# Euroopa Liidu C 256/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 256 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide27. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 256

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide27. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 |
| 2007/C 256/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Resolutsioon teemal Panus 21.–22. juunil 2007 toimuvale Euroopa Ülemkogule — Põhiseadusliku protsessi tegevuskava | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee436. istungjärgul 30.–31. mail 2007

2007/C 256/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Resolutsioon teemal Panus 21.–22. juunil 2007 toimuvale Euroopa Ülemkogule — Põhiseadusliku protsessi tegevuskava

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | 437. istungjärgel 11.–12. juulil 2007 |
| 2007/C 256/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks vajalike karistusmeetmete kohtaKOM(2005) 276 lõplik — 2005/0127 (COD) | 3 |
| 2007/C 256/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia) | 8 |
| 2007/C 256/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia) | 17 |
| 2007/C 256/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohtaKOM(2006) 744 lõplik | 27 |
| 2007/C 256/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeeglite kohta (kodifitseeritud versioon) KOM(2007) 236 lõplik — 2007/0081 (COD) | 31 |
| 2007/C 256/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu energiapoliitika määratlemine (Lissaboni strateegia) | 31 |
| 2007/C 256/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal | 39 |
| 2007/C 256/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohtaKOM(2006) 852 lõplik | 44 |
| 2007/C 256/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohtaKOM(2006) 769 lõplik | 47 |
| 2007/C 256/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseksKOM(2006) 844 lõplik | 51 |
| 2007/C 256/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Liinilaevanduskonverentsid — Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonKOM(2006) 869 lõplik — 2006/0308 (COD) | 62 |
| 2007/C 256/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Raadiosagedustuvastus (RFID) | 66 |
| 2007/C 256/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamineKOM(2007) 261 lõplik | 73 |
| 2007/C 256/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu säästva arengu strateegia kahe aastat tagant koostatav eduaruanne | 76 |
| 2007/C 256/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikatKOM(2006) 778 lõplik — 2006/0258 (COD) | 86 |
| 2007/C 256/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile | 88 |
| 2007/C 256/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia) | 93 |
| 2007/C 256/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel | 102 |
| 2007/C 256/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Flexicurity (sisemise paindlikkuse mõõde — Kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena) | 108 |
| 2007/C 256/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — Kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast | 114 |
| 2007/C 256/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tervishoid ja ränne | 123 |
| 2007/C 256/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroregioonid | 131 |
| 2007/C 256/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika suhted | 138 |
| 2007/C 256/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Naiste ettevõtluse edendamine Euroopa-Vahemere piirkonnas | 144 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

437. istungjärgel 11.–12. juulil 2007

2007/C 256/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks vajalike karistusmeetmete kohtaKOM(2005) 276 lõplik — 2005/0127 (COD)

KOM(2005) 276 lõplik — 2005/0127 (COD)

3

2007/C 256/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)

8

2007/C 256/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)

17

2007/C 256/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohtaKOM(2006) 744 lõplik

KOM(2006) 744 lõplik

27

2007/C 256/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeeglite kohta (kodifitseeritud versioon) KOM(2007) 236 lõplik — 2007/0081 (COD)

KOM(2007) 236 lõplik — 2007/0081 (COD)

31

2007/C 256/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu energiapoliitika määratlemine (Lissaboni strateegia)

31

2007/C 256/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal

39

2007/C 256/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohtaKOM(2006) 852 lõplik

KOM(2006) 852 lõplik

44

2007/C 256/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohtaKOM(2006) 769 lõplik

KOM(2006) 769 lõplik

47

2007/C 256/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseksKOM(2006) 844 lõplik

KOM(2006) 844 lõplik

51

2007/C 256/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Liinilaevanduskonverentsid — Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonKOM(2006) 869 lõplik — 2006/0308 (COD)

KOM(2006) 869 lõplik — 2006/0308 (COD)

62

2007/C 256/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Raadiosagedustuvastus (RFID)

66

2007/C 256/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamineKOM(2007) 261 lõplik

KOM(2007) 261 lõplik

73

2007/C 256/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu säästva arengu strateegia kahe aastat tagant koostatav eduaruanne

76

2007/C 256/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikatKOM(2006) 778 lõplik — 2006/0258 (COD)

KOM(2006) 778 lõplik — 2006/0258 (COD)

86

2007/C 256/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile

88

2007/C 256/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)

93

2007/C 256/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel

102

2007/C 256/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Flexicurity (sisemise paindlikkuse mõõde — Kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena)

Flexicurity

108

2007/C 256/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — Kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast

114

2007/C 256/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tervishoid ja ränne

123

2007/C 256/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroregioonid

131

2007/C 256/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika suhted

138

2007/C 256/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Naiste ettevõtluse edendamine Euroopa-Vahemere piirkonnas

144

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Resolutsioon teemal „Panus 21.–22. juunil 2007 toimuvale Euroopa Ülemkogule — Põhiseadusliku protsessi tegevuskava”

(2007/C 256/01)

29. mai 2007. aasta koosolekul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatus esitada täiskogu istungjärgule resolutsiooni põhiseadusliku protsessi tegevuskava kohta panusena 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa Ülemkogule.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 171, vastu hääletas 18, erapooletuks jäi 16.

| 1. | EMSK kinnitab rõhutatult põhiseaduse lepingut käsitlenud 24. septembri 2003. aasta arvamuses (1), 28. oktoobri 2004. aasta arvamuses (2), 17. mai 2006. aasta arvamuses (3) ning 14. märtsi 2007. aasta resolutsioonis öeldut, mis koostati Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeva puhul (4). Kõigis nimetatud arvamustes toetas EMSK mööndusteta konvendi kasutamise meetodit ning selle abil saavutatud tulemust. |
| --- | --- |

1.

EMSK kinnitab rõhutatult põhiseaduse lepingut käsitlenud 24. septembri 2003. aasta arvamuses (1), 28. oktoobri 2004. aasta arvamuses (2), 17. mai 2006. aasta arvamuses (3) ning 14. märtsi 2007. aasta resolutsioonis öeldut, mis koostati Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeva puhul (4). Kõigis nimetatud arvamustes toetas EMSK mööndusteta konvendi kasutamise meetodit ning selle abil saavutatud tulemust.

| 2. | EMSK toetab endiselt põhiseaduse lepingut, mis erineb põhimõtteliselt ja positiivselt kõigist erinevate valitustevaheliste konverentside poolt Rooma lepingute läbivaatamiseks seni koostatud institutsioonilistest tekstidest: see sündis riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi liikmete osalemisel vabal ja avalikul arutelul; sellega koondatakse süstemaatiliselt ühte lepingusse kõik poliitilis-institutsioonilised sätted, nagu see on kujunenud Euroopa Ühenduste asutamisest alates ja see sisaldab Euroopa Liidu otsustussüsteemis vajalike institutsiooniliste ja menetluslike reformide elluviimise sätteid; lepingus kirjeldatakse eesmärke, mida Euroopa Liit peab järgmina; tuuakse välja väärtused, millel peab põhinema Euroopa Liidu poliitika, ning kodifitseeritakse põhiõigused, mida tuleb Euroopa Liidus austada ja kaitsta. |
| --- | --- |

2.

