer, som de nationale forvaltninger er nødt til at afsætte hertil, går Rådet imidlertid ind for en trinvis tilgang, så de elektroniske system kan implementeres gradvis.

2.   Europa-Parlamentets ændringer

Europa-Parlamentet har ikke vedtaget nogen ændringer til forslaget.

3.   Nye elementer, som Rådet har introduceret

Den fælles holdning adskiller sig fra Kommissionens forslag på navnlig følgende punkter:

| | Betragtning 12 og 13
  Disse nye betragtninger, der svarer til artikel 15 og 16, som giver Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, vedrører forlængelsen af de tidsfrister, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, 3 og 5. Da disse foranstaltninger er af generel art og har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i beslutningen, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999, ændret ved afgørelse 2006/512/EF. |
| --- | --- |

Betragtning 12 og 13

Disse nye betragtninger, der svarer til artikel 15 og 16, som giver Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, vedrører forlængelsen af de tidsfrister, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, 3 og 5. Da disse foranstaltninger er af generel art og har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i beslutningen, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999, ændret ved afgørelse 2006/512/EF.

| | Artikel 1 — Elektroniske toldsystemer
  Formuleringen er blevet ændret for at præcisere, at elektronisk udveksling vedrører »data i toldangivelser, ledsagedokumenter til toldangivelser, certifikater og andre relevante oplysninger«. |
| --- | --- |

Artikel 1 — Elektroniske toldsystemer

Formuleringen er blevet ændret for at præcisere, at elektronisk udveksling vedrører »data i toldangivelser, ledsagedokumenter til toldangivelser, certifikater og andre relevante oplysninger«.

| | Artikel 2 — Mål






  — | Stk. 1, litra c): Ordene »og tilbageholde farlige eller ulovlige varer« er blevet slettet, da dette mål allerede er omfattet af ordene »kontrol af varer«. |
| --- | --- | --- |

Artikel 2 — Mål

—

Stk. 1, litra c): Ordene »og tilbageholde farlige eller ulovlige varer« er blevet slettet, da dette mål allerede er omfattet af ordene »kontrol af varer«.

| — | Stk. 1, litra d): Ordet »bidrage« er blevet tilføjet, så det fremgår, at de elektroniske systemer ikke i sig selv vil sikre opkrævningen af told, men vil hjælpe toldmyndighederne med at udføre denne opgave. Ordene »told og andre afgifter« er blevet indsat i overensstemmelse med teksten til forslaget om en moderniseret toldkodeks. |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra d): Ordet »bidrage« er blevet tilføjet, så det fremgår, at de elektroniske systemer ikke i sig selv vil sikre opkrævningen af told, men vil hjælpe toldmyndighederne med at udføre denne opgave. Ordene »told og andre afgifter« er blevet indsat i overensstemmelse med teksten til forslaget om en moderniseret toldkodeks.

| — | Stk. 1, litra e): Ordet »modtage« er blevet tilføjet, så det fremgår, at information skal cirkulere frem og tilbage i den internationale forsyningskæde. |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra e): Ordet »modtage« er blevet tilføjet, så det fremgår, at information skal cirkulere frem og tilbage i den internationale forsyningskæde.

| — | Stk. 1, litra f): Den nye formulering omorganiserer datastrømmen til at foregå både mellem eksport- og importlandenes myndigheder og mellem toldmyndighederne og de økonomiske operatører. |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra f): Den nye formulering omorganiserer datastrømmen til at foregå både mellem eksport- og importlandenes myndigheder og mellem toldmyndighederne og de økonomiske operatører.

| — | Stk. 2, litra b): Formuleringen er blevet ændret for at tage højde for toldrelaterede processer i overensstemmelse med målene i stk. 1. |
| --- | --- |

—

Stk. 2, litra b): Formuleringen er blevet ændret for at tage højde for toldrelaterede processer i overensstemmelse med målene i stk. 1.

| — | Stk. 2, litra c): Subsidiaritetsprincippet, der allerede er nævnt i betragtning 11, vedrører hele beslutningen og bør derfor ikke gentages her. |
| --- | --- |

—

Stk. 2, litra c): Subsidiaritetsprincippet, der allerede er nævnt i betragtning 11, vedrører hele beslutningen og bør derfor ikke gentages her.

| — | Stk. 3: Rådet er af den opfattelse, at de elektroniske toldsystemers interoperabilitet, ikke blot med tredjelandes toldsystemer, men også med internationale organisationers toldsystemer, bør fremmes under forudsætning af, at et sådant mål er underlagt passende finansielle ordninger. |
| --- | --- |

—

Stk. 3: Rådet er af den opfattelse, at de elektroniske toldsystemers interoperabilitet, ikke blot med tredjelandes toldsystemer, men også med internationale organisationers toldsystemer, bør fremmes under forudsætning af, at et sådant mål er underlagt passende finansielle ordninger.

| | Artikel 3 — Dataudveksling






  — | Stk. 1 er blevet omarbejdet og afkortet, og udtrykket »toldmyndigheder« er blevet indsat i overensstemmelse med teksten til forslaget til en moderniseret toldkodeks. I litra c) begrænses dataudvekslingen til offentlige instanser. |
| --- | --- | --- |

Artikel 3 — Dataudveksling

—

Stk. 1 er blevet omarbejdet og afkortet, og udtrykket »toldmyndigheder« er blevet indsat i overensstemmelse med teksten til forslaget til en moderniseret toldkodeks. I litra c) begrænses dataudvekslingen til offentlige instanser.

| — | For at tage hensyn til gældende fællesskabslovgivning om databeskyttelse har Rådet indsat et nyt stk. 2 om offentliggørelse eller videregivelse af data. |
| --- | --- |

—

For at tage hensyn til gældende fællesskabslovgivning om databeskyttelse har Rådet indsat et nyt stk. 2 om offentliggørelse eller videregivelse af data.

| | Artikel 4 — Systemer og tjenester samt tidsplan
  Artikel 4 er blevet ændret for at give mulighed for gradvise tidsfrister, en tilgang, som Rådet finder mere egnet til implementeringen af de systemer og tjenester, der er omhandlet i forslaget.






  — | Stk. 1: Ifølge den fælles holdning skal medlemsstaterne påse, at de elektroniske toldsystemer i litra a), b) og c) bliver operationelle i henhold til kravene og tidsplanerne i gældende ret (de skal ikke blot indføre dem). |
| --- | --- | --- |

Artikel 4 — Systemer og tjenester samt tidsplan

Artikel 4 er blevet ændret for at give mulighed for gradvise tidsfrister, en tilgang, som Rådet finder mere egnet til implementeringen af de systemer og tjenester, der er omhandlet i forslaget.

—

Stk. 1: Ifølge den fælles holdning skal medlemsstaterne påse, at de elektroniske toldsystemer i litra a), b) og c) bliver operationelle i henhold til kravene og tidsplanerne i gældende ret (de skal ikke blot indføre dem).

| — | Stk. 1, litra a): Systemerne til indførsel og udførsel bør fungere sammen med forsendelsessystemet (allerede gennemført). Elektroniske grænseflader er blevet flyttet til stk. 4, litra b). |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra a): Systemerne til indførsel og udførsel bør fungere sammen med forsendelsessystemet (allerede gennemført). Elektroniske grænseflader er blevet flyttet til stk. 4, litra b).

| — | Stk. 1, litra b): Systemet til registrering af erhvervsdrivende, der også bør give mulighed for deres identifikation og fungere sammen med de autoriserede økonomiske operatørers system, bør tage hensyn til allerede eksisterende fællesskabssystemer eller nationale systemer, så overlapning og unødige omkostninger undgås. |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra b): Systemet til registrering af erhvervsdrivende, der også bør give mulighed for deres identifikation og fungere sammen med de autoriserede økonomiske operatørers system, bør tage hensyn til allerede eksisterende fællesskabssystemer eller nationale systemer, så overlapning og unødige omkostninger undgås.

| — | Stk. 1, litra c): Indsættelsen af dette nye litra følger af forslaget om en moderniseret toldkodeks og den rolle, der heri tillægges autoriserede økonomiske operatører. Fælles toldportaler er blevet flyttet til stk. 2. |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra c): Indsættelsen af dette nye litra følger af forslaget om en moderniseret toldkodeks og den rolle, der heri tillægges autoriserede økonomiske operatører. Fælles toldportaler er blevet flyttet til stk. 2.

| — | Stk. 2: Denne bestemmelse er blevet flyttet hertil fra stk. 1, litra c): Formuleringen er ganske vist blevet omarbejdet, men substansen i bestemmelsen om fælles toldportaler er uændret. |
| --- | --- |

—

Stk. 2: Denne bestemmelse er blevet flyttet hertil fra stk. 1, litra c): Formuleringen er ganske vist blevet omarbejdet, men substansen i bestemmelsen om fælles toldportaler er uændret.

| — | Stk. 3: Denne bestemmelse er blevet flyttet hertil fra stk. 2, litra b): Formuleringen er ganske vist blevet omarbejdet, men substansen i bestemmelsen om integrerede rammer for tarifering er uændret. |
| --- | --- |

—

Stk. 3: Denne bestemmelse er blevet flyttet hertil fra stk. 2, litra b): Formuleringen er ganske vist blevet omarbejdet, men substansen i bestemmelsen om integrerede rammer for tarifering er uændret.

| — | Stk. 4: Rådet er af den opfattelse, at for at sikre, at forslagets mål kan nås sikkert, bør Kommissionen senest tre år efter denne beslutnings ikrafttræden og i fællesskab med medlemsstaterne evaluere de fælles funktionelle specifikationer for rammerne for et enkelt adgangssted, de elektroniske grænseflader til de erhvervsdrivende (tidl. stk. 1, litra a)), og »single window«-tjenesterne. |
| --- | --- |

—

Stk. 4: Rådet er af den opfattelse, at for at sikre, at forslagets mål kan nås sikkert, bør Kommissionen senest tre år efter denne beslutnings ikrafttræden og i fællesskab med medlemsstaterne evaluere de fælles funktionelle specifikationer for rammerne for et enkelt adgangssted, de elektroniske grænseflader til de erhvervsdrivende (tidl. stk. 1, litra a)), og »single window«-tjenesterne.

| — | Stk. 5: Senest tre år efter positiv evaluering som omhandlet i stk. 4 forpligter medlemsstaterne sig til at bestræbe sig på at etablere rammerne for fælles adgangssteder og elektroniske grænseflader til de erhvervsdrivende og gøre dem operationelle. |
| --- | --- |

—

Stk. 5: Senest tre år efter positiv evaluering som omhandlet i stk. 4 forpligter medlemsstaterne sig til at bestræbe sig på at etablere rammerne for fælles adgangssteder og elektroniske grænseflader til de erhvervsdrivende og gøre dem operationelle.

| — | Stk. 6: Medlemsstaterne og Kommissionen forpligter sig til at bestræbe sig på at etablere rammerne for et enkelt henvendelsessted og gøre det operationelt, idet fremskridt på området skal evalueres og rapporteres i overensstemmelse med artikel 12. |
| --- | --- |

—

Stk. 6: Medlemsstaterne og Kommissionen forpligter sig til at bestræbe sig på at etablere rammerne for et enkelt henvendelsessted og gøre det operationelt, idet fremskridt på området skal evalueres og rapporteres i overensstemmelse med artikel 12.

| — | Stk. 7: Den nye formulering giver mulighed for både vedligeholdelse og forbedring af de systemer, der er beskrevet i de forudgående stykker. |
| --- | --- |

—

Stk. 7: Den nye formulering giver mulighed for både vedligeholdelse og forbedring af de systemer, der er beskrevet i de forudgående stykker.

| | Artikel 5 — Komponenter og ansvarsområder
  Ændringen i artikel 5 præciserer, hvilke ansvarsområder der hører under henholdsvis fællesskabskomponenterne og de nationale komponenter; listen er gjort ikke-udtømmende, der er blevet tilføjet gennemførlighedsundersøgelser under fællesskabskomponenterne, og de fælles systemspecifikationer omtales. |
| --- | --- |

Artikel 5 — Komponenter og ansvarsområder

Ændringen i artikel 5 præciserer, hvilke ansvarsområder der hører under henholdsvis fællesskabskomponenterne og de nationale komponenter; listen er gjort ikke-udtømmende, der er blevet tilføjet gennemførlighedsundersøgelser under fællesskabskomponenterne, og de fælles systemspecifikationer omtales.

| | Artikel 6 — Kommissionens opgaver






  — | Litra a): Ibrugtagning af de elektroniske toldsystemer er blevet tilføjet på listen over opgaver, og denne er gjort ikke-udtømmende. |
| --- | --- | --- |

Artikel 6 — Kommissionens opgaver

—

Litra a): Ibrugtagning af de elektroniske toldsystemer er blevet tilføjet på listen over opgaver, og denne er gjort ikke-udtømmende.

| — | Litra c): Rådet har indsat denne bestemmelse for at skabe en forbindelse til de opgaver, som Kommissionen skal udføre i forbindelse med den flerårige strategiske plan (jf. artikel 8, stk. 2). |
| --- | --- |

—

Litra c): Rådet har indsat denne bestemmelse for at skabe en forbindelse til de opgaver, som Kommissionen skal udføre i forbindelse med den flerårige strategiske plan (jf. artikel 8, stk. 2).

| — | Litra e): Rådet er af den opfattelse, at Kommissionens koordination på fællesskabsplan af elektroniske toldtjenester og »single window«-tjenester også bør medvirke til at fremme og implementere disse tjenester på nationalt plan. |
| --- | --- |

—

Litra e): Rådet er af den opfattelse, at Kommissionens koordination på fællesskabsplan af elektroniske toldtjenester og »single window«-tjenester også bør medvirke til at fremme og implementere disse tjenester på nationalt plan.

| — | Litra f): Rådet er af den opfattelse, at koordination af uddannelsesbehovene er Kommissionens ansvar. |
| --- | --- |

—

Litra f): Rådet er af den opfattelse, at koordination af uddannelsesbehovene er Kommissionens ansvar.

| | Artikel 7 — Medlemsstaternes opgaver






  — | Stk. 1, litra a): Ibrugtagning af de elektroniske toldsystemer er blevet tilføjet på listen over opgaver, og denne er gjort ikke-udtømmende (jf. artikel 6, litra a)). |
| --- | --- | --- |

Artikel 7 — Medlemsstaternes opgaver

—

Stk. 1, litra a): Ibrugtagning af de elektroniske toldsystemer er blevet tilføjet på listen over opgaver, og denne er gjort ikke-udtømmende (jf. artikel 6, litra a)).

| — | Stk. 1, litra f): Uddannelse er blevet tilføjet på listen over de opgaver, der hører under medlemsstaternes ansvar (denne bestemmelse svarer til artikel 6, litra f)). |
| --- | --- |

—

Stk. 1, litra f): Uddannelse er blevet tilføjet på listen over de opgaver, der hører under medlemsstaternes ansvar (denne bestemmelse svarer til artikel 6, litra f)).

| — | Stk. 2: Rådet er af den opfattelse, at medlemsstaterne hvert år bør meddele Kommissionen, hvilke ressourcer der er nødvendige til at efterkomme artikel 4 og den flerårige strategiske plan. |
| --- | --- |

—

Stk. 2: Rådet er af den opfattelse, at medlemsstaterne hvert år bør meddele Kommissionen, hvilke ressourcer der er nødvendige til at efterkomme artikel 4 og den flerårige strategiske plan.

| — | Stk. 3: Rådet er af den opfattelse, at medlemsstaterne bør underrette Kommissionen — og ikke søge dens godkendelse — forud for en handling i relation til de elektroniske toldsystemer, der kan være til skade for deres interoperabilitet eller drift. |
| --- | --- |

—

Stk. 3: Rådet er af den opfattelse, at medlemsstaterne bør underrette Kommissionen — og ikke søge dens godkendelse — forud for en handling i relation til de elektroniske toldsystemer, der kan være til skade for deres interoperabilitet eller drift.

| | Artikel 8 — Strategi og koordination
  Rådet har ændret overskriften til artikel 8, så det fremgår, hvor vigtig en ordentlig koordination og strategi er for implementeringen af forslagets systemer og tjenester. I stk. 1, litra c), er koordination af oplysning til toldmyndighederne og erhvervsdrivende blevet tilføjet. Stk. 1, litra e), er blevet tilpasset den nye formulering af artikel 4. |
| --- | --- |

Artikel 8 — Strategi og koordination

Rådet har ændret overskriften til artikel 8, så det fremgår, hvor vigtig en ordentlig koordination og strategi er for implementeringen af forslagets systemer og tjenester. I stk. 1, litra c), er koordination af oplysning til toldmyndighederne og erhvervsdrivende blevet tilføjet. Stk. 1, litra e), er blevet tilpasset den nye formulering af artikel 4.

| | Artikel 10 — Finansielle bestemmelser






  — | Stk. 1 skaber forbindelse til artikel 2, stk. 3, og de omkostninger, der skal bæres af tredjelande eller internationale organisationer som følge af denne bestemmelse. |
| --- | --- | --- |

Artikel 10 — Finansielle bestemmelser

—

Stk. 1 skaber forbindelse til artikel 2, stk. 3, og de omkostninger, der skal bæres af tredjelande eller internationale organisationer som følge af denne bestemmelse.

| — | Stk. 4: Første del af denne bestemmelse er blevet flyttet til artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

—

Stk. 4: Første del af denne bestemmelse er blevet flyttet til artikel 7, stk. 2.

| | Artikel 12 — Rapporter






  — | Stk. 2 er blevet ændret, idet fristen for indgivelse af de årlige rapporter er blevet udsat til marts, så medlemsstaterne har tilstrækkelig tid til at udarbejde disse rapporter, som er baseret på et standardformat. |
| --- | --- | --- |

Artikel 12 — Rapporter

—

Stk. 2 er blevet ændret, idet fristen for indgivelse af de årlige rapporter er blevet udsat til marts, så medlemsstaterne har tilstrækkelig tid til at udarbejde disse rapporter, som er baseret på et standardformat.

| — | I stk. 3 udsætter Rådet tillige fristen for Kommissionens samlede årlige rapport fra marts til juni. Den samlede rapport bør også evaluere de fremskridt, medlemsstaterne og Kommissionen har gjort, navnlig med hensyn til implementeringen af systemerne og tjenesterne i artikel 4, og behovet for en eventuel forlængelse af de frister, der er omhandlet i denne artikel. Den samlede rapport, der også skal forelægges Toldpolitikgruppen, bør indeholde resultaterne af Kommissionens eventuelle kontrolbesøg. |
| --- | --- |

—

I stk. 3 udsætter Rådet tillige fristen for Kommissionens samlede årlige rapport fra marts til juni. Den samlede rapport bør også evaluere de fremskridt, medlemsstaterne og Kommissionen har gjort, navnlig med hensyn til implementeringen af systemerne og tjenesterne i artikel 4, og behovet for en eventuel forlængelse af de frister, der er omhandlet i denne artikel. Den samlede rapport, der også skal forelægges Toldpolitikgruppen, bør indeholde resultaterne af Kommissionens eventuelle kontrolbesøg.

| | Artikel 15 — Gennemførelsesforanstaltninger
  Rådet fastsætter i denne nye bestemmelse, at Kommissionen skal vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på forlængelse af de tidsfrister, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, 3 og 5, efter forskriftsproceduren med kontrol. |
| --- | --- |

Artikel 15 — Gennemførelsesforanstaltninger

Rådet fastsætter i denne nye bestemmelse, at Kommissionen skal vedtage gennemførelsesforanstaltninger med henblik på forlængelse af de tidsfrister, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, 3 og 5, efter forskriftsproceduren med kontrol.

| | Artikel 16 — Udvalg
  Denne nye bestemmelse omhandler det udvalg, der har til opgave at bistå Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af de gennemførelsesforanstaltninger, der er nævnt i artikel 15. |
| --- | --- |

Artikel 16 — Udvalg

Denne nye bestemmelse omhandler det udvalg, der har til opgave at bistå Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af de gennemførelsesforanstaltninger, der er nævnt i artikel 15.

IV.   KONKLUSION

Formålet med den fælles holdning, som Rådet har vedtaget med enstemmighed, og som støttes af Kommissionen, er — inden for en realistisk tidshorisont og under hensyn til de tekniske og politiske udfordringer på dette område — at nå den foreslåede beslutnings mål, dvs. at indføre papirløse rammer for told og handel og oprette et instrument med henblik på implementering af interoperable og tilgængelige automatiserede toldsystemer og med henblik på koordinerede processer og tjenester.

---

(1)  EUT C 49 af 28.2.2006, s. 37.

(2)  EUT C ...

---

| 16.10.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 242/11

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 12/2007

fastlagt af Rådet den 23. juli 2007

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/.../EF af ... om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 242 E/02)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Havområder, der hører under EU-medlemsstaternes overhøjhed eller jurisdiktion, omfatter havområder i Middelhavet, Østersøen, Sortehavet og det nordøstlige Atlanterhav, herunder havområderne omkring Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer. |
| --- | --- |

(1)

Havområder, der hører under EU-medlemsstaternes overhøjhed eller jurisdiktion, omfatter havområder i Middelhavet, Østersøen, Sortehavet og det nordøstlige Atlanterhav, herunder havområderne omkring Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer.

| (2) | Det er klart, at der ofte er for store belastninger af havenes naturressourcer og for stort pres på havets økologiske ydelser, og at Fællesskabet må reducere sin påvirkning af havene. |
| --- | --- |

(2)

Det er klart, at der ofte er for store belastninger af havenes naturressourcer og for stort pres på havets økologiske ydelser, og at Fællesskabet må reducere sin påvirkning af havene.

| (3) | Havmiljøet er en værdifuld arv, der som sådan må beskyttes, bevares og, hvor det er muligt, genoprettes med det endemål at opretholde biodiversiteten og tilvejebringe mangfoldige og dynamiske oceaner og have, der er rene, sunde og produktive. I den forbindelse bør dette direktiv udgøre den miljøpolitiske søjle i EU's fremtidige havpolitik. |
| --- | --- |

(3)

Havmiljøet er en værdifuld arv, der som sådan må beskyttes, bevares og, hvor det er muligt, genoprettes med det endemål at opretholde biodiversiteten og tilvejebringe mangfoldige og dynamiske oceaner og have, der er rene, sunde og produktive. I den forbindelse bør dette direktiv udgøre den miljøpolitiske søjle i EU's fremtidige havpolitik.

| (4) | I tråd med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogrammer (4) er der blevet opstillet en tematisk strategi til beskyttelse og bevaring af havmiljøet, idet det generelle mål er at fremme en bæredygtig udnyttelse af havet og bevare de marine økosystemer. |
| --- | --- |

(4)

I tråd med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogrammer (4) er der blevet opstillet en tematisk strategi til beskyttelse og bevaring af havmiljøet, idet det generelle mål er at fremme en bæredygtig udnyttelse af havet og bevare de marine økosystemer.

| (5) | Udviklingen og gennemførelsen af den tematiske strategi bør sigte mod at bevare de marine økosystemer. Denne tilgang bør omfatte beskyttede områder og bør omfatte alle menneskelige aktiviteter, som påvirker havmiljøet. |
| --- | --- |

(5)

Udviklingen og gennemførelsen af den tematiske strategi bør sigte mod at bevare de marine økosystemer. Denne tilgang bør omfatte beskyttede områder og bør omfatte alle menneskelige aktiviteter, som påvirker havmiljøet.

| (6) | Det er nødvendigt fortsat at opstille biologiske og miljømæssige mål samt referencerammer, der tager hensyn til målsætningerne i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (5) (i det følgende benævnt »habitatdirektivet«), Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (6) (i det følgende benævnt »fugledirektivet«), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (7) samt relevante internationale aftaler. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt fortsat at opstille biologiske og miljømæssige mål samt referencerammer, der tager hensyn til målsætningerne i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (5) (i det følgende benævnt »habitatdirektivet«), Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (6) (i det følgende benævnt »fugledirektivet«), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (7) samt relevante internationale aftaler.

| (7) | Der skal anvende en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter, samtidig med at en bæredygtig udnyttelse af havets goder og ydelser skal muliggøres, og der bør i den forbindelse lægges vægt på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i Fællesskabets havmiljø, på at fortsætte med at beskytte og bevare havmiljøet samt på at forhindre yderligere forringelser. |
| --- | --- |

(7)

Der skal anvende en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter, samtidig med at en bæredygtig udnyttelse af havets goder og ydelser skal muliggøres, og der bør i den forbindelse lægges vægt på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i Fællesskabets havmiljø, på at fortsætte med at beskytte og bevare havmiljøet samt på at forhindre yderligere forringelser.

| (8) | For at disse målsætninger kan opfyldes, er der behov for en gennemskuelig og sammenhængende lovramme. Denne ramme bør bidrage til at skabe sammenhæng mellem de forskellige politikker og fremme integreringen af miljøhensyn i andre politikker som f.eks. den fælles fiskeripolitik, den fælles landbrugspolitik og andre relevante fællesskabspolitikker. Lovrammen bør danne grundlag for indsatsen og gøre det muligt at koordinere denne samt bringe den i overensstemmelse med og integrere den på passende vis i den indsats, der gøres i henhold til anden fællesskabslovgivning og internationale aftaler. |
| --- | --- |

(8)

For at disse målsætninger kan opfyldes, er der behov for en gennemskuelig og sammenhængende lovramme. Denne ramme bør bidrage til at skabe sammenhæng mellem de forskellige politikker og fremme integreringen af miljøhensyn i andre politikker som f.eks. den fælles fiskeripolitik, den fælles landbrugspolitik og andre relevante fællesskabspolitikker. Lovrammen bør danne grundlag for indsatsen og gøre det muligt at koordinere denne samt bringe den i overensstemmelse med og integrere den på passende vis i den indsats, der gøres i henhold til anden fællesskabslovgivning og internationale aftaler.

| (9) | De uensartede vilkår, problemer og behov i de forskellige havregioner eller havsubregioner, som udgør Fællesskabets havmiljø, stiller krav om forskellige og specifikke løsninger. Der bør tages hensyn til denne diversitet på alle stadier af udarbejdelsen af havstrategier, men især under forberedelsen, planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger for at opnå en god miljøtilstand i Fællesskabets havmiljø i de enkelte havregioner og subregioner. |
| --- | --- |

(9)

De uensartede vilkår, problemer og behov i de forskellige havregioner eller havsubregioner, som udgør Fællesskabets havmiljø, stiller krav om forskellige og specifikke løsninger. Der bør tages hensyn til denne diversitet på alle stadier af udarbejdelsen af havstrategier, men især under forberedelsen, planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger for at opnå en god miljøtilstand i Fællesskabets havmiljø i de enkelte havregioner og subregioner.

| (10) | Hver medlemsstat bør derfor for sine egne havområder opstille en havstrategi, som på én gang er specifik for dens egne havområder og samtidig afspejler de overordnede perspektiver for den pågældende havregion eller subregion. Havstrategier bør munde ud i gennemførelsen af indsatsprogrammer, der er udformet med henblik på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand. Det bør imidlertid ikke kræves af medlemsstaterne, at de tager specifikke skridt, hvis der ikke er nogen væsentlig risiko for havmiljøet, eller hvis omkostningerne ikke ville stå i et rimeligt forhold til risikoen for havmiljøet, forudsat at enhver beslutning om at undlade at træffe foranstaltninger er behørigt begrundet. |
| --- | --- |

(10)

Hver medlemsstat bør derfor for sine egne havområder opstille en havstrategi, som på én gang er specifik for dens egne havområder og samtidig afspejler de overordnede perspektiver for den pågældende havregion eller subregion. Havstrategier bør munde ud i gennemførelsen af indsatsprogrammer, der er udformet med henblik på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand. Det bør imidlertid ikke kræves af medlemsstaterne, at de tager specifikke skridt, hvis der ikke er nogen væsentlig risiko for havmiljøet, eller hvis omkostningerne ikke ville stå i et rimeligt forhold til risikoen for havmiljøet, forudsat at enhver beslutning om at undlade at træffe foranstaltninger er behørigt begrundet.

| (11) | Da havmiljøet i sagens natur er grænseoverskridende, bør medlemsstaterne samarbejde for at sikre en koordineret udarbejdelse af havstrategier for hver havregion eller subregion. Havregioner eller subregioner deles såvel med andre medlemsstater som med tredjelande, og medlemsstaterne bør derfor bestræbe sig mest muligt på at sikre tæt koordinering med alle de berørte medlemsstater og tredjelande. Når det er praktisk muligt og hensigtsmæssigt, bør denne koordinering sikres ved hjælp af de eksisterende institutionelle strukturer i havregionerne eller subregionerne, især de regionale havkonventioner. |
| --- | --- |

(11)

Da havmiljøet i sagens natur er grænseoverskridende, bør medlemsstaterne samarbejde for at sikre en koordineret udarbejdelse af havstrategier for hver havregion eller subregion. Havregioner eller subregioner deles såvel med andre medlemsstater som med tredjelande, og medlemsstaterne bør derfor bestræbe sig mest muligt på at sikre tæt koordinering med alle de berørte medlemsstater og tredjelande. Når det er praktisk muligt og hensigtsmæssigt, bør denne koordinering sikres ved hjælp af de eksisterende institutionelle strukturer i havregionerne eller subregionerne, især de regionale havkonventioner.

| (12) | Medlemsstater, der grænser op til den samme havregion eller subregion, der er omfattet af dette direktiv, og hvor havets tilstand er så kritisk, at der er behov for øjeblikkelig handling, bør bestræbe sig på at blive enige om en handlingsplan, der indebærer hurtigere iværksættelse af indsatsprogrammerne. I disse tilfælde bør Kommissionen opfordres til at overveje at bistå medlemsstaterne med tiltag, der understøtter deres forstærkede indsats for at forbedre havmiljøet ved at gøre den pågældende region til et pilotprojekt. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstater, der grænser op til den samme havregion eller subregion, der er omfattet af dette direktiv, og hvor havets tilstand er så kritisk, at der er behov for øjeblikkelig handling, bør bestræbe sig på at blive enige om en handlingsplan, der indebærer hurtigere iværksættelse af indsatsprogrammerne. I disse tilfælde bør Kommissionen opfordres til at overveje at bistå medlemsstaterne med tiltag, der understøtter deres forstærkede indsats for at forbedre havmiljøet ved at gøre den pågældende region til et pilotprojekt.

| (13) | Ikke alle medlemsstaterne har havområder som defineret i dette direktiv, og virkningerne af de bestemmelser i dette direktiv, som udelukkende vedrører de medlemsstater, der har havområder, bør derfor begrænses til disse medlemsstater. |
| --- | --- |

(13)

Ikke alle medlemsstaterne har havområder som defineret i dette direktiv, og virkningerne af de bestemmelser i dette direktiv, som udelukkende vedrører de medlemsstater, der har havområder, bør derfor begrænses til disse medlemsstater.

| (14) | Eftersom en indsats på internationalt plan er nødvendig for at opnå samarbejde og koordinering, bør dette direktiv skabe endnu større sammenhæng mellem Fællesskabets og dets medlemsstaters bidrag inden for internationale aftaler. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom en indsats på internationalt plan er nødvendig for at opnå samarbejde og koordinering, bør dette direktiv skabe endnu større sammenhæng mellem Fællesskabets og dets medlemsstaters bidrag inden for internationale aftaler.

| (15) | Fællesskabet og dets medlemsstater er parter i De Forenede Nationers (FN) havretskonvention (UNCLOS), der er godkendt ved Rådets afgørelse 98/392/EF af 23. marts 1998 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af UNCLOS og af aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention (8). Der bør derfor i dette direktiv fuldt ud tages hensyn til de forpligtelser, der påhviler Fællesskabet og dets medlemsstater i henhold til disse aftaler. |
| --- | --- |

(15)

Fællesskabet og dets medlemsstater er parter i De Forenede Nationers (FN) havretskonvention (UNCLOS), der er godkendt ved Rådets afgørelse 98/392/EF af 23. marts 1998 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af UNCLOS og af aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention (8). Der bør derfor i dette direktiv fuldt ud tages hensyn til de forpligtelser, der påhviler Fællesskabet og dets medlemsstater i henhold til disse aftaler.

| (16) | Dette direktiv bør også støtte den markante holdning, som Fællesskabet har indtaget i forbindelse med konventionen om den biologiske mangfoldighed, vedtaget ved Rådets afgørelse 93/626/EØF (9) angående standsning af nedgangen i den biologiske diversitet, bevaring og bæredygtig udnyttelse af havets biodiversitet og oprettelse af et globalt net af beskyttede havområder senest i 2012. Derudover bør direktivet bidrage til at opfylde de mål, der blev opstillet på den syvende konference mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed, som vedtog et omfattende arbejdsprogram for biologisk mangfoldighed i hav- og kystområder med en række mål og aktiviteter, der tilsigter at standse nedgangen i den biologiske diversitet på nationalt, regionalt og globalt niveau og sikre de marine økosystemers kapacitet til at danne grundlag for tilvejebringelse af goder og serviceydelser, og endvidere et arbejdsprogram for beskyttede områder med det formål at oprette og opretholde økologisk repræsentative systemer af beskyttede havområder inden 2012. Medlemsstaternes forpligtelse til at udpege Natura 2000-områder under fugledirektivet og habitatdirektivet vil udgøre et vigtigt bidrag til denne proces. |
| --- | --- |

(16)