EMSK toetab endiselt põhiseaduse lepingut, mis erineb põhimõtteliselt ja positiivselt kõigist erinevate valitustevaheliste konverentside poolt Rooma lepingute läbivaatamiseks seni koostatud institutsioonilistest tekstidest: see sündis riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi liikmete osalemisel vabal ja avalikul arutelul; sellega koondatakse süstemaatiliselt ühte lepingusse kõik poliitilis-institutsioonilised sätted, nagu see on kujunenud Euroopa Ühenduste asutamisest alates ja see sisaldab Euroopa Liidu otsustussüsteemis vajalike institutsiooniliste ja menetluslike reformide elluviimise sätteid; lepingus kirjeldatakse eesmärke, mida Euroopa Liit peab järgmina; tuuakse välja väärtused, millel peab põhinema Euroopa Liidu poliitika, ning kodifitseeritakse põhiõigused, mida tuleb Euroopa Liidus austada ja kaitsta.

| 3. | Kogu eelnimetatu õigustab tulevikukonvendi eelnõu nimetamist „Euroopa põhiseaduse lepinguks”. Põhiseaduse mõiste on mitmesuguste vääritimõistmiste tõttu siiski mõnes liikmesriigis tagasi lükatud. EMSK ei ole vastu sellele, et uuele lepingule antakse mõni muu nimi. Sisu on olulisem kui nimi. |
| --- | --- |

3.

Kogu eelnimetatu õigustab tulevikukonvendi eelnõu nimetamist „Euroopa põhiseaduse lepinguks”. Põhiseaduse mõiste on mitmesuguste vääritimõistmiste tõttu siiski mõnes liikmesriigis tagasi lükatud. EMSK ei ole vastu sellele, et uuele lepingule antakse mõni muu nimi. Sisu on olulisem kui nimi.

| 4. | EMSK kui organiseeritud kodanikuühiskonna institutsiooniline esindus avaldab põhiseaduse lepingule jätkuvat toetust järgmistel otsustavatel põhjustel, mis aitavad suurendada Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust:






  — | Euroopa Parlamendi õiguste suurenemine kaasotsustuse laiendamisega uutele valdkondadele; |
| --- | --- | --- |

4.

EMSK kui organiseeritud kodanikuühiskonna institutsiooniline esindus avaldab põhiseaduse lepingule jätkuvat toetust järgmistel otsustavatel põhjustel, mis aitavad suurendada Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust:

—

Euroopa Parlamendi õiguste suurenemine kaasotsustuse laiendamisega uutele valdkondadele;

| — | riikide parlamentide suurem kaasamine Euroopa Liidu tegevusse: neile antakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli õigus; |
| --- | --- |

—

riikide parlamentide suurem kaasamine Euroopa Liidu tegevusse: neile antakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli õigus;

| — | Euroopa Liidu Nõukogu konsultatsioonide läbipaistvuse suurenemine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu konsultatsioonide läbipaistvuse suurenemine;

| — | sõltumatu sotsiaaldialoogi rolli tugevdamine ja sotsiaalpartnerite tunnustamine Euroopa ühendamisprotsessi osalistena; |
| --- | --- |

—

sõltumatu sotsiaaldialoogi rolli tugevdamine ja sotsiaalpartnerite tunnustamine Euroopa ühendamisprotsessi osalistena;

| — | osalusdemokraatia tähtsuse tunnustamine, muu hulgas ka seeläbi, et Euroopa Liidu institutsioone kohustatakse pidama läbipaistvat ja korrapärast dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Euroopa Liidu kodanikega; |
| --- | --- |

—

osalusdemokraatia tähtsuse tunnustamine, muu hulgas ka seeläbi, et Euroopa Liidu institutsioone kohustatakse pidama läbipaistvat ja korrapärast dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Euroopa Liidu kodanikega;

| — | samal eesmärgil Euroopa Liidu kodanike algatusõiguse kehtestamine. |
| --- | --- |

—

samal eesmärgil Euroopa Liidu kodanike algatusõiguse kehtestamine.

| 5. | EMSK tuletab meelde, et kõigi liikmesriikide riigi- või valitusjuhte ühendav Euroopa Ülemkogu võttis põhiseaduse lepingu vastu ning allkirjastas selle pidulikult Roomas 29. oktoobril 2004. Sellest ajast on põhiseaduse lepingu ratifitseerinud 2/3 liikmesriikidest, mille elanikkond moodustab selge enamuse Euroopa Liidu kodanikest. Seega nõuab EMSK, et põhiseaduse leping jääks aluseks edasistele aruteludele, et leida lahendus tekkinud kriisile. |
| --- | --- |

5.

EMSK tuletab meelde, et kõigi liikmesriikide riigi- või valitusjuhte ühendav Euroopa Ülemkogu võttis põhiseaduse lepingu vastu ning allkirjastas selle pidulikult Roomas 29. oktoobril 2004. Sellest ajast on põhiseaduse lepingu ratifitseerinud 2/3 liikmesriikidest, mille elanikkond moodustab selge enamuse Euroopa Liidu kodanikest. Seega nõuab EMSK, et põhiseaduse leping jääks aluseks edasistele aruteludele, et leida lahendus tekkinud kriisile.

| 6. | EMSK toetab eesistujariiki Saksamaad tema kavatsustes esitleda käesoleva aasta 21.–22. juuni Euroopa Ülemkogul tegevuskava kriisi lahendamise edasisteks püüdlusteks, ning tervitab tõsiasja, et 25. märtsi 2007. aasta Berliini deklaratsioonis sätestati uue lepingu jõustumise tähtajaks 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised. |
| --- | --- |

6.

EMSK toetab eesistujariiki Saksamaad tema kavatsustes esitleda käesoleva aasta 21.–22. juuni Euroopa Ülemkogul tegevuskava kriisi lahendamise edasisteks püüdlusteks, ning tervitab tõsiasja, et 25. märtsi 2007. aasta Berliini deklaratsioonis sätestati uue lepingu jõustumise tähtajaks 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised.

| 7. | See tähendab, et lühiajaline valitsustevaheline konverents peab 2007. aasta lõpuks vastu võtma olemasoleva eelnõu muudatused, mis on vajalikud uue konsensuse saavutamiseks. Kõnealuse valitsustevahelise konverentsi mandaat peab vastavalt sellele välja tooma täpselt need vähesed sätted, mis võivad olla uue arutelu teemaks. Tulemuse peaks kõik liikmesriigid ratifitseerima 2008. aasta jooksul. |
| --- | --- |

7.

See tähendab, et lühiajaline valitsustevaheline konverents peab 2007. aasta lõpuks vastu võtma olemasoleva eelnõu muudatused, mis on vajalikud uue konsensuse saavutamiseks. Kõnealuse valitsustevahelise konverentsi mandaat peab vastavalt sellele välja tooma täpselt need vähesed sätted, mis võivad olla uue arutelu teemaks. Tulemuse peaks kõik liikmesriigid ratifitseerima 2008. aasta jooksul.

| 8. | Põhiseaduse lepingu uute arutelude käigus peab säilima see, mis Euroopa Tulevikukonvendis otsustati ja mis seejärel riigi- ja valitsusjuhtide poolt üksmeelselt vastu võeti. Siia kuuluvad eelkõige institutsioonilised ja menetluslikud uuendused ning põhiõiguste harta siduvaks muutmine. See tähendab, et I osa (eesmärgid, institutsioonid, Euroopa Liidu struktuur), II osa (Euroopa Liidu põhiõiguste harta) ja IV osa (üld- ja lõppsätted) peavad alles jääma. III osa sätted sisaldavad peaasjalikult Euroopa Liidu poliitikale tuginevaid kehtivate lepingute sätteid ja ei pea ilmtingimata moodustama uue lepingu osa; III osa institutsioonilised ja menetluslikud sätted tuleks — kui nad lähevad kehtivast õigusest kaugemale — integreerida I ossa. |
| --- | --- |

8.