Dette direktiv bør også støtte den markante holdning, som Fællesskabet har indtaget i forbindelse med konventionen om den biologiske mangfoldighed, vedtaget ved Rådets afgørelse 93/626/EØF (9) angående standsning af nedgangen i den biologiske diversitet, bevaring og bæredygtig udnyttelse af havets biodiversitet og oprettelse af et globalt net af beskyttede havområder senest i 2012. Derudover bør direktivet bidrage til at opfylde de mål, der blev opstillet på den syvende konference mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed, som vedtog et omfattende arbejdsprogram for biologisk mangfoldighed i hav- og kystområder med en række mål og aktiviteter, der tilsigter at standse nedgangen i den biologiske diversitet på nationalt, regionalt og globalt niveau og sikre de marine økosystemers kapacitet til at danne grundlag for tilvejebringelse af goder og serviceydelser, og endvidere et arbejdsprogram for beskyttede områder med det formål at oprette og opretholde økologisk repræsentative systemer af beskyttede havområder inden 2012. Medlemsstaternes forpligtelse til at udpege Natura 2000-områder under fugledirektivet og habitatdirektivet vil udgøre et vigtigt bidrag til denne proces.

| (17) | Dette direktiv bør bidrage til at opfylde Fællesskabets og medlemsstaternes forpligtelser og væsentlige tilsagn i henhold til flere andre relevante internationale aftaler om beskyttelse af havmiljøet mod forurening. Det gælder konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, godkendt ved Rådets afgørelse 94/157/EF (10), konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav, godkendt ved Rådets afgørelse 98/249/EF (11), det nye bilag V hertil om beskyttelse og bevaring af det maritime områdes økosystemer og biologiske mangfoldighed samt det hertil knyttede tillæg 3, godkendt ved Rådets afgørelse 2000/340/EF (12), konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, godkendt ved Rådets afgørelse 77/585/EØF (13) og ændringerne hertil fra 1995, godkendt ved Rådets afgørelse 1999/802/EF (14) samt protokollen hertil om beskyttelse af Middelhavet mod landbaseret forurening, godkendt ved Rådets afgørelse 83/101/EF (15) og ændringerne hertil fra 1996, godkendt ved Rådets afgørelse 1999/801/EF (16). Dette direktiv bør også bidrage til at opfylde medlemsstaternes forpligtelser i henhold til konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening, i henhold til hvilken de har afgivet vigtige tilsagn om beskyttelse af havmiljøet mod forurening; Fællesskabet er endnu ikke part i denne konvention, men har observatørstatus. |
| --- | --- |

(17)

Dette direktiv bør bidrage til at opfylde Fællesskabets og medlemsstaternes forpligtelser og væsentlige tilsagn i henhold til flere andre relevante internationale aftaler om beskyttelse af havmiljøet mod forurening. Det gælder konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, godkendt ved Rådets afgørelse 94/157/EF (10), konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav, godkendt ved Rådets afgørelse 98/249/EF (11), det nye bilag V hertil om beskyttelse og bevaring af det maritime områdes økosystemer og biologiske mangfoldighed samt det hertil knyttede tillæg 3, godkendt ved Rådets afgørelse 2000/340/EF (12), konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, godkendt ved Rådets afgørelse 77/585/EØF (13) og ændringerne hertil fra 1995, godkendt ved Rådets afgørelse 1999/802/EF (14) samt protokollen hertil om beskyttelse af Middelhavet mod landbaseret forurening, godkendt ved Rådets afgørelse 83/101/EF (15) og ændringerne hertil fra 1996, godkendt ved Rådets afgørelse 1999/801/EF (16). Dette direktiv bør også bidrage til at opfylde medlemsstaternes forpligtelser i henhold til konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening, i henhold til hvilken de har afgivet vigtige tilsagn om beskyttelse af havmiljøet mod forurening; Fællesskabet er endnu ikke part i denne konvention, men har observatørstatus.

| (18) | Tredjelande med fælles havområder i den samme havregion eller subregion som en medlemsstat, bør opfordres til at deltage i den proces, som er fastlagt i dette direktiv, og derved gøre det lettere at opnå en god miljøtilstand i den pågældende havregion eller subregion. |
| --- | --- |

(18)

Tredjelande med fælles havområder i den samme havregion eller subregion som en medlemsstat, bør opfordres til at deltage i den proces, som er fastlagt i dette direktiv, og derved gøre det lettere at opnå en god miljøtilstand i den pågældende havregion eller subregion.

| (19) | Det er af afgørende betydning for opfyldelsen af dette direktivs målsætninger at sikre integreringen af bevarelsesmål, forvaltningsforanstaltninger og overvågnings- og evalueringsaktiviteter for beskyttede havområder, som medlemsstaterne måtte ønske at udpege som led i indsatsprogrammer. |
| --- | --- |

(19)

Det er af afgørende betydning for opfyldelsen af dette direktivs målsætninger at sikre integreringen af bevarelsesmål, forvaltningsforanstaltninger og overvågnings- og evalueringsaktiviteter for beskyttede havområder, som medlemsstaterne måtte ønske at udpege som led i indsatsprogrammer.

| (20) | Eftersom de indsatsprogrammer, der gennemføres i henhold til havstrategierne, kun vil være effektive, hvis de udformes på grundlag af et godt kendskab til havmiljøets tilstand i et givet område, og hvis de for hver medlemsstats vedkommende tilpasses det pågældende havområdes behov så godt som muligt under hensyn til den pågældende havregions eller subregions overordnede perspektiv, er det nødvendigt, at der på nationalt niveau skabes en egnet ramme for vedtagelse af politiske beslutninger på et velinformeret grundlag, som også omfatter havforsknings- og overvågningsaktiviteter. På fællesskabsplan bør der til stadighed sikres støtte til tilhørende forskning i forsknings- og udviklingspolitikkerne. Anerkendelsen af havspørgsmål i syvende rammeprogram for forskning og udvikling er et vigtigt skridt i denne retning. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom de indsatsprogrammer, der gennemføres i henhold til havstrategierne, kun vil være effektive, hvis de udformes på grundlag af et godt kendskab til havmiljøets tilstand i et givet område, og hvis de for hver medlemsstats vedkommende tilpasses det pågældende havområdes behov så godt som muligt under hensyn til den pågældende havregions eller subregions overordnede perspektiv, er det nødvendigt, at der på nationalt niveau skabes en egnet ramme for vedtagelse af politiske beslutninger på et velinformeret grundlag, som også omfatter havforsknings- og overvågningsaktiviteter. På fællesskabsplan bør der til stadighed sikres støtte til tilhørende forskning i forsknings- og udviklingspolitikkerne. Anerkendelsen af havspørgsmål i syvende rammeprogram for forskning og udvikling er et vigtigt skridt i denne retning.

| (21) | Som et første skridt i forberedelsen af indsatsprogrammer bør medlemsstater inden for en havregion eller subregion foretage en analyse af deres havområders karakteristika og af de belastninger og påvirkninger, de udsættes for, identificere de fremherskende belastninger og påvirkninger af disse vandområder og foretage en økonomisk og social analyse af deres udnyttelse samt af omkostningerne ved en forringelse af havmiljøet. De kan anvende vurderinger, der allerede er foretaget i forbindelse med regionale havkonventioner, som grundlag for deres analyser. |
| --- | --- |

(21)

Som et første skridt i forberedelsen af indsatsprogrammer bør medlemsstater inden for en havregion eller subregion foretage en analyse af deres havområders karakteristika og af de belastninger og påvirkninger, de udsættes for, identificere de fremherskende belastninger og påvirkninger af disse vandområder og foretage en økonomisk og social analyse af deres udnyttelse samt af omkostningerne ved en forringelse af havmiljøet. De kan anvende vurderinger, der allerede er foretaget i forbindelse med regionale havkonventioner, som grundlag for deres analyser.

| (22) | På grundlag af sådanne analyser bør medlemsstaterne dernæst fastlægge, hvad der kendetegner en god miljøtilstand i deres havområder. Derfor er det hensigtsmæssigt at fastsætte bestemmelser om udvikling af kriterier og metodiske standarder for at sikre overensstemmelse og gøre det muligt at foretage sammenligninger mellem havregioner eller subregioner med det formål at fastslå, i hvilket omfang der opnås en god miljøtilstand. |
| --- | --- |

(22)

På grundlag af sådanne analyser bør medlemsstaterne dernæst fastlægge, hvad der kendetegner en god miljøtilstand i deres havområder. Derfor er det hensigtsmæssigt at fastsætte bestemmelser om udvikling af kriterier og metodiske standarder for at sikre overensstemmelse og gøre det muligt at foretage sammenligninger mellem havregioner eller subregioner med det formål at fastslå, i hvilket omfang der opnås en god miljøtilstand.

| (23) | Det næste skridt i bestræbelserne på at opnå en god miljøtilstand bør være at fastlægge miljømål og overvågningsprogrammer, der skal vurderes løbende, så havområdernes tilstand kan evalueres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(23)

Det næste skridt i bestræbelserne på at opnå en god miljøtilstand bør være at fastlægge miljømål og overvågningsprogrammer, der skal vurderes løbende, så havområdernes tilstand kan evalueres regelmæssigt.

| (24) | Medlemsstaterne bør herefter fastlægge og gennemføre indsatsprogrammer, der er udformet med henblik på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i de pågældende havområder under hensyn til gældende fællesskabskrav og internationale krav samt den pågældende havregions eller subregions behov. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterne bør herefter fastlægge og gennemføre indsatsprogrammer, der er udformet med henblik på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i de pågældende havområder under hensyn til gældende fællesskabskrav og internationale krav samt den pågældende havregions eller subregions behov.

| (25) | Af hensyn til den nødvendige målretning er det hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne tager ovennævnte skridt. For at sikre, at indsatsen bliver sammenhængende i Fællesskabet som helhed og i relation til forpligtelserne på internationalt niveau er det afgørende, at medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de skridt, de tager, så den kan vurdere sammenhængen i indsatsen i den pågældende havregion eller subregion og eventuelt rådgive medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(25)

Af hensyn til den nødvendige målretning er det hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne tager ovennævnte skridt. For at sikre, at indsatsen bliver sammenhængende i Fællesskabet som helhed og i relation til forpligtelserne på internationalt niveau er det afgørende, at medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de skridt, de tager, så den kan vurdere sammenhængen i indsatsen i den pågældende havregion eller subregion og eventuelt rådgive medlemsstaterne.

| (26) | Ud fra et retfærdigheds- og gennemførlighedssynspunkt bør der tages højde for tilfælde, hvor det vil være umuligt for en medlemsstat at opfylde det ambitionsniveau, som følger af de fastsatte miljømål. |
| --- | --- |

(26)

Ud fra et retfærdigheds- og gennemførlighedssynspunkt bør der tages højde for tilfælde, hvor det vil være umuligt for en medlemsstat at opfylde det ambitionsniveau, som følger af de fastsatte miljømål.

| (27) | Der bør i den forbindelse tages højde for to særtilfælde. Det første særtilfælde omhandler den situation, at det er umuligt for medlemsstaten at opfylde sine miljømål på grund af handlinger eller undladelser, som den pågældende medlemsstat ikke er ansvarlig for, på grund af naturlige årsager eller force majeure, eller på grund af handlinger foretaget af medlemsstaten af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, hvis disse tillægges større vægt end de negative miljøpåvirkninger, eller fordi de naturlige forhold umuliggør en rettidig forbedring af de pågældende havområders tilstand. Den pågældende medlemsstat bør underbygge, hvorfor den mener, at dette særtilfælde er opstået, og identificere det pågældende område, og den bør træffe passende ad hoc-foranstaltninger med henblik på fortsat at forfølge miljømålene, forebygge yderligere forringelser i de berørte havområders tilstand og afbøde de skadelige påvirkninger inden for den pågældende havregion eller subregion. |
| --- | --- |

(27)

Der bør i den forbindelse tages højde for to særtilfælde. Det første særtilfælde omhandler den situation, at det er umuligt for medlemsstaten at opfylde sine miljømål på grund af handlinger eller undladelser, som den pågældende medlemsstat ikke er ansvarlig for, på grund af naturlige årsager eller force majeure, eller på grund af handlinger foretaget af medlemsstaten af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, hvis disse tillægges større vægt end de negative miljøpåvirkninger, eller fordi de naturlige forhold umuliggør en rettidig forbedring af de pågældende havområders tilstand. Den pågældende medlemsstat bør underbygge, hvorfor den mener, at dette særtilfælde er opstået, og identificere det pågældende område, og den bør træffe passende ad hoc-foranstaltninger med henblik på fortsat at forfølge miljømålene, forebygge yderligere forringelser i de berørte havområders tilstand og afbøde de skadelige påvirkninger inden for den pågældende havregion eller subregion.

| (28) | Det andet tilfælde omhandler den situation, at en medlemsstat konstaterer et problem, som påvirker dens havområders miljøtilstand og måske endog den samlede berørte havregion eller subregion, men som ikke kan afhjælpes med foranstaltninger truffet på nationalt niveau, eller som hænger sammen med en anden fællesskabspolitik eller en international aftale. I disse tilfælde bør det være muligt at underrette Kommissionen herom i forbindelse med meddelelsen om indsatsprogrammerne og, hvis der er behov for en fællesskabsindsats, at forelægge Kommissionen og Rådet passende anbefalinger. |
| --- | --- |

(28)

Det andet tilfælde omhandler den situation, at en medlemsstat konstaterer et problem, som påvirker dens havområders miljøtilstand og måske endog den samlede berørte havregion eller subregion, men som ikke kan afhjælpes med foranstaltninger truffet på nationalt niveau, eller som hænger sammen med en anden fællesskabspolitik eller en international aftale. I disse tilfælde bør det være muligt at underrette Kommissionen herom i forbindelse med meddelelsen om indsatsprogrammerne og, hvis der er behov for en fællesskabsindsats, at forelægge Kommissionen og Rådet passende anbefalinger.

| (29) | Den fleksibilitet, der er indført i forbindelse med særtilfælde, bør dog underkastes kontrol på fællesskabsniveau. Hvad angår det første særtilfælde bør der derfor ved vurderingen tages behørigt hensyn til eventuelle ad hoc-foranstaltningers effektivitet. I de tilfælde, hvor medlemsstaten begrunder sine handlinger med hensynet til væsentlige samfundsinteresser, bør det sikres, at eventuelle deraf følgende ændringer i havmiljøet ikke vedvarende udelukker eller hindrer, at der opnås en god miljøtilstand i den pågældende havregion eller subregion eller i andre medlemsstaters havområder. Kommissionen bør rådgive medlemsstaterne, hvis den mener, at de planlagte foranstaltninger ikke er tilstrækkelige eller egnede til at sikre sammenhæng i indsatsen i den pågældende havregion eller subregion som helhed. |
| --- | --- |

(29)

Den fleksibilitet, der er indført i forbindelse med særtilfælde, bør dog underkastes kontrol på fællesskabsniveau. Hvad angår det første særtilfælde bør der derfor ved vurderingen tages behørigt hensyn til eventuelle ad hoc-foranstaltningers effektivitet. I de tilfælde, hvor medlemsstaten begrunder sine handlinger med hensynet til væsentlige samfundsinteresser, bør det sikres, at eventuelle deraf følgende ændringer i havmiljøet ikke vedvarende udelukker eller hindrer, at der opnås en god miljøtilstand i den pågældende havregion eller subregion eller i andre medlemsstaters havområder. Kommissionen bør rådgive medlemsstaterne, hvis den mener, at de planlagte foranstaltninger ikke er tilstrækkelige eller egnede til at sikre sammenhæng i indsatsen i den pågældende havregion eller subregion som helhed.

| (30) | Hvad angår det andet særtilfælde, bør Kommissionen undersøge sagen og svare inden for en frist på seks måneder. Kommissionen bør om nødvendigt indarbejde den pågældende medlemsstats anbefalinger i de forslag, den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(30)

Hvad angår det andet særtilfælde, bør Kommissionen undersøge sagen og svare inden for en frist på seks måneder. Kommissionen bør om nødvendigt indarbejde den pågældende medlemsstats anbefalinger i de forslag, den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet.

| (31) | På grund af de marine økosystemers dynamiske natur og naturlige variabilitet og på grund af, at belastninger og påvirkninger af økosystemerne kan variere afhængigt af udviklingen i de menneskelige aktivitetsmønstre og påvirkningerne fra klimaændringer, er det vigtigt at erkende, at det kan blive nødvendigt at tilpasse beskrivelsen af god miljøtilstand med tiden. I overensstemmelse hermed bør indsatsprogrammerne for beskyttelsen og forvaltningen af havmiljøet være fleksible og justerbare og tage hensyn til den videnskabelige og teknologiske udvikling. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om en regelmæssig ajourføring af havstrategierne. |
| --- | --- |

(31)

På grund af de marine økosystemers dynamiske natur og naturlige variabilitet og på grund af, at belastninger og påvirkninger af økosystemerne kan variere afhængigt af udviklingen i de menneskelige aktivitetsmønstre og påvirkningerne fra klimaændringer, er det vigtigt at erkende, at det kan blive nødvendigt at tilpasse beskrivelsen af god miljøtilstand med tiden. I overensstemmelse hermed bør indsatsprogrammerne for beskyttelsen og forvaltningen af havmiljøet være fleksible og justerbare og tage hensyn til den videnskabelige og teknologiske udvikling. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om en regelmæssig ajourføring af havstrategierne.

| (32) | Der bør også fastsættes bestemmelser om offentliggørelse af indsatsprogrammer og ajourføringer heraf og om forelæggelse af interimsrapporter for Kommissionen med beskrivelse af fremskridtene i gennemførelsen af programmerne. |
| --- | --- |