Põhiseaduse lepingu uute arutelude käigus peab säilima see, mis Euroopa Tulevikukonvendis otsustati ja mis seejärel riigi- ja valitsusjuhtide poolt üksmeelselt vastu võeti. Siia kuuluvad eelkõige institutsioonilised ja menetluslikud uuendused ning põhiõiguste harta siduvaks muutmine. See tähendab, et I osa (eesmärgid, institutsioonid, Euroopa Liidu struktuur), II osa (Euroopa Liidu põhiõiguste harta) ja IV osa (üld- ja lõppsätted) peavad alles jääma. III osa sätted sisaldavad peaasjalikult Euroopa Liidu poliitikale tuginevaid kehtivate lepingute sätteid ja ei pea ilmtingimata moodustama uue lepingu osa; III osa institutsioonilised ja menetluslikud sätted tuleks — kui nad lähevad kehtivast õigusest kaugemale — integreerida I ossa.

| 9. | EMSK kavatseb konstruktiivselt jälgida valitsustevahelise konverentsi tööd. Komitee nõuab aga, et hoolimata valitsustevahelise konverentsi eeldatavast lühiajalisusest ja piiratud mandaadist antaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele võimalus konsultatsioonides osaleda. EMSK on valmis koostöös nõukogu eesistujariigiga korraldama vastavaid teabevahetus- ja konsultatsioonikohtumisi. Seejuures võib komitee tugineda headele kogemustele, mis saadi Euroopa Tulevikukonvendi tegevuse ajal koostöös tulevikukonvendi juhatuse ja Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

9.

EMSK kavatseb konstruktiivselt jälgida valitsustevahelise konverentsi tööd. Komitee nõuab aga, et hoolimata valitsustevahelise konverentsi eeldatavast lühiajalisusest ja piiratud mandaadist antaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele võimalus konsultatsioonides osaleda. EMSK on valmis koostöös nõukogu eesistujariigiga korraldama vastavaid teabevahetus- ja konsultatsioonikohtumisi. Seejuures võib komitee tugineda headele kogemustele, mis saadi Euroopa Tulevikukonvendi tegevuse ajal koostöös tulevikukonvendi juhatuse ja Euroopa Parlamendiga.

| 10. | Tekkinud kriis tuleb tingimata kiirelt lahendada, võttes vastu põhiseaduse lepingu, mis vastab 27 liikmesriigiga Euroopa Liidu nõudmistele. Uute väljakutsete tõttu on oluline, et Euroopa Liit jõuaks kokkuleppele uute poliitikate osas ning langetaks kaugele ulatuvaid otsuseid, eelkõige seoses Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamise, mille üks põhielement on üldhuviteenused, ning Euroopa integratsiooni sotsiaalse mõõtme tugevdamisega, samuti sellistes küsimustes nagu toimetulek negatiivsete mõjudega, mis tulenevad kõigi majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste suhete globaliseerumisest; majanduskasvu edendamine ja konkurentsivõime tugevdamine; toimetulek kliimamuutustega; energiavarustuse tagamine; toimetulek sisserändega seonduvate probleemidega; ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. |
| --- | --- |

10.

Tekkinud kriis tuleb tingimata kiirelt lahendada, võttes vastu põhiseaduse lepingu, mis vastab 27 liikmesriigiga Euroopa Liidu nõudmistele. Uute väljakutsete tõttu on oluline, et Euroopa Liit jõuaks kokkuleppele uute poliitikate osas ning langetaks kaugele ulatuvaid otsuseid, eelkõige seoses Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamise, mille üks põhielement on üldhuviteenused, ning Euroopa integratsiooni sotsiaalse mõõtme tugevdamisega, samuti sellistes küsimustes nagu toimetulek negatiivsete mõjudega, mis tulenevad kõigi majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste suhete globaliseerumisest; majanduskasvu edendamine ja konkurentsivõime tugevdamine; toimetulek kliimamuutustega; energiavarustuse tagamine; toimetulek sisserändega seonduvate probleemidega; ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Arvamus 2003. aasta valitsustevahelise konverentsi jaoks (CESE 1171/2003), ELT C 10, 14.1.2004.

1

(2)  Arvamus teemal „Euroopa põhiseaduse leping” (ELT C 120, 20.5.2005).

2

(3)  17. mai 2006. aasta arvamus teemal „Komitee panus 15.–16. juunil 2006 toimuvale Euroopa Ülemkogule — järelemõtlemisaeg” (ELT C 195, 18.8.2006).

3

(4)  ELT C 161, 13.7.2007.

4

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

437. istungjärgel 11.–12. juulil 2007

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/3

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks vajalike karistusmeetmete kohta”

KOM(2005) 276 lõplik — 2005/0127 (COD)

(2007/C 256/02)

21. septembril 2005. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks vajalike karistusmeetmete kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 4. juunil 2007. Raportöör oli Daniel RETUREAU.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11. ja 12. juulil 2007 (12. juuli stungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 76 ja vastu hääletas 3.

1.   Järeldused

| 1.1 | Komitee kavatseb jälgida ka edaspidi 2004. aasta direktiivi, käesolevas dokumendis käsitletava direktiivi muudetud ettepaneku ning täiendavate asjaomaste raamotsuste koordineeritud rakendamist, et hinnata võltsimise ja selle rahvusvaheliste mõjude vastase võitluse pikaajalist mõju, ka väljaspool ELi territooriumit. |
| --- | --- |

1.1

Komitee kavatseb jälgida ka edaspidi 2004. aasta direktiivi, käesolevas dokumendis käsitletava direktiivi muudetud ettepaneku ning täiendavate asjaomaste raamotsuste koordineeritud rakendamist, et hinnata võltsimise ja selle rahvusvaheliste mõjude vastase võitluse pikaajalist mõju, ka väljaspool ELi territooriumit.

| 1.2 | Kuigi komitee üldiselt toetab kavandatud meetmeid, kutsub ta komisjoni üles kaaluma käesolevas arvamuses esitatud märkusi, mille järgi tuleks kriminaalõigusliku ja tollikoostöö jõupingutused suunata peamiselt ulatuslikule ja kuritegelike organisatsioonide võltsimistegevusele või juhtudele, kus kuriteoga seatakse ohtu inimeste tervis või ohutus. |
| --- | --- |

1.2

Kuigi komitee üldiselt toetab kavandatud meetmeid, kutsub ta komisjoni üles kaaluma käesolevas arvamuses esitatud märkusi, mille järgi tuleks kriminaalõigusliku ja tollikoostöö jõupingutused suunata peamiselt ulatuslikule ja kuritegelike organisatsioonide võltsimistegevusele või juhtudele, kus kuriteoga seatakse ohtu inimeste tervis või ohutus.

| 1.3 | Komitee soovib eelkõige, et direktiiv kataks kõiki tööstusomandiõigusi ning ei jätaks välja patente, mis on Euroopa tööstuse seisukohast olulisim valdkond. |
| --- | --- |

1.3

Komitee soovib eelkõige, et direktiiv kataks kõiki tööstusomandiõigusi ning ei jätaks välja patente, mis on Euroopa tööstuse seisukohast olulisim valdkond.

| 1.4 | EMSK toob välja komisjoni direktiivi ettepanekus esinevate teatavate juriidiliste mõistete, nt „kaubanduseesmärkidel” ja õigusrikkumiste „kaubandus-” ebaselguse, mis on vastuolus karistusõiguse põhimõtetega, mis nõuavad õigusrikkumise objektiivset ning selget ja täpset määratlemist. Komitee kritiseerib direktiivi ettepaneku artiklis 2 esitatud karistuste raskuse määratlemise viise, olles seisukohal, et kehtestada tuleks ainult üks üldine karistusraamistik, mis hõlmab vabadusekaotust, rahalist karistust ja trahve, samas kui konkreetsete karistuste määramine peaks jääma riikide seadusandjate ainupädevusse. |
| --- | --- |