(32)

Der bør også fastsættes bestemmelser om offentliggørelse af indsatsprogrammer og ajourføringer heraf og om forelæggelse af interimsrapporter for Kommissionen med beskrivelse af fremskridtene i gennemførelsen af programmerne.

| (33) | For aktivt at inddrage offentligheden i udformningen, gennemførelsen og ajourføringen af havstrategierne bør der fastsættes bestemmelser om behørig oplysning om de forskellige elementer i havstrategierne og ajourføringerne heraf og på opfordring gives relevante oplysninger om, hvilket materiale der er anvendt til udarbejdelsen af havstrategierne, i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om offentlig adgang til miljøoplysninger. |
| --- | --- |

(33)

For aktivt at inddrage offentligheden i udformningen, gennemførelsen og ajourføringen af havstrategierne bør der fastsættes bestemmelser om behørig oplysning om de forskellige elementer i havstrategierne og ajourføringerne heraf og på opfordring gives relevante oplysninger om, hvilket materiale der er anvendt til udarbejdelsen af havstrategierne, i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om offentlig adgang til miljøoplysninger.

| (34) | Kommissionen bør fremlægge en første evalueringsrapport om gennemførelsen af dette direktiv senest to år efter at have modtaget alle indsatsprogrammer, dog senest i 2021. Kommissionen bør herefter offentliggøre rapporter hvert sjette år. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bør fremlægge en første evalueringsrapport om gennemførelsen af dette direktiv senest to år efter at have modtaget alle indsatsprogrammer, dog senest i 2021. Kommissionen bør herefter offentliggøre rapporter hvert sjette år.

| (35) | Der bør i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (17) fastsættes bestemmelser for vedtagelse af metodiske standarder for vurdering af havmiljøets tilstand, overvågning, miljømål og tekniske formater med henblik på indsendelse og behandling af data. |
| --- | --- |

(35)

Der bør i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (17) fastsættes bestemmelser for vedtagelse af metodiske standarder for vurdering af havmiljøets tilstand, overvågning, miljømål og tekniske formater med henblik på indsendelse og behandling af data.

| (36) | Foranstaltninger til regulering af fiskeriforvaltningen bør kun træffes inden for den fælles fiskeripolitik, jf. Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (18), på grundlag af videnskabelig rådgivning, og disse foranstaltninger er derfor ikke omfattet af dette direktiv. Euratom-traktatens artikel 30 og 31 regulerer udledninger og emissioner som følge af anvendelsen af radioaktive materialer, og de bør derfor ikke omfattes af dette direktiv. |
| --- | --- |

(36)

Foranstaltninger til regulering af fiskeriforvaltningen bør kun træffes inden for den fælles fiskeripolitik, jf. Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (18), på grundlag af videnskabelig rådgivning, og disse foranstaltninger er derfor ikke omfattet af dette direktiv. Euratom-traktatens artikel 30 og 31 regulerer udledninger og emissioner som følge af anvendelsen af radioaktive materialer, og de bør derfor ikke omfattes af dette direktiv.

| (37) | Den fælles fiskeripolitik bør tage hensyn til fiskeriets miljøpåvirkninger og dette direktivs målsætninger. |
| --- | --- |

(37)

Den fælles fiskeripolitik bør tage hensyn til fiskeriets miljøpåvirkninger og dette direktivs målsætninger.

| (38) | Hvis medlemsstaterne mener, at det er ønskeligt med en indsats på ovennævnte områder eller andre områder, der hænger sammen med en anden fællesskabspolitik eller en international aftale, bør de forelægge relevante anbefalinger med henblik på en fællesskabsindsats. |
| --- | --- |

(38)

Hvis medlemsstaterne mener, at det er ønskeligt med en indsats på ovennævnte områder eller andre områder, der hænger sammen med en anden fællesskabspolitik eller en international aftale, bør de forelægge relevante anbefalinger med henblik på en fællesskabsindsats.

| (39) | Målene for dette direktiv, nemlig beskyttelse og bevaring af havmiljøet og forebyggelse af forringelser heraf og, hvor det er praktisk muligt, for genopretning af dette miljø i områder, hvor det er blevet negativt påvirket, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets omfang eller virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(39)

Målene for dette direktiv, nemlig beskyttelse og bevaring af havmiljøet og forebyggelse af forringelser heraf og, hvor det er praktisk muligt, for genopretning af dette miljø i områder, hvor det er blevet negativt påvirket, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets omfang eller virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (40) | Medlemsstaternes indsatsprogrammer og efterfølgende tiltag bør tage udgangspunkt i en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter og i principperne i traktatens artikel 174, især forsigtighedsprincippet. |
| --- | --- |

(40)

Medlemsstaternes indsatsprogrammer og efterfølgende tiltag bør tage udgangspunkt i en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter og i principperne i traktatens artikel 174, især forsigtighedsprincippet.

| (41) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (19), navnlig artikel 37 heri, som sigter mod at fremme integreringen af et højt miljøbeskyttelsesniveau og bedre miljøkvalitet i Fællesskabets politikker i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(41)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (19), navnlig artikel 37 heri, som sigter mod at fremme integreringen af et højt miljøbeskyttelsesniveau og bedre miljøkvalitet i Fællesskabets politikker i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling.

| (42) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (20). |
| --- | --- |

(42)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (20).

| (43) | Kommissionen bør især have beføjelse til at tilpasse direktivets bilag III, IV og V til den videnskabelige og tekniske udvikling. Da disse foranstaltninger er af generel art og har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen bør især have beføjelse til at tilpasse direktivets bilag III, IV og V til den videnskabelige og tekniske udvikling. Da disse foranstaltninger er af generel art og har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (44) | Kommissionen bør især have beføjelse til at fastlægge kriterier og metodiske standarder for, hvad der kendetegner en god miljøtilstand, og til at vedtage specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering. Da disse foranstaltninger er af generel art og har til formål at supplere dette direktiv med nye ikke-væsentlige bestemmelser, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF — |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen bør især have beføjelse til at fastlægge kriterier og metodiske standarder for, hvad der kendetegner en god miljøtilstand, og til at vedtage specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering. Da disse foranstaltninger er af generel art og har til formål at supplere dette direktiv med nye ikke-væsentlige bestemmelser, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1.   Ved dette direktiv skabes en ramme for beskyttelse og bevaring af havmiljøet, for forebyggelse af forringelser og, hvor det er praktisk muligt, for genopretning af dette miljø i områder, hvor det er blevet negativt påvirket.

Med henblik herpå skal der udarbejdes og gennemføres havstrategier med det formål at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet senest i år 2021.

2.   Havstrategierne skal anvende en økosystembaseret tilgang til forvaltning af de menneskelige aktiviteter og samtidig muliggøre bæredygtig udnyttelse af havets goder og serviceydelser.

3.   Dette direktiv skal bidrage til at skabe sammenhæng mellem de forskellige politikker, aftaler og lovgivningsmæssige foranstaltninger, der har indvirkning på havmiljøet, og sigte på at opnå en integration af miljøhensyn heri.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Dette direktiv finder anvendelse på alle havområder som defineret i artikel 3, stk. 1.

2.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på aktiviteter, der alene tjener forsvarsformål eller den nationale sikkerhed. Medlemsstaterne skal dog bestræbe sig på at sikre, at disse aktiviteter gennemføres på en måde, der, så vidt det er rimeligt og praktisk muligt, er forenelig med målene i dette direktiv.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »havområder«: vandområder, havbund og undergrund på havsiden af den basislinje, hvorfra bredden af de territoriale farvande måles, til den yderste grænse af det område, hvor en medlemsstat har og/eller udøver jurisdiktion i overensstemmelse med UNCLOS, med undtagelse af vandområderne omkring de lande og territorier, der er nævnt i traktatens bilag II, og de franske oversøiske departementer og administrative enheder. Havområder på havsiden af den basislinje, som direktiv 2000/60/EF gælder for, er kun omfattet, i det omfang det drejer sig om elementer af betydning for beskyttelsen af havmiljøet, der ligger uden for anvendelsesområdet for direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

1)

»havområder«: vandområder, havbund og undergrund på havsiden af den basislinje, hvorfra bredden af de territoriale farvande måles, til den yderste grænse af det område, hvor en medlemsstat har og/eller udøver jurisdiktion i overensstemmelse med UNCLOS, med undtagelse af vandområderne omkring de lande og territorier, der er nævnt i traktatens bilag II, og de franske oversøiske departementer og administrative enheder. Havområder på havsiden af den basislinje, som direktiv 2000/60/EF gælder for, er kun omfattet, i det omfang det drejer sig om elementer af betydning for beskyttelsen af havmiljøet, der ligger uden for anvendelsesområdet for direktiv 2000/60/EF

| 2) | »havregion«: en marin region, der er identificeret i artikel 4. Havregioner og deres subregioner udpeges med henblik på at lette gennemførelsen af dette direktiv og bestemmes under hensyn til hydrologiske, oceanografiske og biogeografiske forhold |
| --- | --- |

2)

»havregion«: en marin region, der er identificeret i artikel 4. Havregioner og deres subregioner udpeges med henblik på at lette gennemførelsen af dette direktiv og bestemmes under hensyn til hydrologiske, oceanografiske og biogeografiske forhold

| 3) | »havstrategi«: den strategi, der skal udarbejdes og gennemføres for hver berørt havregion eller subregion som fastsat i artikel 5 |
| --- | --- |

3)

»havstrategi«: den strategi, der skal udarbejdes og gennemføres for hver berørt havregion eller subregion som fastsat i artikel 5

| 4) | »miljøtilstand«: miljøets overordnede tilstand i havområderne under hensyn til de enkelte marine økosystemers struktur, funktion og processer samt de naturlige fysiografiske, geografiske og klimatiske faktorer tillige med de fysiske og kemiske forhold, herunder dem, der skyldes menneskelige aktiviteter i det pågældende område |
| --- | --- |

4)

»miljøtilstand«: miljøets overordnede tilstand i havområderne under hensyn til de enkelte marine økosystemers struktur, funktion og processer samt de naturlige fysiografiske, geografiske og klimatiske faktorer tillige med de fysiske og kemiske forhold, herunder dem, der skyldes menneskelige aktiviteter i det pågældende område

| 5) | »god miljøtilstand«: havområdernes miljøtilstand, når de giver økologisk mangfoldige og dynamiske oceaner og have, der er rene, sunde og produktive inden for rammerne af deres naturlige vilkår, og havmiljøet udnyttes på et bæredygtigt niveau, så nuværende og fremtidige generationers muligheder for anvendelse og aktiviteter sikres, dvs.:






  a) | de marine økosystemers struktur, funktion og processer samt de dermed forbundne fysiografiske, geografiske og klimatiske faktorer tillader disse økosystemer at fungere i fuldt omfang og bevare deres modstandsdygtighed. Marine arter og habitater beskyttes, menneskeskabt nedgang i biodiversiteten forebygges, og de forskellige biologiske komponenter fungerer i indbyrdes balance |
| --- | --- | --- |

5)

»god miljøtilstand«: havområdernes miljøtilstand, når de giver økologisk mangfoldige og dynamiske oceaner og have, der er rene, sunde og produktive inden for rammerne af deres naturlige vilkår, og havmiljøet udnyttes på et bæredygtigt niveau, så nuværende og fremtidige generationers muligheder for anvendelse og aktiviteter sikres, dvs.:

a)

de marine økosystemers struktur, funktion og processer samt de dermed forbundne fysiografiske, geografiske og klimatiske faktorer tillader disse økosystemer at fungere i fuldt omfang og bevare deres modstandsdygtighed. Marine arter og habitater beskyttes, menneskeskabt nedgang i biodiversiteten forebygges, og de forskellige biologiske komponenter fungerer i indbyrdes balance

| b) | økosystemernes hydromorfologiske, fysiske og kemiske egenskaber, herunder dem, der skyldes menneskelige aktiviteter i det pågældende område, understøtter ovennævnte økosystemer, og menneskeskabte tilførsler af stoffer og energi i havmiljøet ikke skaber forureningsvirkninger. |
| --- | --- |

b)

økosystemernes hydromorfologiske, fysiske og kemiske egenskaber, herunder dem, der skyldes menneskelige aktiviteter i det pågældende område, understøtter ovennævnte økosystemer, og menneskeskabte tilførsler af stoffer og energi i havmiljøet ikke skaber forureningsvirkninger.

En god miljøtilstand beskrives for havregionen eller subregionen, som omhandlet i artikel 4, på grundlag af de generiske kvalitative deskriptorer i bilag I. Der bør anvendes en tilpasningsegnet forvaltning på grundlag af økosystembaseret tilgang for at gøre fremskridt hen imod en god miljøtilstand

| 6) | »kriterier«: distinktive tekniske træk, der er nært forbundet med generiske kvalitative deskriptorer |
| --- | --- |

6)

»kriterier«: distinktive tekniske træk, der er nært forbundet med generiske kvalitative deskriptorer

| 7) | »miljømål«: en kvalitativ eller kvantitativ beskrivelse af den ønskede tilstand for de forskellige komponenter af havområderne for så vidt angår hver havregion eller subregion. Miljømål fastsættes i overensstemmelse med artikel 10 |
| --- | --- |

7)

»miljømål«: en kvalitativ eller kvantitativ beskrivelse af den ønskede tilstand for de forskellige komponenter af havområderne for så vidt angår hver havregion eller subregion. Miljømål fastsættes i overensstemmelse med artikel 10

| 8) | »forurening«: direkte eller indirekte udledning i havmiljøet af stoffer eller energi som følge af menneskelig aktivitet, herunder menneskeskabt undervandsstøj, der forårsager eller må forventes at forårsage skadevirkninger på de levende ressourcer og marine økosystemer, farer for menneskers sundhed, hindringer for marine aktiviteter, herunder fiskeri, turisme, fritidsaktiviteter og anden legitim anvendelse af havet, forringelse af havvandets brugsværdi og ødelæggelse af herlighedsværdier eller generelt forringelse af den bæredygtige udnyttelse af havets goder og serviceydelser |
| --- | --- |

8)

»forurening«: direkte eller indirekte udledning i havmiljøet af stoffer eller energi som følge af menneskelig aktivitet, herunder menneskeskabt undervandsstøj, der forårsager eller må forventes at forårsage skadevirkninger på de levende ressourcer og marine økosystemer, farer for menneskers sundhed, hindringer for marine aktiviteter, herunder fiskeri, turisme, fritidsaktiviteter og anden legitim anvendelse af havet, forringelse af havvandets brugsværdi og ødelæggelse af herlighedsværdier eller generelt forringelse af den bæredygtige udnyttelse af havets goder og serviceydelser

| 9) | »specifikt område«: en medlemsstats havområder, hvor miljømålene ikke kan nås ved foranstaltninger truffet af medlemsstaten af de grunde, der er omhandlet i artikel 14 |
| --- | --- |

9)

»specifikt område«: en medlemsstats havområder, hvor miljømålene ikke kan nås ved foranstaltninger truffet af medlemsstaten af de grunde, der er omhandlet i artikel 14

| 10) | »regionalt samarbejde«: samarbejde og koordinering af aktiviteter mellem medlemsstaterne og, hvor det er muligt, tredjelande, der deler den samme havregion eller subregion, med henblik på at udarbejde og gennemføre havstrategier |
| --- | --- |

10)

»regionalt samarbejde«: samarbejde og koordinering af aktiviteter mellem medlemsstaterne og, hvor det er muligt, tredjelande, der deler den samme havregion eller subregion, med henblik på at udarbejde og gennemføre havstrategier

| 11) | »regional havkonvention«: de internationale konventioner eller internationale aftaler tillige med deres styrende organer, der er oprettet med henblik på beskyttelse af havmiljøet i de i artikel 4 omhandlede havregioner såsom konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav og konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder. |
| --- | --- |

11)

»regional havkonvention«: de internationale konventioner eller internationale aftaler tillige med deres styrende organer, der er oprettet med henblik på beskyttelse af havmiljøet i de i artikel 4 omhandlede havregioner såsom konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav og konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder.

Artikel 4

Havregioner og subregioner

1.   Medlemsstaterne tager under opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold dette direktiv behørigt hensyn til, at havområder henhørende under deres overhøjhed eller jurisdiktion udgør en uadskillelig del af følgende havregioner:

| a) | Østersøen |
| --- | --- |

a)

Østersøen

| b) | det nordøstlige Atlanterhav |
| --- | --- |

b)

det nordøstlige Atlanterhav

| c) | Middelhavet |
| --- | --- |

c)

Middelhavet

| d) | Sortehavet |
| --- | --- |

d)

Sortehavet

2.   For at tage hensyn til særlige forhold i et givet område kan medlemsstaterne gennemføre dette direktiv under henvisning til underopdelinger på passende niveau af de i stk. 1 nævnte havområder, under forudsætning af at disse underopdelinger er forenelige med følgende havsubregioner:

| a) | i det nordøstlige Atlanterhav:






  i) | Nordsøen, herunder Kattegat og Den Engelske Kanal |
| --- | --- | --- |

a)

i det nordøstlige Atlanterhav:

i)

Nordsøen, herunder Kattegat og Den Engelske Kanal

| ii) | Det Keltiske Hav |
| --- | --- |

ii)

Det Keltiske Hav

| iii) | Biscayabugten og den iberiske kyst |
| --- | --- |

iii)

Biscayabugten og den iberiske kyst

| iv) | i Atlanterhavet, den makaronesiske biogeografiske region, som er havområderne omkring Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer |
| --- | --- |

iv)

i Atlanterhavet, den makaronesiske biogeografiske region, som er havområderne omkring Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer

| b) | i Middelhavet:






  i) | det vestlige Middelhav |
| --- | --- | --- |

b)

i Middelhavet:

i)

det vestlige Middelhav

| ii) | Adriaterhavet |
| --- | --- |

ii)

Adriaterhavet

| iii) | Det Ioniske Hav og det centrale Middelhavsområde |
| --- | --- |

iii)

Det Ioniske Hav og det centrale Middelhavsområde

| iv) | Det Ægæisk-Levantinske Hav. |
| --- | --- |

iv)

Det Ægæisk-Levantinske Hav.

Medlemsstaterne informerer Kommissionen om eventuelle underopdelinger inden den dato, der er anført i artikel 24, stk. 1, første afsnit, men kan revidere dem efter gennemførelsen af den indledende vurdering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, litra a), nr. i).

Artikel 5

Havstrategier

1.   Hver medlemsstat udarbejder for hver af de berørte havregioner eller subregioner en havstrategi for sine havområder i overensstemmelse med handlingsplanen i stk. 2, litra a) og b).

2.   Medlemsstaterne samarbejder for at sikre, at de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå dette direktivs mål, herunder navnlig de forskellige dele af havstrategierne i litra a) og b), koordineres inden for hver havregion eller subregion, som følger:

| a) | Forberedelse:






  i) | en indledende vurdering af den nuværende miljøtilstand i de pågældende vandområder og de menneskelige aktiviteters miljøpåvirkning af disse, jf. artikel 8, der skal foreligge senest den. ... (21) |
| --- | --- | --- |

a)

Forberedelse:

i)

en indledende vurdering af den nuværende miljøtilstand i de pågældende vandområder og de menneskelige aktiviteters miljøpåvirkning af disse, jf. artikel 8, der skal foreligge senest den. ... (21)

| ii) | en beskrivelse af god miljøtilstand for de pågældende vandområder, jf. artikel 9, stk. 1, der skal foreligge senest den ... (21) |
| --- | --- |

ii)

en beskrivelse af god miljøtilstand for de pågældende vandområder, jf. artikel 9, stk. 1, der skal foreligge senest den ... (21)

| iii) | opstilling af en række miljømål og dertil knyttede indikatorer, jf. artikel 10, stk. 1, senest den ... (22) |
| --- | --- |

iii)

opstilling af en række miljømål og dertil knyttede indikatorer, jf. artikel 10, stk. 1, senest den ... (22)

| iv) | opstilling og gennemførelse senest den ... (23), medmindre andet gælder ifølge den relevante fællesskabslovgivning, af et overvågningsprogram med henblik på løbende vurdering og regelmæssig ajourføring af målene, jf. artikel 11, stk. 1. |
| --- | --- |

iv)

opstilling og gennemførelse senest den ... (23), medmindre andet gælder ifølge den relevante fællesskabslovgivning, af et overvågningsprogram med henblik på løbende vurdering og regelmæssig ajourføring af målene, jf. artikel 11, stk. 1.

| b) | Indsatsprogrammer:






  i) | udarbejdelse senest i 2016 af et indsatsprogram med henblik på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand, jf. artikel 13, stk. 1, 2 og 3 |
| --- | --- | --- |

b)

Indsatsprogrammer:

i)

udarbejdelse senest i 2016 af et indsatsprogram med henblik på at opnå eller opretholde en god miljøtilstand, jf. artikel 13, stk. 1, 2 og 3

| ii) | iværksættelse senest i 2018 af det i nr. i) nævnte program, jf. artikel 13, stk. 7. |
| --- | --- |

ii)

iværksættelse senest i 2018 af det i nr. i) nævnte program, jf. artikel 13, stk. 7.

3.   Medlemsstater, der grænser op til den samme havregion eller subregion, der er omfattet af dette direktiv, og hvor havets tilstand er så kritisk, at der er behov for øjeblikkelig handling, bør bestræbe sig på at blive enige om en fælles handlingsplan i henhold til stk. 1, der indebærer en tidligere iværksættelse af indsatsprogrammerne. I så fald skal:

| a) | de berørte medlemsstater underrette Kommissionen om deres reviderede tidsplan og fortsætte i overensstemmelse med denne |
| --- | --- |

a)

de berørte medlemsstater underrette Kommissionen om deres reviderede tidsplan og fortsætte i overensstemmelse med denne

| b) | Kommissionen opfordres til at overveje at bistå medlemsstaterne med tiltag, der understøtter deres forstærkede indsats for at forbedre havmiljøet ved at gøre den pågældende region til et pilotprojekt. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen opfordres til at overveje at bistå medlemsstaterne med tiltag, der understøtter deres forstærkede indsats for at forbedre havmiljøet ved at gøre den pågældende region til et pilotprojekt.

4.   Medlemsstaterne udarbejder og gennemfører alle de elementer af havstrategierne, der er nævnt i stk. 2, litra a) og b), idet de dog ikke er forpligtet til at træffe specifikke foranstaltninger, hvis der ikke er nogen væsentlig risiko for havmiljøet, eller hvis omkostningerne ikke ville stå i et rimeligt forhold til risikoen for havmiljøet.

Hvis en medlemsstat af en af disse to grunde undlader at træffe foranstaltninger, forelægger den Kommissionen den nødvendige begrundelse til underbygning af sin beslutning.

Artikel 6

Regionalt samarbejde

1.   Hvor det er praktisk og hensigtsmæssigt, anvender medlemsstaterne med henblik på den i artikel 5, stk. 2, omhandlede koordinering de eksisterende regionale institutionelle samarbejdsstrukturer, herunder strukturerne i de regionale havkonventioner, der omfatter den pågældende havregion eller subregion.

2.   Med henblik på gennemførelsen af dette direktiv bestræber medlemsstaterne sig mest muligt på inden for hver havregion eller subregion ved hjælp af de relevante internationale fora, herunder de regionale havkonventioners mekanismer og strukturer, at koordinere deres indsats med tredjelande, der har overhøjhed eller jurisdiktion over vandområder i samme havregion eller subregion.

I den forbindelse støtter medlemsstaterne sig så vidt muligt til relevante eksisterende programmer og aktiviteter, der er udviklet inden for strukturer under internationale aftaler såsom de regionale havkonventioner.

Hvis det er hensigtsmæssigt, udvides koordineringen og samarbejdet til alle medlemsstater i havregionens eller subregionens afvandingsområde, herunder indlandsstater, således at medlemsstaterne i den pågældende havregion eller subregion kan opfylde deres forpligtelser i henhold til dette direktiv under anvendelse af de etablerede samarbejdsstrukturer, der er foreskrevet i dette direktiv eller i direktiv 2000/60/EF.

Artikel 7

Ansvarlige myndigheder

1.   For hver havregion eller subregion udpeger medlemsstaterne senest den ... (24) den eller de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af dette direktiv for deres havområder.

Senest den ... (25) forelægger medlemsstaterne Kommissionen en liste over de udpegede ansvarlige myndigheder sammen med de oplysninger, der er anført i bilag II.

Samtidig sender medlemsstaterne Kommissionen en liste over deres ansvarlige myndigheder i de internationale organer, som de deltager i, og som er relevante for gennemførelsen af dette direktiv.

Medlemsstaterne i hver havregions eller subregions afvandingsområde udpeger desuden en eller flere ansvarlige myndigheder med henblik på det samarbejde og den koordinering, der er nævnt i artikel 6.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om enhver ændring i de oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1, senest seks måneder efter at en sådan ændring er trådt i kraft.

KAPITEL II

HAVSTRATEGIER: FORBEREDELSE

Artikel 8

Vurdering

1.   Medlemsstaterne foretager under hensyn til eventuelle eksisterende data en indledende vurdering af deres havområder, der omfatter følgende:

| a) | en analyse af vandområdernes væsentlige karakteristika og nuværende miljøtilstand baseret på de vejledende lister i tabel 1 i bilag III og omfattende de fysisk-kemiske egenskaber, habitattyper, biologiske egenskaber og hydromorfologi |
| --- | --- |

a)

en analyse af vandområdernes væsentlige karakteristika og nuværende miljøtilstand baseret på de vejledende lister i tabel 1 i bilag III og omfattende de fysisk-kemiske egenskaber, habitattyper, biologiske egenskaber og hydromorfologi

| b) | en analyse af de væsentlige belastninger og påvirkninger, herunder fra menneskelige aktiviteter, af disse vandområders karakteristika og miljøtilstand baseret på de vejledende lister i tabel 2 i bilag III og omfattende de forskellige belastningers kvalitative og kvantitative sammensætning samt mærkbare tendenser |
| --- | --- |

b)

en analyse af de væsentlige belastninger og påvirkninger, herunder fra menneskelige aktiviteter, af disse vandområders karakteristika og miljøtilstand baseret på de vejledende lister i tabel 2 i bilag III og omfattende de forskellige belastningers kvalitative og kvantitative sammensætning samt mærkbare tendenser

| c) | en økonomisk og social analyse af vandområdernes udnyttelse samt af omkostningerne ved en forringelse af havmiljøet. |
| --- | --- |

c)

en økonomisk og social analyse af vandområdernes udnyttelse samt af omkostningerne ved en forringelse af havmiljøet.

2.   De i stk. 1 nævnte analyser skal inddrage aspekter vedrørende kystvande, overgangsvande og territorialfarvande, der er omfattet af de relevante bestemmelser i direktiv 2000/60/EF. De skal også inddrage eller tage udgangspunkt i andre relevante vurderinger såsom vurderinger, der er gennemført i fællesskab inden for rammerne af regionale havkonventioner med henblik på en samlet vurdering af havmiljøets tilstand.

Artikel 9

Beskrivelse af en god miljøtilstand

1.   Under henvisning til den indledende vurdering, jf. artikel 8, stk. 1, skal medlemsstaterne for hver af de berørte havregioner eller subregioner beskrive en række fælles karakteristika for en god miljøtilstand for havområderne på grundlag af de generiske kvalitative deskriptorer i bilag I, samt de kriterier og metodiske standarder, der er omhandlet i denne artikels stk. 3.

De inddrager de elementer, der er anført i den vejledende liste i tabel 1 i bilag III og omfattende de fysisk-kemiske egenskaber, habitattyper, biologiske egenskaber og hydromorfologi.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om vurderingen i henhold til artikel 8, stk. 1, og om beskrivelsen som omhandlet i nærværende artikels stk. 1, senest tre måneder efter færdiggørelsen af sidstnævnte.

3.   Der fastlægges efter forskriftsproceduren med kontrol, som omhandlet i artikel 23, stk. 3, og på grundlag af bilag I og III, senest den ... (26) kriterier og metodiske standarder til fastlæggelse af god miljøtilstand, der udformes med henblik på ændring af ikke-væsentlige elementer i dette direktiv ved at supplere det, for at sikre konsistens og gøre det muligt at foretage en sammenligning mellem havregioner eller subregioner med hensyn til, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand. Kommissionen hører alle berørte parter, inden den fremlægger forslag om sådanne kriterier og standarder, herunder regionale havkonventioner.

Artikel 10

Fastsættelse af miljømål

1.   På grundlag af den indledende vurdering, jf. artikel 8, stk. 1, fastsætter medlemsstaterne for hver havregion eller subregion en bred række af miljømål og dertil knyttede indikatorer for deres havområder med henblik på at sigte imod opnåelsen af en god miljøtilstand i deres havmiljø under hensyn til den vejledende liste over karakteristika i bilag IV.

Ved fastsættelsen af disse mål og indikatorer tager medlemsstaterne hensyn til, at de relevante eksisterende miljømål, der er fastsat for samme vandområder på nationalt niveau, fællesskabsniveau eller internationalt niveau, stadig finder anvendelse, og sikrer, at disse mål er indbyrdes forenelige.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om miljømålene senest tre måneder efter fastsættelsen.

Artikel 11

Overvågningsprogrammer

1.   På grundlag af den indledende vurdering, jf. artikel 8, stk. 1, udarbejder og gennemfører medlemsstaterne samordnede overvågningsprogrammer for den løbende vurdering af miljøtilstanden i deres havområder på grundlag af de vejledende lister over elementer i bilag III og V samt under henvisning til miljømålene, jf. artikel 10.

Overvågningsprogrammerne skal bygge på og være forenelige med de relevante vurderings- og overvågningsbestemmelser, der er fastlagt i fællesskabslovgivningen eller i henhold til internationale aftaler.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om overvågningsprogrammerne, senest tre måneder efter at de er udarbejdet.

3.   Der vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, som omhandlet i artikel 23, stk. 3, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, der tager hensyn til eksisterende forpligtelser og sikrer sammenlignelighed mellem overvågnings- og vurderingsresultater, og som udformes med henblik på ændring af ikke-væsentlige elementer i dette direktiv ved at supplere det.

Artikel 12

Underretninger og Kommissionens rådgivning

På grundlag af underretningerne om hver havregion eller subregion i henhold til artikel 9, stk. 2, artikel 10, stk. 2, og artikel 11, stk. 2, rådgiver Kommissionen hver medlemsstat om, hvorvidt de meddelte elementer udgør en hensigtsmæssig ramme med henblik på at opfylde kravene i dette direktiv.

I forbindelse med rådgivningen verificerer Kommissionen, om der er sammenhæng mellem rammerne inden for de forskellige havregioner eller subregioner og i Fællesskabet som helhed og kan anmode den pågældende medlemsstat om yderligere oplysninger, der er tilgængelige og nødvendige.

KAPITEL III

HAVSTRATEGIER: INDSATSPROGRAMMER

Artikel 13

Indsatsprogrammer

1.   Medlemsstaterne fastlægger for hver berørt havregion eller subregion de foranstaltninger, der skal træffes for at opnå eller opretholde en god miljøtilstand, jf. artikel 9, stk. 1, i deres havområder.

Disse foranstaltninger udformes på grundlag af den indledende vurdering, jf. artikel 8, stk. 1, under henvisning til miljømålene, jf. artikel 10, stk. 1, og under hensyntagen til de typer af foranstaltninger, der er opført i bilag VI.

2.   Medlemsstaterne samler de foranstaltninger, der er fastlagt i henhold til stk. 1, i et indsatsprogram, under hensyntagen til relevante foranstaltninger, der kræves ifølge fællesskabslovgivningen, særlig direktiv 2000/60/EF, eller internationale aftaler.

3.   Ved udarbejdelsen af indsatsprogrammerne, jf. stk. 2, tager medlemsstaterne behørigt hensyn til princippet om bæredygtig udvikling og navnlig til de sociale og økonomiske konsekvenser af de påtænkte foranstaltninger.

Medlemsstaterne sikrer, at foranstaltningerne er omkostningseffektive og teknisk gennemførlige, og foretager konsekvensanalyser, herunder cost-benefit-analyser, inden nye foranstaltninger indføres.

4.   Indsatsprogrammerne i medfør af nærværende artikel bør omfatte foranstaltninger såsom anvendelse af særlige bevaringsområder i henhold til direktiv 92/43/EØF og anvendelse af særligt beskyttede områder i henhold til direktiv 79/409/EØF samt beskyttede havområder som fastlagt af Fællesskabet eller de berørte medlemsstater inden for rammerne af internationale eller regionale aftaler, som de er part i.

Medlemsstaterne bør i den forbindelse sikre, at disse områder bidrager til et sammenhængende og repræsentativt net af beskyttede havområder.

5.   Medlemsstaterne angiver i indsatsprogrammerne, hvordan foranstaltningerne skal gennemføres, og hvordan de vil bidrage til at opfylde miljømålene, jf. artikel 10, stk. 1.

6.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen og andre berørte medlemsstater om deres indsatsprogrammer, senest tre måneder efter at de er opstillet.

7.   Medmindre andet gælder ifølge artikel 16, sikrer medlemsstaterne, at programmerne kan iværksættes, senest to år efter at de er opstillet.