1.4

EMSK toob välja komisjoni direktiivi ettepanekus esinevate teatavate juriidiliste mõistete, nt „kaubanduseesmärkidel” ja õigusrikkumiste „kaubandus-” ebaselguse, mis on vastuolus karistusõiguse põhimõtetega, mis nõuavad õigusrikkumise objektiivset ning selget ja täpset määratlemist. Komitee kritiseerib direktiivi ettepaneku artiklis 2 esitatud karistuste raskuse määratlemise viise, olles seisukohal, et kehtestada tuleks ainult üks üldine karistusraamistik, mis hõlmab vabadusekaotust, rahalist karistust ja trahve, samas kui konkreetsete karistuste määramine peaks jääma riikide seadusandjate ainupädevusse.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | 23. novembri 2005. aasta märgukirjas MEMO/05/437, milles tehakse kokkuvõtte sama kuupäeva teatisest, tervitab komisjon Euroopa Ühenduste Kohtu otsust, mis tunnustab ELi pädevust võtta vastu hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusmeetmeid asutamislepingutes märgitud normide rakendamise tagamiseks ELi asjaomastes poliitikameetmetes. |
| --- | --- |

2.1

23. novembri 2005. aasta märgukirjas MEMO/05/437, milles tehakse kokkuvõtte sama kuupäeva teatisest, tervitab komisjon Euroopa Ühenduste Kohtu otsust, mis tunnustab ELi pädevust võtta vastu hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusmeetmeid asutamislepingutes märgitud normide rakendamise tagamiseks ELi asjaomastes poliitikameetmetes.

| 2.2 | Komisjon esitab teatises oma tõlgenduse Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsusest, millega kohus tühistas raamotsuse keskkonna kriminaalõigusliku kaitse kohta. Komisjoni arvates asus kohus seisukohale, et ühenduse õiguse tõhususe tagamiseks kriminaalõiguslike meetmete võtmine jääb ELi pädevusse. Komisjoni meelest laieneb tehtud otsus lisaks keskkonnale ka paljudele muudele valdkondadele, nt kõigile ühenduse poliitikavaldkondadele ja asutamislepingus tunnustatud põhivabadustele. Kriminaalkaristusmeetmete kaasamiseks ühenduse õigusesse peab olema selge vajadus ning see peab vastama ühenduse karistusõiguse struktuuri üldisele sidususele. |
| --- | --- |

2.2

Komisjon esitab teatises oma tõlgenduse Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsusest, millega kohus tühistas raamotsuse keskkonna kriminaalõigusliku kaitse kohta. Komisjoni arvates asus kohus seisukohale, et ühenduse õiguse tõhususe tagamiseks kriminaalõiguslike meetmete võtmine jääb ELi pädevusse. Komisjoni meelest laieneb tehtud otsus lisaks keskkonnale ka paljudele muudele valdkondadele, nt kõigile ühenduse poliitikavaldkondadele ja asutamislepingus tunnustatud põhivabadustele. Kriminaalkaristusmeetmete kaasamiseks ühenduse õigusesse peab olema selge vajadus ning see peab vastama ühenduse karistusõiguse struktuuri üldisele sidususele.

| 2.3 | Kõnealust keskkonda käsitleva otsuse lai tõlgendus ei ole pälvinud siiski liikmesriikide ja õigusteadlaste üksmeelset toetust. Paljude arvates kuuluvad süüdistuste esitamine ja asjaomaste kriminaalkaristuste määramine peamiselt subsidiaarsuse valdkonda ning nende võimalik ühtlustamine ühenduse tasemel tuleks saavutada riikidevahelise õiguskoostöö kaudu, nagu on määratletud asutamislepingutes. |
| --- | --- |

2.3

Kõnealust keskkonda käsitleva otsuse lai tõlgendus ei ole pälvinud siiski liikmesriikide ja õigusteadlaste üksmeelset toetust. Paljude arvates kuuluvad süüdistuste esitamine ja asjaomaste kriminaalkaristuste määramine peamiselt subsidiaarsuse valdkonda ning nende võimalik ühtlustamine ühenduse tasemel tuleks saavutada riikidevahelise õiguskoostöö kaudu, nagu on määratletud asutamislepingutes.

| 2.4 | Tuleb märkida, et Euroopa Parlament nõustub suures osas kõnealuse tõlgendusega, kuna ühenduse kriminaalõigusega kaetavate valdkondade puhul ei ole nõukogus otsustamiseks vaja enam liikmesriikide ühehäälsust, vaid kvalifitseeritud häälteenamust kaasotsustamismenetluses, mis hõlmab ka Euroopa Parlamenti. Viimase pädevused kaasseadusandjana on seega laienenud (1). |
| --- | --- |

2.4

Tuleb märkida, et Euroopa Parlament nõustub suures osas kõnealuse tõlgendusega, kuna ühenduse kriminaalõigusega kaetavate valdkondade puhul ei ole nõukogus otsustamiseks vaja enam liikmesriikide ühehäälsust, vaid kvalifitseeritud häälteenamust kaasotsustamismenetluses, mis hõlmab ka Euroopa Parlamenti. Viimase pädevused kaasseadusandjana on seega laienenud (1).

| 2.5 | Kõnealuse otsuse tulemusel laienes ühenduse pädevus märkimisväärselt. Institutsioonide erimeelsused tõlgenduse osas võivad muuhulgas viivitada karistussätteid sisaldavate õigusaktide vastuvõtmist või piirata tagantjärele nende ulatust, näiteks uute kohtuasjade või kompromisside tagajärjel. Käsitletavas direktiivi ettepanekus jääb patendi kaasamise küsimus kriminaalõigusliku kaitse valdkonda lahtiseks, kuna parlament leiab, et Euroopa Ühenduse Kohtu otsus mõjutab üksnes ühenduse õigust, samal ajal kui komisjon soovib hõlmata nii riiklikke kui ka ühenduse intellektuaalomandi õigusi. |
| --- | --- |

2.5

Kõnealuse otsuse tulemusel laienes ühenduse pädevus märkimisväärselt. Institutsioonide erimeelsused tõlgenduse osas võivad muuhulgas viivitada karistussätteid sisaldavate õigusaktide vastuvõtmist või piirata tagantjärele nende ulatust, näiteks uute kohtuasjade või kompromisside tagajärjel. Käsitletavas direktiivi ettepanekus jääb patendi kaasamise küsimus kriminaalõigusliku kaitse valdkonda lahtiseks, kuna parlament leiab, et Euroopa Ühenduse Kohtu otsus mõjutab üksnes ühenduse õigust, samal ajal kui komisjon soovib hõlmata nii riiklikke kui ka ühenduse intellektuaalomandi õigusi.

3.   Komisjoni ettepanekud

| 3.1 | Direktiivi muudetud ettepaneku (KOM(2006) 168 lõplik) eesmärk on luua horisontaalne ja ühtne karistusõiguslik raamistik, et tagada tööstusomandi-, kirjandus- ja kunstiteoste omandiõiguse ning teiste samalaadsete immateriaalsete õiguste (koondnimetusega „intellektuaalomandi õigused”) kaitse. Ettepanek puudutab siseturgu ning tuleneb vajadusest ELi tasandi tegevuse järele kõnealuses valdkonnas kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Õiguslik alus on EÜ asutamislepingute artikkel 95. |
| --- | --- |

3.1

Direktiivi muudetud ettepaneku (KOM(2006) 168 lõplik) eesmärk on luua horisontaalne ja ühtne karistusõiguslik raamistik, et tagada tööstusomandi-, kirjandus- ja kunstiteoste omandiõiguse ning teiste samalaadsete immateriaalsete õiguste (koondnimetusega „intellektuaalomandi õigused”) kaitse. Ettepanek puudutab siseturgu ning tuleneb vajadusest ELi tasandi tegevuse järele kõnealuses valdkonnas kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Õiguslik alus on EÜ asutamislepingute artikkel 95.