Artikel 14

Undtagelser

1.   En medlemsstat kan udpege et særligt område inden for sine havområder, hvor miljømålene af en af grundene under litra a)-d) ikke kan opfyldes ved foranstaltninger truffet af denne medlemsstat eller af grunde, der er nævnt i litra e), ikke kan opfyldes inden for den fastsatte tidsfrist:

| a) | handlinger eller undladelser, som den pågældende medlemsstat ikke er ansvarlig for |
| --- | --- |

a)

handlinger eller undladelser, som den pågældende medlemsstat ikke er ansvarlig for

| b) | naturlige årsager |
| --- | --- |

b)

naturlige årsager

| c) | force majeure |
| --- | --- |

c)

force majeure

| d) | ændringer i havområdets karakteristika på grund af foranstaltninger truffet af hensyn til overordnede samfundsinteresser, der tillægges større vægt end de negative miljøpåvirkninger, herunder eventuelle grænseoverskridende påvirkninger |
| --- | --- |

d)

ændringer i havområdets karakteristika på grund af foranstaltninger truffet af hensyn til overordnede samfundsinteresser, der tillægges større vægt end de negative miljøpåvirkninger, herunder eventuelle grænseoverskridende påvirkninger

| e) | naturlige forhold, som umuliggør en forbedring af de pågældende havområders tilstand inden for tidsfristen. |
| --- | --- |

e)

naturlige forhold, som umuliggør en forbedring af de pågældende havområders tilstand inden for tidsfristen.

Den pågældende medlemsstat identificerer tydeligt disse områder i sine indsatsprogrammer og forelægger Kommissionen en begrundelse til underbygning af sit synspunkt. I den forbindelse skal medlemsstaterne se på følgerne for medlemsstaterne i den pågældende havregion eller subregion.

Den pågældende medlemsstat skal dog træffe passende ad hoc-foranstaltninger med henblik på fortsat at stile imod miljømålene, forebygge yderligere forringelser i de berørte havområders tilstand som følge af de i litra b), c) eller d) omhandlede forhold og begrænse de skadelige påvirkninger inden for hele den pågældende havregion eller subregion eller i andre medlemsstaters havområder.

2.   I den situation, der er omhandlet i stk. 1, litra d), sikrer medlemsstaterne, at ændringerne ikke vedvarende udelukker eller hindrer, at der opnås en god miljøtilstand i hele den pågældende havregion eller subregion eller i andre medlemsstaters havområder.

3.   De i stk. 1, tredje afsnit, nævnte ad hoc-foranstaltninger integreres i det omfang, det er praktisk muligt, i indsatsprogrammet.

Artikel 15

Anbefalinger for fællesskabsindsats

1.   Hvis en medlemsstat støder på et problem, der påvirker dens havområders miljøtilstand, og som ikke kan løses ved nationale foranstaltninger, eller som er knyttet til en anden fællesskabspolitik eller en international aftale, underretter den Kommissionen herom og forelægger dokumentation til underbygning af sit synspunkt.

Kommissionen reagerer inden for en frist på seks måneder.

2.   Hvis der er behov for en indsats fra fællesskabsinstitutionernes side, forelægger medlemsstaterne Kommissionen og Rådet passende anbefalinger med henblik på foranstaltninger i relation til de i stk. 1 nævnte problemer. Medmindre andet er fastsat i den relevante fællesskabslovgivning, reagerer Kommissionen på sådanne anbefalinger inden for en frist på seks måneder, og den lader om nødvendigt anbefalingerne afspejle i de forslag, den forelægger Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 16

Underretninger og Kommissionens rådgivning

På grundlag af underretningerne om indsatsprogrammerne, jf. artikel 13, stk. 6, rådgiver Kommissionen hver medlemsstat om, hvorvidt programmerne udgør en hensigtsmæssig ramme med henblik på at opnå en god miljøtilstand, jf. artikel 9, stk. 1.

I forbindelse med rådgivningen vurderer Kommissionen, om der er sammenhæng mellem indsatsprogrammerne i Fællesskabet som helhed og kan anmode den pågældende medlemsstat om at forelægge yderligere oplysninger, der er tilgængelige og nødvendige.

KAPITEL IV

AJOURFØRING, RAPPORTER OG INFORMATION TIL OFFENTLIGHEDEN

Artikel 17

Ajourføring

1.   Medlemsstaterne sikrer, at havstrategierne for hver berørt havregion eller subregion ajourføres.

2.   Med henblik på gennemførelsen af stk. 1 gennemgår medlemsstaterne på en koordineret måde som omhandlet i artikel 5, følgende aspekter af deres havstrategier hvert sjette år efter udarbejdelsen:

| a) | den indledende vurdering og beskrivelsen af en god miljøtilstand, jf. henholdsvis artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

den indledende vurdering og beskrivelsen af en god miljøtilstand, jf. henholdsvis artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 1

| b) | miljømålene, jf. artikel 10, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

miljømålene, jf. artikel 10, stk. 1

| c) | overvågningsprogrammerne, jf. artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

overvågningsprogrammerne, jf. artikel 11, stk. 1

| d) | indsatsprogrammerne, jf. artikel 13, stk. 2. |
| --- | --- |

d)

indsatsprogrammerne, jf. artikel 13, stk. 2.

3.   Nærmere oplysninger om eventuelle ajourføringer efter den gennemgang, der er omhandlet i stk. 2, forelægges Kommissionen, de regionale havkonventioner og de berørte medlemsstater senest tre måneder efter offentliggørelsen som omhandlet i artikel 19, stk. 2.

4.   Artikel 12 og 16 finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 18

Interimsrapporter

Medlemsstaterne forelægger inden tre år efter offentliggørelsen af hvert indsatsprogram eller hver ajourføring heraf, jf. artikel 19, stk. 2, Kommissionen en kort interimsrapport med en beskrivelse af fremskridtene i gennemførelsen af programmet.

Artikel 19

Offentlig høring og information

1.   I overensstemmelse med den relevante eksisterende fællesskabslovgivning sikrer medlemsstaterne, at alle berørte parter hurtigt får reelle muligheder for at deltage i gennemførelsen af dette direktiv.

2.   Medlemsstaterne offentliggør sammenfatninger af nedennævnte elementer i deres havstrategier eller ajourføringer heraf og gør det muligt for offentligheden at fremsætte bemærkninger hertil, som følger:

| a) | den indledende vurdering og beskrivelsen af en god miljøtilstand, jf. henholdsvis artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

den indledende vurdering og beskrivelsen af en god miljøtilstand, jf. henholdsvis artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 1

| b) | miljømålene, jf. artikel 10, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

miljømålene, jf. artikel 10, stk. 1

| c) | overvågningsprogrammerne, jf. artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

overvågningsprogrammerne, jf. artikel 11, stk. 1

| d) | indsatsprogrammerne, jf. artikel 13, stk. 2. |
| --- | --- |

d)

indsatsprogrammerne, jf. artikel 13, stk. 2.

3.   For så vidt angår adgang til miljøoplysninger finder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF (27) anvendelse.

For at Kommissionen kan løse sine opgaver i forbindelse med dette direktiv, giver medlemsstaterne den adgangs- og brugsret til disse data og oplysninger i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF.

Artikel 20

Rapporter fra Kommissionen

1.   Kommissionen offentliggør sin første evalueringsrapport om gennemførelsen af dette direktiv senest to år efter at have modtaget alle indsatsprogrammer, dog senest i 2021.

Kommissionen offentliggør yderligere rapporter hvert sjette år derefter. Rapporterne forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

2.   De i stk. 1 omhandlede rapporter skal indeholde følgende:

| a) | en redegørelse for fremskridtene i gennemførelsen af direktivet |
| --- | --- |

a)

en redegørelse for fremskridtene i gennemførelsen af direktivet

| b) | en gennemgang af havmiljøets tilstand i Fællesskabet foretaget i samråd med Det Europæiske Miljøagentur og de relevante regionale søfarts- og fiskeriorganisationer og -konventioner |
| --- | --- |

b)

en gennemgang af havmiljøets tilstand i Fællesskabet foretaget i samråd med Det Europæiske Miljøagentur og de relevante regionale søfarts- og fiskeriorganisationer og -konventioner

| c) | en analyse af havstrategierne sammen med forslag til, hvordan disse kan forbedres |
| --- | --- |

c)

en analyse af havstrategierne sammen med forslag til, hvordan disse kan forbedres

| d) | en sammenfatning af de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, jf. artikel 12 og 16, og af Kommissionens vurderinger, jf. artikel 16, i relation til de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, jf. artikel 15 |
| --- | --- |

d)

en sammenfatning af de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, jf. artikel 12 og 16, og af Kommissionens vurderinger, jf. artikel 16, i relation til de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, jf. artikel 15

| e) | en sammenfatning af reaktionerne på hver af de rapporter til Kommissionen, der er udarbejdet af medlemsstaterne i henhold til artikel 18 |
| --- | --- |

e)

en sammenfatning af reaktionerne på hver af de rapporter til Kommissionen, der er udarbejdet af medlemsstaterne i henhold til artikel 18

| f) | en sammenfatning af svarene på bemærkninger fra Europa-Parlamentet og Rådet til tidligere havstrategier |
| --- | --- |

f)

en sammenfatning af svarene på bemærkninger fra Europa-Parlamentet og Rådet til tidligere havstrategier

| g) | en sammenfatning af bidraget fra andre relevante fællesskabspolitikker til opfyldelse af dette direktivs målsætninger. |
| --- | --- |

g)

en sammenfatning af bidraget fra andre relevante fællesskabspolitikker til opfyldelse af dette direktivs målsætninger.

Artikel 21

Revision af direktivet

Kommissionen tager dette direktiv op til revision senest den ... (28) og foreslår om nødvendigt ændringer hertil.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 22

Tekniske tilpasninger

1.   Bilag III, IV og V kan ændres i lyset af den videnskabelige og tekniske udvikling efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 23, stk. 3, under hensyn til fristerne for revision og ajourføring af havstrategierne, jf. artikel 17, stk. 2.

2.   Der kan efter proceduren i artikel 23, stk. 2, vedtages:

| a) | metodiske standarder for anvendelsen af bilag I, III, IV og V |
| --- | --- |

a)

metodiske standarder for anvendelsen af bilag I, III, IV og V

| b) | tekniske formater til fremsendelse og behandling af data, herunder statistiske og kartografiske data. |
| --- | --- |

b)

tekniske formater til fremsendelse og behandling af data, herunder statistiske og kartografiske data.

Artikel 23

Forskriftsudvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 24

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (24). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

3.   Medlemsstater uden havområder sætter kun de retsforskrifter i kraft, der er nødvendige for at sikre overholdelsen af kravene i artikel 6 om regionalt samarbejde og artikel 7 om ansvarlige myndigheder.

Hvis sådanne retsforskrifter allerede er i kraft i den nationale lovgivning, meddeler de pågældende medlemsstater Kommissionen teksten til disse retsforskrifter.

Artikel 25

Ikrafttrædelse

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 26

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 185 af 8.8.2006, s. 20.

1

(2)  EUT C 206 af 29.8.2006, s. 5.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 14.11.2006, (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets afgørelse af 23. juli 2007 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Senest ændret ved direktiv 2006/105/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 368).

5

(6)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2006/105/EF.

6

(7)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. Ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

7

(8)  EFT L 179 af 23.6.1998, s. 1.

8

(9)  EFT L 309 af 13.12.1993, s. 1.

9

(10)  EFT L 73 af 16.3.1994, s. 19.

10

(11)  EFT L 104 af 3.4.1998, s. 1.

11

(12)  EFT L 118 af 19.5.2000, s. 44.

12

(13)  EFT L 240 af 19.9.1977, s. 1.

13

(14)  EFT L 322 af 14.12.1999, s. 32.

14

(15)  EFT L 67 af 12.3.1983, s. 1.

15

(16)  EFT L 322 af 14.12.1999, s. 18.

16

(17)  EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1.

17

(18)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

18

(19)  EUT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

19

(20)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

20

(21)  Fire år efter dette direktivs ikrafttræden.

21

(22)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

22

(23)  Seks år efter dette direktivs ikrafttræden.

23

(24)  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

24

(25)  42 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

25

(26)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

26

(27)  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

27

(28)  15 år efter dette direktivs ikrafttræden.

28

---

BILAG I

GENERISKE KVALITATIVE DESKRIPTORER, SOM DER SKAL TAGES HENSYN TIL VED BESKRIVELSE AF EN GOD MILJØTILSTAND

(OMHANDLET I ARTIKEL 3, Nr. 5), ARTIKEL 9, STK. 1 OG 3, OG ARTIKEL 22)

| 1) | Alle elementer i havets fødenet, i den udstrækning de er kendt, er til stede og forekommer med normal tæthed og diversitet. |
| --- | --- |

1)

Alle elementer i havets fødenet, i den udstrækning de er kendt, er til stede og forekommer med normal tæthed og diversitet.

| 2) | Ikke-hjemmehørende arter indført ved menneskelige aktiviteter ligger på niveauer, der ikke ændrer økosystemerne i negativ retning. |
| --- | --- |

2)

Ikke-hjemmehørende arter indført ved menneskelige aktiviteter ligger på niveauer, der ikke ændrer økosystemerne i negativ retning.

| 3) | Populationerne af alle fiske- og skaldyrarter, der udnyttes erhvervsmæssigt, ligger inden for sikre biologiske grænser. |
| --- | --- |

3)

Populationerne af alle fiske- og skaldyrarter, der udnyttes erhvervsmæssigt, ligger inden for sikre biologiske grænser.

| 4) | Menneskeskabt eutrofiering er minimeret, navnlig de negative virkninger heraf. |
| --- | --- |

4)

Menneskeskabt eutrofiering er minimeret, navnlig de negative virkninger heraf.

| 5) | Arter og habitater udviser en udbredelse, tæthed og kvalitet, der svarer til de fremherskende fysiografiske, geografiske og klimatiske forhold. Biodiversiteten er opretholdt. |
| --- | --- |

5)

Arter og habitater udviser en udbredelse, tæthed og kvalitet, der svarer til de fremherskende fysiografiske, geografiske og klimatiske forhold. Biodiversiteten er opretholdt.

| 6) | Havbundens integritet er på et niveau, så økosystemernes funktioner bevares. |
| --- | --- |

6)

Havbundens integritet er på et niveau, så økosystemernes funktioner bevares.

| 7) | Permanent ændring af de hydrografiske egenskaber påvirker ikke de marine økosystemer i negativ retning. |
| --- | --- |

7)

Permanent ændring af de hydrografiske egenskaber påvirker ikke de marine økosystemer i negativ retning.

| 8) | Koncentrationer af forurenende stoffer ligger på niveauer, der ikke medfører forureningsvirkninger. |
| --- | --- |

8)

Koncentrationer af forurenende stoffer ligger på niveauer, der ikke medfører forureningsvirkninger.

| 9) | Forurenende stoffer i fisk og skaldyr til konsum overstiger ikke de niveauer, der er fastlagt i fællesskabslovgivningen eller andre relevante standarder. |
| --- | --- |

9)

Forurenende stoffer i fisk og skaldyr til konsum overstiger ikke de niveauer, der er fastlagt i fællesskabslovgivningen eller andre relevante standarder.

| 10) | Egenskaberne ved og mængderne af affald i havet skader ikke havmiljøet. |
| --- | --- |

10)

Egenskaberne ved og mængderne af affald i havet skader ikke havmiljøet.

| 11) | Indførelsen af energi, herunder undervandsstøj, påvirker ikke havmiljøet i negativ retning. |
| --- | --- |

11)

Indførelsen af energi, herunder undervandsstøj, påvirker ikke havmiljøet i negativ retning.

For at beskrive en god miljøtilstand i en havregion eller subregion som omhandlet i artikel 9, stk. 1, skal medlemsstaterne tage hensyn til hver af de generiske kvalitative deskriptorer, der er opført på listen i dette bilag, med henblik på at identificere de deskriptorer, der skal anvendes til at beskrive en god miljøtilstand for den pågældende havregion eller subregion. Hvis en medlemsstat mener, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende én eller flere af disse deskriptorer, forelægger den Kommissionen en begrundelse som led i underretningen i medfør af artikel 9, stk. 2.

---

BILAG II

ANSVARLIGE MYNDIGHEDER

(OMHANDLET I ARTIKEL 7, STK. 1)

| 1) | Den eller de ansvarlige myndigheders navn og adresse — den eller de udpegede ansvarlige myndigheders officielle navn og adresse. |
| --- | --- |

1)

Den eller de ansvarlige myndigheders navn og adresse — den eller de udpegede ansvarlige myndigheders officielle navn og adresse.

| 2) | Den eller de ansvarlige myndigheders juridiske status — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske status. |
| --- | --- |

2)

Den eller de ansvarlige myndigheders juridiske status — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske status.

| 3) | Ansvarsområde — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske og administrative ansvar og deres rolle i de pågældende havområder. |
| --- | --- |

3)

Ansvarsområde — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske og administrative ansvar og deres rolle i de pågældende havområder.

| 4) | Medlemskab — når den eller de ansvarlige myndigheder fungerer som koordineringsorgan for andre ansvarlige myndigheder, kræves der en liste over disse sammen med en sammenfatning af de institutionelle forbindelser, der er etableret for at sikre koordineringen. |
| --- | --- |

4)

Medlemskab — når den eller de ansvarlige myndigheder fungerer som koordineringsorgan for andre ansvarlige myndigheder, kræves der en liste over disse sammen med en sammenfatning af de institutionelle forbindelser, der er etableret for at sikre koordineringen.

| 5) | Regional eller subregional koordinering — der kræves en sammenfatning af de mekanismer, der er oprettet for at sikre koordineringen mellem de medlemsstater, hvis havområder ligger inden for samme havregion eller subregion. |
| --- | --- |

5)

Regional eller subregional koordinering — der kræves en sammenfatning af de mekanismer, der er oprettet for at sikre koordineringen mellem de medlemsstater, hvis havområder ligger inden for samme havregion eller subregion.