| 3.2 | Direktiiviga luuakse üldine karistusõiguslik raamistik, milles määratletakse kaitstavad intellektuaalomandi õigused, nende õiguste rikkumised ning rakendatavad maksimaalsed karistused. Seejuures on eesmärk rakendada siseturul ühtseid meetmeid võitlemiseks ainelise vara, teenuste, intellektuaal- ja kunstiteoste võltsimise vastu. Eelloetletuid kaitsevad Euroopa materiaalõigus, riiklikud õigused ja asjaomased rahvusvahelised konventsioonid ning eelkõige intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (2), mis allkirjastati 1994. aastal Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all ning mis hõlmab karistusmeetmeid konkreetsete õiguste rikkumise puhul (3). |
| --- | --- |

3.2

Direktiiviga luuakse üldine karistusõiguslik raamistik, milles määratletakse kaitstavad intellektuaalomandi õigused, nende õiguste rikkumised ning rakendatavad maksimaalsed karistused. Seejuures on eesmärk rakendada siseturul ühtseid meetmeid võitlemiseks ainelise vara, teenuste, intellektuaal- ja kunstiteoste võltsimise vastu. Eelloetletuid kaitsevad Euroopa materiaalõigus, riiklikud õigused ja asjaomased rahvusvahelised konventsioonid ning eelkõige intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (2), mis allkirjastati 1994. aastal Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all ning mis hõlmab karistusmeetmeid konkreetsete õiguste rikkumise puhul (3).

| 3.3 | 2004. aastal vastu võetud direktiiviga loodi juba kommertseesmärkidel sooritatud kopeerimise, piraatluse ja võltsimise kaitseraamistik (4). Komisjoni avalduses (5) esitatakse kõnealuse direktiivi artikli 2 kohaselt kaitstavate õiguste nimekiri. Tegemist on tööstusomandi (patendid ja täiendava kaitse tunnistused, kasulikud mudelid, kaubamärgid, päritolunimetused, tööstusdisainilahendused, taimesordid), autoriõiguse ja sellega seonduvate õigustega ning pooljuhttoodete topoloogia loojate ja andmebaaside loojate sui generis õigustega, mis on sätestatud ühenduse õiguses. Need on ainuõigused, mis kuuluvad seaduslikult kokku immateriaalse omandi õigusega. Mõningaid nendest õigustest on kaasatud ühenduse õigustikku või kaitstakse neid isegi konkreetsete õigusvahenditega (tööstusdisainilahendused, kaubamärgid, taimesordid) (6). Teised, nagu patendid, jäävad üksnes riikliku õiguse pädevusalasse, oodates Euroopa patenti, mida on kõigis tööstussektorites väga vaja. Termin „intellektuaalomand” katab seega immateriaalsete õiguste väga mitmetahulist valdkonda, mis hõlmab märkimisväärselt erineva olemuse ja juriidilise seisundiga õigusi. |
| --- | --- |

3.3

2004. aastal vastu võetud direktiiviga loodi juba kommertseesmärkidel sooritatud kopeerimise, piraatluse ja võltsimise kaitseraamistik (4). Komisjoni avalduses (5) esitatakse kõnealuse direktiivi artikli 2 kohaselt kaitstavate õiguste nimekiri. Tegemist on tööstusomandi (patendid ja täiendava kaitse tunnistused, kasulikud mudelid, kaubamärgid, päritolunimetused, tööstusdisainilahendused, taimesordid), autoriõiguse ja sellega seonduvate õigustega ning pooljuhttoodete topoloogia loojate ja andmebaaside loojate sui generis õigustega, mis on sätestatud ühenduse õiguses. Need on ainuõigused, mis kuuluvad seaduslikult kokku immateriaalse omandi õigusega. Mõningaid nendest õigustest on kaasatud ühenduse õigustikku või kaitstakse neid isegi konkreetsete õigusvahenditega (tööstusdisainilahendused, kaubamärgid, taimesordid) (6). Teised, nagu patendid, jäävad üksnes riikliku õiguse pädevusalasse, oodates Euroopa patenti, mida on kõigis tööstussektorites väga vaja. Termin „intellektuaalomand” katab seega immateriaalsete õiguste väga mitmetahulist valdkonda, mis hõlmab märkimisväärselt erineva olemuse ja juriidilise seisundiga õigusi.

| 3.4 | Liikmesriigid peavad täitma intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut, mille järgi tuleb rakendada asjakohaseid riiklikke õigusnorme, et kohaldada kommertseesmärkidel tehtud võltsingute puhul kriminaalmenetlusi ja -karistusi. Liikmesriikidele jääb siiski mõningane tõlgendamisruum. Teatavad riigid (sh mõned ELi liikmesriigid) ei ole veel vastu võtnud proportsionaalseid kriminaalmeetmeid nende territooriumil toimuvate intellektuaalomandi õiguste rikkumise puhuks. 2004. aasta direktiivi järgi võivad õiguste rikkumise ohvrid saada hüvitist. Direktiiviga kohustatakse liikmesriike läbi viima juurdlusi, algatama kohtumenetlusi, konfiskeerima (7) ja maksma kompensatsiooni eesmärgiga ühtlustada kohaldatavat õigust ja võitlust võltsimise valdkonnas väga aktiivse organiseeritud kuritegevusega (8). Kõnealune direktiiv katab aga üksnes tsiviil-, kaubanduslikke ja haldusmenetlused, mille põhieesmärk on hüvitada tehtud kahjusid nendele õiguste valdajatele, kes on algatanud võltsimisevastaseid menetlusi. Liiatigi ei ole mõned liikmesriigid direktiivi veel vastu võtnud. |
| --- | --- |

3.4

Liikmesriigid peavad täitma intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut, mille järgi tuleb rakendada asjakohaseid riiklikke õigusnorme, et kohaldada kommertseesmärkidel tehtud võltsingute puhul kriminaalmenetlusi ja -karistusi. Liikmesriikidele jääb siiski mõningane tõlgendamisruum. Teatavad riigid (sh mõned ELi liikmesriigid) ei ole veel vastu võtnud proportsionaalseid kriminaalmeetmeid nende territooriumil toimuvate intellektuaalomandi õiguste rikkumise puhuks. 2004. aasta direktiivi järgi võivad õiguste rikkumise ohvrid saada hüvitist. Direktiiviga kohustatakse liikmesriike läbi viima juurdlusi, algatama kohtumenetlusi, konfiskeerima (7) ja maksma kompensatsiooni eesmärgiga ühtlustada kohaldatavat õigust ja võitlust võltsimise valdkonnas väga aktiivse organiseeritud kuritegevusega (8). Kõnealune direktiiv katab aga üksnes tsiviil-, kaubanduslikke ja haldusmenetlused, mille põhieesmärk on hüvitada tehtud kahjusid nendele õiguste valdajatele, kes on algatanud võltsimisevastaseid menetlusi. Liiatigi ei ole mõned liikmesriigid direktiivi veel vastu võtnud.

| 3.5 | Intellektuaalomandi õigusi käsitletakse ka inimõiguste ülddeklaratsioonis ning ELi põhiõiguste hartas, mis võeti pidulikult vastu Nice'is 2000. aasta detsembris. Rahvusvaheline kaitse on sätestatud ja tagatud ÜRO eriorganisatsioonide (WIPO, UNESCO) töö raames vastu võetud konventsioonidega ning ka piirkondlikul tasandil (Müncheni konventsioon aastast 1973, millega loodi Euroopa Patendiamet ja Euroopa patent). Minimaalseid karistussätteid hõlmab vaid intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping. Komisjoni ettepanekuga luuakse teatava ühtlus ühenduse tasandil ja kohustatakse liikmesriike kaasama riiklikusse õigusesse karistusmeetmeid ning määratlema õigusrikkumised ja ühtsed karistusstandardid. |
| --- | --- |