---

BILAG III

VEJLEDENDE LISTE OVER KARAKTERISTIKA, MILJØBELASTNINGER OG PÅVIRKNINGER

(OMHANDLET I ARTIKEL 8, STK. 1, ARTIKEL 9, STK. 1 OG 3, ARTIKEL 11, STK. 1, OG ARTIKEL 22)

Tabel 1

Karakteristika

| Fysiske og kemiske forhold | — | Topografi og dybdemåling af havbunden; |
| --- | --- | --- |

Fysiske og kemiske forhold

—

Topografi og dybdemåling af havbunden;

| — | Temperaturforhold og isdække på års- og årstidsbasis, strømhastighed, upwelling, bølgeeksponering, blandingskarakteristika, turbiditet, opholdstid; |
| --- | --- |

—

Temperaturforhold og isdække på års- og årstidsbasis, strømhastighed, upwelling, bølgeeksponering, blandingskarakteristika, turbiditet, opholdstid;

| — | Rumlig og tidsmæssig fordeling af salinitet; |
| --- | --- |

—

Rumlig og tidsmæssig fordeling af salinitet;

| — | Rumlig og tidsmæssig fordeling af næringsstoffer (DIN, TN, DIP, TP, TOC) og ilt; |
| --- | --- |

—

Rumlig og tidsmæssig fordeling af næringsstoffer (DIN, TN, DIP, TP, TOC) og ilt;

| — | pH- og pCO2-profiler eller tilsvarende anvendt til måling af forsuringen af havet. |
| --- | --- |

—

pH- og pCO2-profiler eller tilsvarende anvendt til måling af forsuringen af havet.

Habitattyper

| — | Fremherskende habitattype(r) i havbund og vandsøjle med en beskrivelse af de karakteristiske fysiske og kemiske forhold såsom dybde, vandtemperaturforhold, strømme og andre vandbevægelser, salinitet, havbundens struktur og lagssammensætning; |
| --- | --- |

—

Fremherskende habitattype(r) i havbund og vandsøjle med en beskrivelse af de karakteristiske fysiske og kemiske forhold såsom dybde, vandtemperaturforhold, strømme og andre vandbevægelser, salinitet, havbundens struktur og lagssammensætning;

| — | Udpegning og kortlægning af særlige habitattyper, navnlig typer, der er anerkendt eller udpeget som værende af særlig videnskabelig interesse eller af interesse for den biologiske mangfoldighed i henhold til fællesskabslovgivningen (habitat- og fugledirektivet) eller internationale konventioner; |
| --- | --- |

—

Udpegning og kortlægning af særlige habitattyper, navnlig typer, der er anerkendt eller udpeget som værende af særlig videnskabelig interesse eller af interesse for den biologiske mangfoldighed i henhold til fællesskabslovgivningen (habitat- og fugledirektivet) eller internationale konventioner;

| — | Habitater i områder, der er væsentlige på grund af deres karakteristika, beliggenhed eller strategiske betydning. Dette kan omfatte områder, der er udsat for intense eller specifikke miljøbelastninger, eller områder, der bør have en specifik beskyttelsesordning. |
| --- | --- |

—

Habitater i områder, der er væsentlige på grund af deres karakteristika, beliggenhed eller strategiske betydning. Dette kan omfatte områder, der er udsat for intense eller specifikke miljøbelastninger, eller områder, der bør have en specifik beskyttelsesordning.

Biologiske forhold

| — | En beskrivelse af de biologiske samfund, der er knyttet til de fremherskende habitater i havbund og vandsøjle. Dette omfatter oplysninger om planteplankton- og dyreplanktonsamfund, herunder arter samt sæsonbetinget og geografisk variabilitet; |
| --- | --- |

—

En beskrivelse af de biologiske samfund, der er knyttet til de fremherskende habitater i havbund og vandsøjle. Dette omfatter oplysninger om planteplankton- og dyreplanktonsamfund, herunder arter samt sæsonbetinget og geografisk variabilitet;

| — | Oplysninger om dækfrøede planter, makroalger og bundens hvirvelløse fauna, herunder artssammensætning, biomasse og variabilitet på års- og årstidsbasis; |
| --- | --- |

—

Oplysninger om dækfrøede planter, makroalger og bundens hvirvelløse fauna, herunder artssammensætning, biomasse og variabilitet på års- og årstidsbasis;

| — | Oplysninger om fiskebestandenes struktur, herunder deres tæthed, udbredelse og alders/størrelsesfordeling; |
| --- | --- |

—

Oplysninger om fiskebestandenes struktur, herunder deres tæthed, udbredelse og alders/størrelsesfordeling;

| — | En beskrivelse af populationsdynamikken, det naturlige og faktiske udbredelsesområde samt status for marine pattedyrarter og krybdyrarter, der forekommer i havregionen eller subregionen; |
| --- | --- |

—

En beskrivelse af populationsdynamikken, det naturlige og faktiske udbredelsesområde samt status for marine pattedyrarter og krybdyrarter, der forekommer i havregionen eller subregionen;

| — | En beskrivelse af populationsdynamikken, naturligt og faktisk udbredelsesområde samt status for havfuglearter, der forekommer i havregionen eller subregionen; |
| --- | --- |

—

En beskrivelse af populationsdynamikken, naturligt og faktisk udbredelsesområde samt status for havfuglearter, der forekommer i havregionen eller subregionen;

| — | En beskrivelse af populationsdynamikken, naturligt og faktisk udbredelsesmåde samt status for andre arter, der forekommer i havregionen eller subregionen og er omfattet af fællesskabslovgivning eller internationale aftaler; |
| --- | --- |

—

En beskrivelse af populationsdynamikken, naturligt og faktisk udbredelsesmåde samt status for andre arter, der forekommer i havregionen eller subregionen og er omfattet af fællesskabslovgivning eller internationale aftaler;

| — | En opgørelse over tidsmæssig forekomst, tæthed og rumlig udbredelse af ikke-hjemmehørende, eksotiske arter, eller, hvor det er relevant, genetisk distinkte former af hjemmehørende arter, der findes i havregionen eller subregionen. |
| --- | --- |

—

En opgørelse over tidsmæssig forekomst, tæthed og rumlig udbredelse af ikke-hjemmehørende, eksotiske arter, eller, hvor det er relevant, genetisk distinkte former af hjemmehørende arter, der findes i havregionen eller subregionen.

Andre forhold

| — | En beskrivelse af situationen med hensyn til kemikalier, herunder kemikalier, der giver anledning til bekymring, sedimentkontaminering, hot spots, sundhedsproblemer og kontaminering af biota (især biota bestemt til konsum); |
| --- | --- |

—

En beskrivelse af situationen med hensyn til kemikalier, herunder kemikalier, der giver anledning til bekymring, sedimentkontaminering, hot spots, sundhedsproblemer og kontaminering af biota (især biota bestemt til konsum);

| — | En beskrivelse af andre forhold eller karakteristika, der er typiske eller specifikke for havregionen eller subregionen. |
| --- | --- |

—

En beskrivelse af andre forhold eller karakteristika, der er typiske eller specifikke for havregionen eller subregionen.

Tabel 2

Miljøbelastninger og påvirkninger

| Fysisk tab | — | Tildækning (f.eks. med kunstige strukturer eller ved klapning); |
| --- | --- | --- |

Fysisk tab

—

Tildækning (f.eks. med kunstige strukturer eller ved klapning);

| — | Befæstning (f.eks. med permanente anlæg). |
| --- | --- |

—

Befæstning (f.eks. med permanente anlæg).

Fysisk skade

| — | Ændringer i tilsiltning (f.eks. udløb fra rørledninger, øget afstrømning og opmudring); |
| --- | --- |

—

Ændringer i tilsiltning (f.eks. udløb fra rørledninger, øget afstrømning og opmudring);

| — | Afskrabning (f.eks. ved sejlads, opankring og erhvervsfiskeri); |
| --- | --- |

—

Afskrabning (f.eks. ved sejlads, opankring og erhvervsfiskeri);

| — | Selektiv udvinding (f.eks. ved erhvervsfiskeri, ral- og sandsugning, tilslagsmaterialer, sammenfiltring). |
| --- | --- |

—

Selektiv udvinding (f.eks. ved erhvervsfiskeri, ral- og sandsugning, tilslagsmaterialer, sammenfiltring).

Andre fysiske forstyrrelser

| — | Undervandsstøj (f.eks. fra skibsfart, seismisk); |
| --- | --- |

—

Undervandsstøj (f.eks. fra skibsfart, seismisk);

| — | Affald i havet. |
| --- | --- |

—

Affald i havet.

Indgreb i naturlige hydrologiske processer

| — | Væsentlige ændringer i temperaturforhold (f.eks. ved udløb fra rørledninger, kraftværker); |
| --- | --- |

—

Væsentlige ændringer i temperaturforhold (f.eks. ved udløb fra rørledninger, kraftværker);

| — | Væsentlige ændringer i salinitetsforhold (f.eks. ved faste anlæg, der hæmmer vandbevægelser, og vandindvinding). |
| --- | --- |

—

Væsentlige ændringer i salinitetsforhold (f.eks. ved faste anlæg, der hæmmer vandbevægelser, og vandindvinding).

Kontaminering med farlige stoffer

| — | Tilførsel af syntetiske forbindelser (f.eks. prioriterede stoffer, omhandlet i direktiv 2000/60/EF, der har betydning for havmiljøet, biologisk aktive stoffer, pesticider, antibegroningsmidler, lægemidler, f.eks. ved tab fra diffuse kilder, utilsigtet forurening fra skibe, atmosfærisk deposition); |
| --- | --- |

—

Tilførsel af syntetiske forbindelser (f.eks. prioriterede stoffer, omhandlet i direktiv 2000/60/EF, der har betydning for havmiljøet, biologisk aktive stoffer, pesticider, antibegroningsmidler, lægemidler, f.eks. ved tab fra diffuse kilder, utilsigtet forurening fra skibe, atmosfærisk deposition);

| — | Tilførsel af ikke-syntetiske forbindelser (f.eks. tungmetaller og kulbrinter, f.eks. ved utilsigtet forurening fra skibe, atmosfærisk deposition, tilførsel fra floder); |
| --- | --- |

—

Tilførsel af ikke-syntetiske forbindelser (f.eks. tungmetaller og kulbrinter, f.eks. ved utilsigtet forurening fra skibe, atmosfærisk deposition, tilførsel fra floder);

| — | Tilførsel af radionuklider. |
| --- | --- |

—

Tilførsel af radionuklider.

Tilsætning af næringsstoffer og organiske stoffer

| — | Tilførsler af kvælstof og fosfor (f.eks. direkte udledninger fra punktkilder, tab fra diffuse kilder, herunder landbruget, atmosfærisk deposition); |
| --- | --- |

—

Tilførsler af kvælstof og fosfor (f.eks. direkte udledninger fra punktkilder, tab fra diffuse kilder, herunder landbruget, atmosfærisk deposition);

| — | Tilsætning af organiske stoffer (f.eks. fiske- og skaldyrsopdræt og tilførsel fra floder). |
| --- | --- |

—

Tilsætning af organiske stoffer (f.eks. fiske- og skaldyrsopdræt og tilførsel fra floder).

Biologisk forstyrrelse

| — | Tilførsel af mikrobielle patogener; |
| --- | --- |

—

Tilførsel af mikrobielle patogener;

| — | Indførelse af ikke-oprindelige arter og flytninger; |
| --- | --- |

—

Indførelse af ikke-oprindelige arter og flytninger;

| — | Selektiv fangst af arter (f.eks. ved erhvervs- og fritidsfiskeri). |
| --- | --- |

—

Selektiv fangst af arter (f.eks. ved erhvervs- og fritidsfiskeri).

---

BILAG IV

VEJLEDENDE LISTER OVER KARAKTERISTIKA, DER SKAL TAGES HENSYN TIL VED FASTSÆTTELSE AF MILJØMÅL

(OMHANDLET I ARTIKEL 10, STK. 1, OG ARTIKEL 22)

| 1) | Tilstrækkelig dækning af de elementer, der karakteriserer havområder henhørende under medlemsstaternes overhøjhed eller jurisdiktion inden for en havregion eller subregion. |
| --- | --- |

1)

Tilstrækkelig dækning af de elementer, der karakteriserer havområder henhørende under medlemsstaternes overhøjhed eller jurisdiktion inden for en havregion eller subregion.

| 2) | Behov for a) ud fra definitionen af en god miljøtilstand at fastsætte mål, hvis opfyldelse resulterer i en ønsket tilstand, b) at fastsætte målbare mål og dertil knyttede indikatorer, der kan kontrolleres og vurderes, og c) at fastsætte operative mål, der refererer til konkrete gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at understøtte opfyldelsen af målene. |
| --- | --- |

2)

Behov for a) ud fra definitionen af en god miljøtilstand at fastsætte mål, hvis opfyldelse resulterer i en ønsket tilstand, b) at fastsætte målbare mål og dertil knyttede indikatorer, der kan kontrolleres og vurderes, og c) at fastsætte operative mål, der refererer til konkrete gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at understøtte opfyldelsen af målene.

| 3) | Specifikation af den miljøtilstand, der skal opnås eller opretholdes, og formulering af denne tilstand i form af målbare egenskaber ved de elementer, der karakteriserer en medlemsstats havområder inden for en havregion eller subregion. |
| --- | --- |

3)

Specifikation af den miljøtilstand, der skal opnås eller opretholdes, og formulering af denne tilstand i form af målbare egenskaber ved de elementer, der karakteriserer en medlemsstats havområder inden for en havregion eller subregion.

| 4) | Målene skal være forenelige og ikke i modstrid med hinanden. |
| --- | --- |

4)

Målene skal være forenelige og ikke i modstrid med hinanden.

| 5) | Specifikation af de ressourcer, der er nødvendige for at opfylde målene. |
| --- | --- |

5)

Specifikation af de ressourcer, der er nødvendige for at opfylde målene.

| 6) | Formulering af mål og en tidsplan, herunder eventuelle midlertidige mål, for opfyldelsen af disse. |
| --- | --- |

6)

Formulering af mål og en tidsplan, herunder eventuelle midlertidige mål, for opfyldelsen af disse.

| 7) | Specifikation af indikatorer, der kan benyttes til at overvåge fremskridt og støtte beslutningstagningen med henblik på målopfyldelsen. |
| --- | --- |

7)

Specifikation af indikatorer, der kan benyttes til at overvåge fremskridt og støtte beslutningstagningen med henblik på målopfyldelsen.

| 8) | Om nødvendigt specificeres referencepunkter (mål- og grænsereferencepunkter). |
| --- | --- |

8)

Om nødvendigt specificeres referencepunkter (mål- og grænsereferencepunkter).

| 9) | Behørig hensyntagen til økonomiske og sociale forhold i forbindelse med fastlæggelsen af mål. |
| --- | --- |

9)

Behørig hensyntagen til økonomiske og sociale forhold i forbindelse med fastlæggelsen af mål.

| 10) | Undersøgelse af den række miljømål med dertil knyttede indikatorer samt grænse- og målreferencepunkter, der er fastlagt i lyset af de i artikel 1 omhandlede generelle miljømål, med henblik på at vurdere, om opfyldelsen af målene vil føre til, at havområderne under en medlemsstats overhøjhed eller jurisdiktion inden for en havregion når den ønskede tilstand. |
| --- | --- |

10)

Undersøgelse af den række miljømål med dertil knyttede indikatorer samt grænse- og målreferencepunkter, der er fastlagt i lyset af de i artikel 1 omhandlede generelle miljømål, med henblik på at vurdere, om opfyldelsen af målene vil føre til, at havområderne under en medlemsstats overhøjhed eller jurisdiktion inden for en havregion når den ønskede tilstand.

| 11) | Overensstemmelse mellem miljømålene og de mål, som Fællesskabet og dets medlemsstater har forpligtet sig til at opfylde i henhold til relevante internationale og regionale aftaler, under anvendelse af de mål, der er mest relevante for den pågældende havregion eller subregion for at nå de miljømålsætninger, der er fastsat i dette direktivs artikel 1. |
| --- | --- |

11)

Overensstemmelse mellem miljømålene og de mål, som Fællesskabet og dets medlemsstater har forpligtet sig til at opfylde i henhold til relevante internationale og regionale aftaler, under anvendelse af de mål, der er mest relevante for den pågældende havregion eller subregion for at nå de miljømålsætninger, der er fastsat i dette direktivs artikel 1.

| 12) | Efter fastsættelsen af miljømålene og indikatorerne bør de sammenholdes med de generelle miljømål, der er omhandlet i artikel 1, med henblik på at vurdere, om opfyldelsen af miljømålene vil føre til, at havområderne når den ønskede tilstand. |
| --- | --- |

12)

Efter fastsættelsen af miljømålene og indikatorerne bør de sammenholdes med de generelle miljømål, der er omhandlet i artikel 1, med henblik på at vurdere, om opfyldelsen af miljømålene vil føre til, at havområderne når den ønskede tilstand.