3.5

Intellektuaalomandi õigusi käsitletakse ka inimõiguste ülddeklaratsioonis ning ELi põhiõiguste hartas, mis võeti pidulikult vastu Nice'is 2000. aasta detsembris. Rahvusvaheline kaitse on sätestatud ja tagatud ÜRO eriorganisatsioonide (WIPO, UNESCO) töö raames vastu võetud konventsioonidega ning ka piirkondlikul tasandil (Müncheni konventsioon aastast 1973, millega loodi Euroopa Patendiamet ja Euroopa patent). Minimaalseid karistussätteid hõlmab vaid intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping. Komisjoni ettepanekuga luuakse teatava ühtlus ühenduse tasandil ja kohustatakse liikmesriike kaasama riiklikusse õigusesse karistusmeetmeid ning määratlema õigusrikkumised ja ühtsed karistusstandardid.

| 3.6 | Direktiivi muudetud ettepaneku eesmärk on seega ühtlustada intellektuaalomandi õiguste rikkumise karistusi vabadusekaotuse, rahatrahvi ja konfiskeerimise osas. Direktiiviga soovitakse määratleda kohtualluvuse eeskirjad, et võimalusel tsentraliseerida menetlused ühte liikmesriiki, kui rikkumine puudutab mitut liikmesriiki, ning lihtsustada juurdlusi. Samuti soovitatakse, et juurdlustesse kaasataks ohvrid ja nende esindajad. |
| --- | --- |

3.6

Direktiivi muudetud ettepaneku eesmärk on seega ühtlustada intellektuaalomandi õiguste rikkumise karistusi vabadusekaotuse, rahatrahvi ja konfiskeerimise osas. Direktiiviga soovitakse määratleda kohtualluvuse eeskirjad, et võimalusel tsentraliseerida menetlused ühte liikmesriiki, kui rikkumine puudutab mitut liikmesriiki, ning lihtsustada juurdlusi. Samuti soovitatakse, et juurdlustesse kaasataks ohvrid ja nende esindajad.

| 3.7 | Peamine muudatus võrreldes eelnevate ettepanekutega on see, et määratletakse intellektuaalomandi õigusi rikkunud isiku karistus ja selle raskusaste. Ettepanekus on määratletud ka intellektuaalomand. |
| --- | --- |

3.7

Peamine muudatus võrreldes eelnevate ettepanekutega on see, et määratletakse intellektuaalomandi õigusi rikkunud isiku karistus ja selle raskusaste. Ettepanekus on määratletud ka intellektuaalomand.

| 3.8 | Direktiivi artiklis 3 osutatud kuritegude eest vastutavat füüsilist isikut karistataks maksimaalse vabadusekaotusega vähemalt neli aastat, juhul kui ta on pannud toime kuriteo kuritegelikus ühenduses tegutsedes või juhul, kui kõnealuse kuriteoga seatakse ohtu inimeste tervis või ohutus (artikli 2 lõige 1). |
| --- | --- |

3.8

Direktiivi artiklis 3 osutatud kuritegude eest vastutavat füüsilist isikut karistataks maksimaalse vabadusekaotusega vähemalt neli aastat, juhul kui ta on pannud toime kuriteo kuritegelikus ühenduses tegutsedes või juhul, kui kõnealuse kuriteoga seatakse ohtu inimeste tervis või ohutus (artikli 2 lõige 1).

| 3.9 | Direktiivi artiklis 3 osutatud kuritegude eest vastutavatele füüsilistele või juriidilistele isikutele määratakse tõhusad, proportsionaalsed või hoiatavad karistused, mis hõlmavad kriminaalõiguslikke või muid trahve: maksimaalne trahv on vähemalt 100 000 eurot (artikli 2 lõikes 1loetletud kõige raskemate kuritegude puhul, millega kaasneb otsene haiguse- või õnnetusoht, on maksimaalne trahv vähemalt 300 000 eurot). |
| --- | --- |

3.9

Direktiivi artiklis 3 osutatud kuritegude eest vastutavatele füüsilistele või juriidilistele isikutele määratakse tõhusad, proportsionaalsed või hoiatavad karistused, mis hõlmavad kriminaalõiguslikke või muid trahve: maksimaalne trahv on vähemalt 100 000 eurot (artikli 2 lõikes 1loetletud kõige raskemate kuritegude puhul, millega kaasneb otsene haiguse- või õnnetusoht, on maksimaalne trahv vähemalt 300 000 eurot).

| 3.10 | Riiklikus õiguses tuleks ette näha kuriteoga seonduvate võltsitud toodete, esemete ja vahendite konfiskeerimist vähemalt tõsisematel juhtudel (organiseeritud kuritegevus, oht inimeste tervisele või ohutusele) (artikkel 3). |
| --- | --- |

3.10

Riiklikus õiguses tuleks ette näha kuriteoga seonduvate võltsitud toodete, esemete ja vahendite konfiskeerimist vähemalt tõsisematel juhtudel (organiseeritud kuritegevus, oht inimeste tervisele või ohutusele) (artikkel 3).

| 3.11 | Muudetud ettepanek võimaldab liikmesriikidel kohaldada rangemaid sätteid. |
| --- | --- |

3.11

Muudetud ettepanek võimaldab liikmesriikidel kohaldada rangemaid sätteid.

| 3.12 | Pärast algse ettepanekuga kaasnenud nõukogu raamotsuse eelnõu tagasivõtmist kavatseb komisjon rakendada horisontaalset lähenemisviisi 23. detsembril 2005 vastuvõetud karistusmenetluste raames, mille eesmärk on toetada vastastikust õigusabi ning ühtlustada Eurojusti töölerakendamiseks karistuste raskusastmeid eri riikides (9). |
| --- | --- |

3.12

Pärast algse ettepanekuga kaasnenud nõukogu raamotsuse eelnõu tagasivõtmist kavatseb komisjon rakendada horisontaalset lähenemisviisi 23. detsembril 2005 vastuvõetud karistusmenetluste raames, mille eesmärk on toetada vastastikust õigusabi ning ühtlustada Eurojusti töölerakendamiseks karistuste raskusastmeid eri riikides (9).

| 3.13 | Liikmesriigid vastutavad juurdluste ja kriminaalmenetluste algatamise eest, mis ei tohiks sõltuda üksnes ohvri kaebusest. |
| --- | --- |

3.13

Liikmesriigid vastutavad juurdluste ja kriminaalmenetluste algatamise eest, mis ei tohiks sõltuda üksnes ohvri kaebusest.

4.   Komitee üldised märkused

| 4.1 | Komitee tõdeb, et mitmetähenduslikku terminit „intellektuaalomand” kasutatakse järjest enam. Termin ühendab väga erinevad õiguslikud mõisted ning kaitse ja kasutuse erinevad meetodid. Sellest hoolimata on see termin laialt kasutusel nii Euroopa kui ka rahvusvahelises õiguses. Iga konkreetse immateriaalse õiguse olemus, kestus ja reguleerimisala on märkimisväärselt erinev. Igaühel on oma spetsiifiline õiguslik raamistik, erinev territoriaalne kehtivus ning spetsiaalsed institutsioonid patentide registreerimiseks ja kaitseks. Lisaks võib nende õiguste rikkumise tõlgendamine riigiti erineda ning teatud juhtudel toimuvad selles kiired muutused. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tõdeb, et mitmetähenduslikku terminit „intellektuaalomand” kasutatakse järjest enam. Termin ühendab väga erinevad õiguslikud mõisted ning kaitse ja kasutuse erinevad meetodid. Sellest hoolimata on see termin laialt kasutusel nii Euroopa kui ka rahvusvahelises õiguses. Iga konkreetse immateriaalse õiguse olemus, kestus ja reguleerimisala on märkimisväärselt erinev. Igaühel on oma spetsiifiline õiguslik raamistik, erinev territoriaalne kehtivus ning spetsiaalsed institutsioonid patentide registreerimiseks ja kaitseks. Lisaks võib nende õiguste rikkumise tõlgendamine riigiti erineda ning teatud juhtudel toimuvad selles kiired muutused.

| 4.2 | Ravimikomponentide analüüs (tulemusi kasutamata ja avaldamata) või tarkvara või elektrooniliste osade pöördprojekteerimine koostalitlusvõime eesmärgil või selliste seaduslike õiguste teostamine nagu isiklikul otstarbel kopeerimine kaitsemeetme eiramisega (üldiselt suhteliselt nõrk) võib käsitleda võltsimise või ebaseadusliku kopeerimisena mitmes liikmesriigis, kus karistused võivad olla väga ranged ja seda isegi kaubandusliku või kriminaalse tahtluse puudumisel. |
| --- | --- |

4.2

Ravimikomponentide analüüs (tulemusi kasutamata ja avaldamata) või tarkvara või elektrooniliste osade pöördprojekteerimine koostalitlusvõime eesmärgil või selliste seaduslike õiguste teostamine nagu isiklikul otstarbel kopeerimine kaitsemeetme eiramisega (üldiselt suhteliselt nõrk) võib käsitleda võltsimise või ebaseadusliku kopeerimisena mitmes liikmesriigis, kus karistused võivad olla väga ranged ja seda isegi kaubandusliku või kriminaalse tahtluse puudumisel.

| 4.2.1 | Komitee on juba väljendanud toetust koordineerimisele ühenduse tasandil, võitlemaks kaubanduseesmärgil teostatud võltsimiste kõigi vormide vastu, mis mõjutavad Euroopa majandust, ning piiramaks kuritegevust tööstusomandi ja autoriõiguste suhtes (10), mis kahjustab tõsiselt Euroopa majandust. Ulatusliku võltsimise panevad sageli toime kuritegelikud organisatsioonid või organiseeritud rühmitused ning see võib ohustada inimeste tervist, ohutust ja elu. Viimatinimetatutesse kuulumist tuleks kriminaalkaristuste määramisel kohelda raskendava asjaoluna. Direktiivi ettepanek peaks sätestama karistuste karmistamise põhimõtte kõikide raskendavate asjaolude puhul. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitee on juba väljendanud toetust koordineerimisele ühenduse tasandil, võitlemaks kaubanduseesmärgil teostatud võltsimiste kõigi vormide vastu, mis mõjutavad Euroopa majandust, ning piiramaks kuritegevust tööstusomandi ja autoriõiguste suhtes (10), mis kahjustab tõsiselt Euroopa majandust. Ulatusliku võltsimise panevad sageli toime kuritegelikud organisatsioonid või organiseeritud rühmitused ning see võib ohustada inimeste tervist, ohutust ja elu. Viimatinimetatutesse kuulumist tuleks kriminaalkaristuste määramisel kohelda raskendava asjaoluna. Direktiivi ettepanek peaks sätestama karistuste karmistamise põhimõtte kõikide raskendavate asjaolude puhul.

| 4.2.2 | Nagu ka 2004. aasta direktiivi puhul, kiidab komitee heaks, et pakutud ühtlustamine piirdub rikkumistega, mis pannakse toime kaubanduseesmärkidel ning mis võivad seega märkimisväärselt mõjutada ühtset turgu. Samuti oleks kasulik määratleda selgemalt mõiste „kaubandus-”, näiteks sidudes selle niisuguste kaupade või teenuste võltsimisega, mis on mõeldud müügiks piisavalt suurtes kogustes, et võltsimine võiks põhjustada märkimisväärset rahalist kahju, mis on kahjulikud hoolimata müüdud kogustest või kui kõnealuste kuritegude sooritajate eesmärk on saada ebaseaduslikku rahalist tulu. Kriminaalkaristuste kohaldamine eeldab selget ohtu õiguskorrale ning selle intensiivsus või raskusaste võib olla erinev. Kuritegu ja karistus peavad olema vastavuses ohuga. Ometigi võib tekkida küsimus, kas terminite „intellektuaalomandi õiguste rikkumine kaubanduslikel eesmärkidel” ja „rasked kuriteod” vahe on selge ning kas karistuste rangus vastab kriminaalõiguses kehtivale proportsionaalsuse põhimõttele. Lisaks on Interneti-failide eraviilisine vahetamine või paljundamine (või muusika uuesti salvestamine) ning materjali või intellektuaalteose taasesitamine pereliikmete või eraisikute seas õppe- või katse-eesmärgil kavandatud direktiivi rakendusalast vaikimisi välja jäetud. Sellist väljajätmist tuleks aga selgelt väljendada. |
| --- | --- |

4.2.2

Nagu ka 2004. aasta direktiivi puhul, kiidab komitee heaks, et pakutud ühtlustamine piirdub rikkumistega, mis pannakse toime kaubanduseesmärkidel ning mis võivad seega märkimisväärselt mõjutada ühtset turgu. Samuti oleks kasulik määratleda selgemalt mõiste „kaubandus-”, näiteks sidudes selle niisuguste kaupade või teenuste võltsimisega, mis on mõeldud müügiks piisavalt suurtes kogustes, et võltsimine võiks põhjustada märkimisväärset rahalist kahju, mis on kahjulikud hoolimata müüdud kogustest või kui kõnealuste kuritegude sooritajate eesmärk on saada ebaseaduslikku rahalist tulu. Kriminaalkaristuste kohaldamine eeldab selget ohtu õiguskorrale ning selle intensiivsus või raskusaste võib olla erinev. Kuritegu ja karistus peavad olema vastavuses ohuga. Ometigi võib tekkida küsimus, kas terminite „intellektuaalomandi õiguste rikkumine kaubanduslikel eesmärkidel” ja „rasked kuriteod” vahe on selge ning kas karistuste rangus vastab kriminaalõiguses kehtivale proportsionaalsuse põhimõttele. Lisaks on Interneti-failide eraviilisine vahetamine või paljundamine (või muusika uuesti salvestamine) ning materjali või intellektuaalteose taasesitamine pereliikmete või eraisikute seas õppe- või katse-eesmärgil kavandatud direktiivi rakendusalast vaikimisi välja jäetud. Sellist väljajätmist tuleks aga selgelt väljendada.

| 4.2.3 | Komitee tuletab meelde, et võltsimisest mõjutatud immateriaalsed õigused ei ole absoluutsed õigused. Igal õigusel on oma eripärad ja põhimõtteliselt annab neist igaüks ainuõiguse ja ajutise monopoli kasutuseks kaubanduseesmärkidel, mis võib erineda nii kestuselt kui ka geograafiliselt kehtivuselt. Teisisõnu loob see ajutise kaitsemeetme (erinevalt leiutiste avaldamisest patendi valdkonnas ning intellektuaalteose avaldamisest autoriõiguse valdkonnas). Sellest hoolimata on loavaldajatel ning toodete ja teenuste või intellektuaalteose volitatud või heausksetel kasutajatel samuti õigused, mis võivad mõne loa puhul olla väga ulatuslikud (11). Mitmed riiklikud õigussüsteemid sisaldavad vastuolusid ning seavad tootjate, turustajate ja tööstuse õigused tarbijate õigustest kõrgemaks. Kavatsus kaasata ranged kriminaalkaristused siseriiklikku õigusse näib mitmes riigis seda tendentsi veelgi suurendavat. See viib paradoksini, mille puhul direktiivi ettepanekus sätestatud maksimumkaristus õiguste rikkumisel kaubanduseesmärgil võib osutuda võrdseks või kergemaks kui maksimumkaristus ühekordse rikkumise puhul. |
| --- | --- |