---

BILAG V

OVERVÅGNINGSPROGRAMMER

(OMHANDLET I ARTIKEL 11, STK. 1, OG ARTIKEL 22)

| 1) | Der må fremlægges oplysninger med henblik på en vurdering af miljøtilstanden af afstanden til og fremskridtene hen imod en god miljøtilstand i overensstemmelse med bilag III og med de kriterier og metodiske standarder, der skal defineres i henhold til dette direktivs artikel 9, stk. 3. |
| --- | --- |

1)

Der må fremlægges oplysninger med henblik på en vurdering af miljøtilstanden af afstanden til og fremskridtene hen imod en god miljøtilstand i overensstemmelse med bilag III og med de kriterier og metodiske standarder, der skal defineres i henhold til dette direktivs artikel 9, stk. 3.

| 2) | Der må tilvejebringes oplysninger, som gør det muligt at udvælge egnede indikatorer for de miljømål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 10. |
| --- | --- |

2)

Der må tilvejebringes oplysninger, som gør det muligt at udvælge egnede indikatorer for de miljømål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 10.

| 3) | Det må sikres, at der tilvejebringes oplysninger, som gør det muligt at vurdere virkningerne af de i dette direktivs artikel 13 nævnte foranstaltninger. |
| --- | --- |

3)

Det må sikres, at der tilvejebringes oplysninger, som gør det muligt at vurdere virkningerne af de i dette direktivs artikel 13 nævnte foranstaltninger.

| 4) | Konstateres der afvigelser fra den ønskede miljøtilstand, må der indføjes aktiviteter, der gør det muligt at finde frem til årsagen til forringelsen og dermed til, hvilke afhjælpende foranstaltninger der eventuelt bør træffes for at vende tilbage til en god miljøtilstand. |
| --- | --- |

4)

Konstateres der afvigelser fra den ønskede miljøtilstand, må der indføjes aktiviteter, der gør det muligt at finde frem til årsagen til forringelsen og dermed til, hvilke afhjælpende foranstaltninger der eventuelt bør træffes for at vende tilbage til en god miljøtilstand.

| 5) | Der må fremlægges oplysninger om kemisk forurening i arter bestemt til konsum fra områder med erhvervsfiskeri. |
| --- | --- |

5)

Der må fremlægges oplysninger om kemisk forurening i arter bestemt til konsum fra områder med erhvervsfiskeri.

| 6) | Der må indføjes aktiviteter, der kan bekræfte, at de afhjælpende foranstaltninger resulterer i de ønskede ændringer og ikke i uønskede bivirkninger. |
| --- | --- |

6)

Der må indføjes aktiviteter, der kan bekræfte, at de afhjælpende foranstaltninger resulterer i de ønskede ændringer og ikke i uønskede bivirkninger.

| 7) | Der må indsamles oplysninger på havregionsniveau eller subregionsniveau i overensstemmelse med dette direktivs artikel 4. |
| --- | --- |

7)

Der må indsamles oplysninger på havregionsniveau eller subregionsniveau i overensstemmelse med dette direktivs artikel 4.

| 8) | Det må sikres, at fremgangsmåden ved vurdering og vurderingsmetoderne er indbyrdes sammenlignelige inden for og mellem havregioner og/eller subregioner. |
| --- | --- |

8)

Det må sikres, at fremgangsmåden ved vurdering og vurderingsmetoderne er indbyrdes sammenlignelige inden for og mellem havregioner og/eller subregioner.

| 9) | Der må udarbejdes tekniske specifikationer og standardovervågningsmetoder på fællesskabsplan for at gøre oplysningerne sammenlignelige. |
| --- | --- |

9)

Der må udarbejdes tekniske specifikationer og standardovervågningsmetoder på fællesskabsplan for at gøre oplysningerne sammenlignelige.

| 10) | Der må så vidt muligt sikres overensstemmelse med eksisterende programmer udarbejdet på regionalt og internationalt niveau, så programmerne bliver sammenhængende, og dobbeltarbejde undgås, under anvendelse af de retningslinjer for overvågning, der er mest relevante for den pågældende havregion eller subregion. |
| --- | --- |

10)

Der må så vidt muligt sikres overensstemmelse med eksisterende programmer udarbejdet på regionalt og internationalt niveau, så programmerne bliver sammenhængende, og dobbeltarbejde undgås, under anvendelse af de retningslinjer for overvågning, der er mest relevante for den pågældende havregion eller subregion.

| 11) | Som en del af den indledende vurdering, jf. dette direktivs artikel 8, må der indføjes en vurdering af væsentlige ændringer i miljøforholdene og om nødvendigt nye og opdukkende problemer. |
| --- | --- |

11)

Som en del af den indledende vurdering, jf. dette direktivs artikel 8, må der indføjes en vurdering af væsentlige ændringer i miljøforholdene og om nødvendigt nye og opdukkende problemer.

| 12) | Som en del af den indledende vurdering, jf. dette direktivs artikel 8, må de i bilag III anførte relevante elementer, herunder deres naturlige variabilitet, medtages, og fremskridtene i retning af opfyldelsen af miljømålene fastsat i henhold til dette direktivs artikel 10, stk. 1, må i givet fald evalueres under anvendelse af de fastsatte indikatorer og deres grænse- eller målreferencepunkter. |
| --- | --- |

12)

Som en del af den indledende vurdering, jf. dette direktivs artikel 8, må de i bilag III anførte relevante elementer, herunder deres naturlige variabilitet, medtages, og fremskridtene i retning af opfyldelsen af miljømålene fastsat i henhold til dette direktivs artikel 10, stk. 1, må i givet fald evalueres under anvendelse af de fastsatte indikatorer og deres grænse- eller målreferencepunkter.

---

BILAG VI

INDSATSPROGRAMMER

(OMHANDLET I ARTIKEL 13, STK. 1, OG ARTIKEL 22)

| 1) | Kontrol med input: forvaltningsforanstaltninger, der har indflydelse på det tilladte niveau af menneskelig aktivitet. |
| --- | --- |

1)

Kontrol med input: forvaltningsforanstaltninger, der har indflydelse på det tilladte niveau af menneskelig aktivitet.

| 2) | Kontrol med output: forvaltningsforanstaltninger, der har indflydelse på det tilladte niveau af forstyrrelser i en økosystemkomponent. |
| --- | --- |

2)

Kontrol med output: forvaltningsforanstaltninger, der har indflydelse på det tilladte niveau af forstyrrelser i en økosystemkomponent.

| 3) | Rumlig og tidsmæssig fordelingskontrol: forvaltningsforanstaltninger, der har indflydelse på, hvor og hvornår en aktivitet må finde sted. |
| --- | --- |

3)

Rumlig og tidsmæssig fordelingskontrol: forvaltningsforanstaltninger, der har indflydelse på, hvor og hvornår en aktivitet må finde sted.

| 4) | Foranstaltninger til koordinering af forvaltningen: redskaber, hvormed det sikres, at forvaltningen koordineres. |
| --- | --- |

4)

Foranstaltninger til koordinering af forvaltningen: redskaber, hvormed det sikres, at forvaltningen koordineres.

| 5) | Økonomiske incitamenter: forvaltningsforanstaltninger, der giver brugerne af havøkosystemerne en økonomisk interesse i at agere på en måde, der bidrager til at opfylde målsætningen om en god miljøtilstand. |
| --- | --- |

5)

Økonomiske incitamenter: forvaltningsforanstaltninger, der giver brugerne af havøkosystemerne en økonomisk interesse i at agere på en måde, der bidrager til at opfylde målsætningen om en god miljøtilstand.

| 6) | Skadebegrænsnings- og genopretningsværktøjer: forvaltningsværktøjer, der fremmer genoprettelse af beskadigede komponenter af havøkosystemer. |
| --- | --- |

6)

Skadebegrænsnings- og genopretningsværktøjer: forvaltningsværktøjer, der fremmer genoprettelse af beskadigede komponenter af havøkosystemer.

| 7) | Kommunikation, inddragelse af interessenter og oplysning af offentligheden. |
| --- | --- |

7)

Kommunikation, inddragelse af interessenter og oplysning af offentligheden.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

I oktober 2005 vedtog Kommissionen sit forslag (1) til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategidirektivet). Dette forslag blev forelagt Rådet den 21. november 2005.

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 13. november 2006.

Regionsudvalget afgav udtalelse den 26. april 2006 (2).

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 20. april 2006 (3).

Rådet vedtog sin fælles holdning den 23. juli 2007.

II.   FORMÅL

Hovedformålet med forslaget til direktiv, som vil udgøre den miljøpolitiske søjle i EU's fremtidige havpolitik, er at skabe en ramme for beskyttelse og bevaring af havmiljøet, forebyggelse af forringelser heraf og, hvor det er praktisk muligt, genopretning af dette miljø i områder, hvor det er blevet negativt påvirket.

Dette vil skulle gøres ved, at medlemsstaterne udarbejder og gennemfører havstrategier med det formål at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet senest i år 2021.

Havstrategierne vil skulle anvende en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter og samtidig muliggøre bæredygtig udnyttelse af havets goder og serviceydelser.

Endvidere vil direktivet bidrage til at skabe sammenhæng mellem de forskellige politikker, aftaler og lovgivningsmæssige foranstaltninger, der har indvirkning på havmiljøet, og sigte på at opnå en integration af miljøhensyn heri.

Samarbejde på regionalt plan vil være af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af direktivet. Til gengæld vil direktivet bidrage til at intensivere indsatsen på internationalt plan, navnlig inden for regionale havkonventioner for beskyttelse af havmiljøet, ved at skabe en klar, juridisk bindende ramme, inden for hvilken medlemsstaterne vil skulle arbejde.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

Generelt

I den fælles holdning er en række af Europa-Parlamentets førstebehandlingsændringer indarbejdet, enten ordret, delvis eller i ånden. De forbedrer eller præciserer teksten til det foreslåede direktiv. Andre ændringer er imidlertid ikke gengivet i den fælles holdning, fordi Rådet har besluttet, at de var unødvendige eller uacceptable, eller fordi bestemmelser fra Kommissionens oprindelige forslag i flere tilfælde var blevet slettet eller stærkt omarbejdet.

Navnlig har Rådet søgt at præcisere anvendelsesområdet for og formålet med direktivforslaget ved at tilføje definitioner af nøgletermer og begreber (artikel 3) samt et bilag (bilag I) med generiske kvalitative deskriptorer til hjælp for beskrivelsen af en god miljøtilstand under hensyntagen til, at der er tale om et forslag til rammedirektiv, der ikke bør bebyrde gennemførelsen med alt for mange tekniske detaljer.

Endvidere har Rådet tilføjet eller ændret en række bestemmelser for at specificere medlemsstaternes forpligtelser under gennemførelsen. Navnlig er de forpligtelser, der påhviler medlemsstater uden havområder, blevet præciseret på en sådan måde, at det sikres, at alle EU-medlemsstater vil samarbejde om at opnå en god miljøtilstand for havmiljøet (artikel 6 og 24).

Den fælles holdning tager også højde for situationer, hvor man risikerer, at de miljømæssige mål, som medlemsstaterne har opstillet, ikke bliver opfyldt eller ikke bliver det inden for den fastsatte tidsfrist (artikel 14). I sådanne tilfælde vil medlemsstaterne både have pligt til at give Kommissionen begrundelser og til at træffe ad hoc-foranstaltninger med henblik på at begrænse skaden. På den anden side tager den tekst, som Rådet har godkendt, hensyn til situationer, hvor der er behov for øjeblikkelig handling eller en større indsats (jf. artikel 5, stk. 3, vedrørende pilotprojekter og artikel 13, stk. 4, om beskyttede havområder).

Specifikke spørgsmål

1)   God miljøtilstand

Rådet er ligesom Europa-Parlamentet af den opfattelse, at god miljøtilstand er centralt for dette direktivforslag. Begge institutioner har helt logisk suppleret det oprindelige forslag med en definition og et sæt kvalitative deskriptorer, der skal gøre det lettere at bestemme, hvad der er god miljøtilstand i de enkelte havregioner eller subregioner.

Selv om mange af de elementer, der er omfattet af de 11 ændringer, som Europa-Parlamentet har vedtaget vedrørende god miljøtilstand, er behandlet i den fælles holdning, skal det understreges, at de to institutioner har anlagt temmelig forskellige synsvinkler. Rådets koncept er overvejende baseret på tilstand (med andre ord: Hvilke elementer skal være til stede, for at havmiljøets tilstand kan betragtes som god, jf. bilag I), men anerkender, at visse menneskelige aktiviteter (i forbindelse med landbrug, fiskeri eller søfart) af indlysende grunde har større sandsynlighed end andre for at øge presset på havmiljøet (jf. tabel 2 i bilag III). På den anden side fokuserer de fleste af Europa-Parlamentets ændringer, men ikke alle, på menneskeskabte og også sektorspecifikke former for pres på dette miljø. Endvidere er det tekniske detaljeringsniveau i flere af Europa-Parlamentets ændringer ikke kompatibelt med Rådets tilgang til dette forslag til rammedirektiv.

2)   Formål, tidsplaner og omkostninger

Rådet understreger, at det har anlagt en ambitiøs og realistisk synsvinkel på de indbyrdes forbundne spørgsmål om forpligtelser og tidsplaner.

I modsætning til Europa-Parlamentet går Rådet ikke ind for en generel stramning af tidsfristerne, navnlig med hensyn til 2017 i stedet for 2021 til opnåelse af god miljøtilstand, i betragtning af de yderst forskellige situationer i Europa. Ikke desto mindre giver den fælles holdning mulighed for hurtigere gennemførelse, når medlemsstaterne anser det for ønskeligt og/eller muligt (jf. artikel 5, stk. 3). Det skal også bemærkes, at den tidsplan, Rådet har vedtaget for dette direktiv, er kompatibel med tidsplanen for gennemførelse og rapportering under rammedirektivet for vandpolitik.

Rådet har også vurderet, at det ville være urealistisk, hvor ønskeligt det end måtte være, at gøre opnåelse af god miljøtilstand, selv i 2021, til et retligt bindende mål (sammenlign Europa-Parlamentets ændring 24 med artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i den fælles holdning). Ifølge den fælles holdning gøres det til et bindende krav at gennemføre en række foranstaltninger og trin i henhold til en præcis tidsplan. Alene dette skulle sikre synlige fremskridt hen imod målet om god miljøtilstand, om ikke fuldstændig opnåelse heraf, senest i 2021.

På lignende måde er Rådet af den opfattelse, at medlemsstaterne i forbindelse med udvikling og gennemførelse af havstrategier ikke bør være forpligtede til at træffe foranstaltninger, hvis der ikke foreligger nogen væsentlig risiko for miljøet, eller hvis handling ville medføre uforholdsmæssigt store omkostninger under hensyntagen til risikoen for havmiljøet. Også her opfordres medlemsstaterne dog til at forsyne Kommissionen med en begrundelse.

3)   Havstrategier og regionalt samarbejde

Rådet er enigt med Europa-Parlamentet i, at samarbejde inden for havregioner eller subregioner, både blandt EU-medlemsstater og med tredjelande, er af afgørende betydning. Den fælles holdning understreger behovet for at anvende eksisterende internationale institutionelle samarbejdsstrukturer, herunder dem, der er etableret i henhold til regionale havkonventioner, for at undgå dobbeltarbejde.

Rådet kan dog ikke acceptere det i ændring 33 foreslåede begreb om fælles ansvar for udvikling af en enkelt havstrategi pr. region eller subregion. Dette ville udvande det retlige ansvar for overensstemmelse mellem flere medlemsstater og ville forhindre fremskridt hen imod målet i det foreslåede direktiv. Rådet er af den opfattelse, at det endelige ansvar for overholdelse af kravene i fællesskabslovgivningen i almindelighed og i dette direktiv i særdeleshed helt og holdent skal ligge hos de enkelte medlemsstater.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at den fælles holdning indeholder en velafvejet pakke af foranstaltninger, der vil bidrage til at forfølge målene for Fællesskabets miljøpolitik som fastsat i EF-traktatens artikel 174, stk. 1. Den vil være et passende svar på de opfordringer, der er omhandlet i Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4), der afspejler det presserende behov for at imødegå den stigende bekymring for tilstanden i Europas have og har til formål »at fremme bæredygtig udnyttelse af havene og bevare havøkosystemerne«.

Den vil navnlig betyde væsentlig fremme af beskyttelsen og bevaringen af havmiljøet. Den vil også give medlemsstaterne mulighed for en effektiv gennemførelse under hensyn til specifikke forhold på regionalt eller subregionalt plan.

Rådet ser frem til en konstruktiv debat med Europa-Parlamentet med henblik på en hurtig vedtagelse af direktivet.

---

(1)  13759/05 — KOM (2005) 505 endelig.

(2)  EUT C 206 af 29.8.2006, s. 5.

(3)  EUT C 185 af 8.8.2006, s. 20.

(4)  Afgørelse nr. 1600/2002/EF (EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1).

---