4.2.3

Komitee tuletab meelde, et võltsimisest mõjutatud immateriaalsed õigused ei ole absoluutsed õigused. Igal õigusel on oma eripärad ja põhimõtteliselt annab neist igaüks ainuõiguse ja ajutise monopoli kasutuseks kaubanduseesmärkidel, mis võib erineda nii kestuselt kui ka geograafiliselt kehtivuselt. Teisisõnu loob see ajutise kaitsemeetme (erinevalt leiutiste avaldamisest patendi valdkonnas ning intellektuaalteose avaldamisest autoriõiguse valdkonnas). Sellest hoolimata on loavaldajatel ning toodete ja teenuste või intellektuaalteose volitatud või heausksetel kasutajatel samuti õigused, mis võivad mõne loa puhul olla väga ulatuslikud (11). Mitmed riiklikud õigussüsteemid sisaldavad vastuolusid ning seavad tootjate, turustajate ja tööstuse õigused tarbijate õigustest kõrgemaks. Kavatsus kaasata ranged kriminaalkaristused siseriiklikku õigusse näib mitmes riigis seda tendentsi veelgi suurendavat. See viib paradoksini, mille puhul direktiivi ettepanekus sätestatud maksimumkaristus õiguste rikkumisel kaubanduseesmärgil võib osutuda võrdseks või kergemaks kui maksimumkaristus ühekordse rikkumise puhul.

| 4.2.4 | Komitee sooviks, et komisjoni algatusel toimuks — näiteks pärast direktiivi riiklikku õigusse ülevõtmist läbiviidava põhjaliku võrdleva uurimusega — riikliku kriminaalõiguse põhjalik läbivaatamine ühenduse kriminaalõiguse kontekstis, et tagada reaalne ühtlustamine kogu Euroopa Liidus. See on eriti oluline autoriõiguse ja sellega seotud õiguste puhul, kus veelgi rangem õigusloome viib mõnikord selliste sanktsioonide ja karistusteni, mis ei ole kuritegudega vastavuses ja mis ei täida oma tegelikku eesmärki, kuivõrd tööde kaubandusliku levitamise mudelid on jätkuvalt täielikus arengus ning lühikeses perspektiivis on kavas DRMi (koopiakaitsesüsteemid) süsteemi lõpetamine. Lisaks kompenseerib toetusvahendite maks õigusevaldajatele mõnikord suures osas lubamatu kopeerimise. |
| --- | --- |

4.2.4

Komitee sooviks, et komisjoni algatusel toimuks — näiteks pärast direktiivi riiklikku õigusse ülevõtmist läbiviidava põhjaliku võrdleva uurimusega — riikliku kriminaalõiguse põhjalik läbivaatamine ühenduse kriminaalõiguse kontekstis, et tagada reaalne ühtlustamine kogu Euroopa Liidus. See on eriti oluline autoriõiguse ja sellega seotud õiguste puhul, kus veelgi rangem õigusloome viib mõnikord selliste sanktsioonide ja karistusteni, mis ei ole kuritegudega vastavuses ja mis ei täida oma tegelikku eesmärki, kuivõrd tööde kaubandusliku levitamise mudelid on jätkuvalt täielikus arengus ning lühikeses perspektiivis on kavas DRMi (koopiakaitsesüsteemid) süsteemi lõpetamine. Lisaks kompenseerib toetusvahendite maks õigusevaldajatele mõnikord suures osas lubamatu kopeerimise.

4.3   Konkreetsed märkused

| 4.3.1 | Komitee soovib, et määratletaks selgemalt, mida tähendab moraalne süü seoses intellektuaalomandi raamesse kuuluvate toodete või teenuste võltsimise ja jäljendamisega. Kriminaalkuritegu eeldab, et selle sooritaja või kaaskurjategijad teevad seda tahtlikult. Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus märgitakse „tahtlikku võltsimist”, direktiivis räägitakse „tahtlikust ja kavatsetud võltsimisest”. Kuritegu hõlmab ka materiaalset tegurit, mis tähendab kuriteo sooritamist või vähemalt katset seda sooritada, mis on samastatav kuriteo sooritamise alustamisega. Need kaks elementi käivad koos — pelgalt tahet kuriteoks pidada ei saa (kui just ei soovita luua mõttepolitseid). Kuid kuriteo sooritamisele õhutamist saab üldiselt täheldada vaid siis, kui õhutaja hangib vahendid (üldiselt ebaseaduslikud) kuriteo sooritamiseks. Komitee leiab, et pelka toodete, tavapärase tarkvara või Interneti-ühenduse pakkumist ei saa võrdsustada kuriteole kaasaaitamise või õhutamisega (seda esineb kriminaalõiguses üldiselt vaid väga vähestes olukordades ning seda on raske tõestada), isegi kui võltsijad neid vahendeid kasutavad. Kaasosaluse termini kasutamine peaks piirduma ühenduse õigustikuga, kaassüüdlaste küsimus tuleks üksikasjalikult sätestada riiklikes õigustes. Vastasel juhul esitatakse süüdistus ka siis, kui kuritegu pole kavatsetud. Selline olukord looks õigusliku ebakindluse paljudele toodete tarnijatele või teenuste osutajatele. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitee soovib, et määratletaks selgemalt, mida tähendab moraalne süü seoses intellektuaalomandi raamesse kuuluvate toodete või teenuste võltsimise ja jäljendamisega. Kriminaalkuritegu eeldab, et selle sooritaja või kaaskurjategijad teevad seda tahtlikult. Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus märgitakse „tahtlikku võltsimist”, direktiivis räägitakse „tahtlikust ja kavatsetud võltsimisest”. Kuritegu hõlmab ka materiaalset tegurit, mis tähendab kuriteo sooritamist või vähemalt katset seda sooritada, mis on samastatav kuriteo sooritamise alustamisega. Need kaks elementi käivad koos — pelgalt tahet kuriteoks pidada ei saa (kui just ei soovita luua mõttepolitseid). Kuid kuriteo sooritamisele õhutamist saab üldiselt täheldada vaid siis, kui õhutaja hangib vahendid (üldiselt ebaseaduslikud) kuriteo sooritamiseks. Komitee leiab, et pelka toodete, tavapärase tarkvara või Interneti-ühenduse pakkumist ei saa võrdsustada kuriteole kaasaaitamise või õhutamisega (seda esineb kriminaalõiguses üldiselt vaid väga vähestes olukordades ning seda on raske tõestada), isegi kui võltsijad neid vahendeid kasutavad. Kaasosaluse termini kasutamine peaks piirduma ühenduse õigustikuga, kaassüüdlaste küsimus tuleks üksikasjalikult sätestada riiklikes õigustes. Vastasel juhul esitatakse süüdistus ka siis, kui kuritegu pole kavatsetud. Selline olukord looks õigusliku ebakindluse paljudele toodete tarnijatele või teenuste osutajatele.

| 4.3.2 | Ajutise monopoliga kaitstud teoste, mudelite, menetluste ja leiutiste kopeerimine on võltsimine. Tuleks jääda selle määratluse juurde ning mitte rääkida piraatlusest (mis tähendab tavaliselt kuritahtlikku tungimist teabesüsteemidesse eesmärgiga nende juhtimine üle võtta, sealt andmete varastamist või ribalaiuse kasutamist ebaseaduslikel eesmärkidel). Piraatlus erineb võltsimisest kitsas tähenduses ning kriminaalkuritegusid tuleb tõlgendada jäigalt. Loata tungimist teabesüsteemidesse, andmete või ribalaiuse varastamist ja eraellu tungimist tuleb kahtlemata kriminaalkorras karistada, kuid need ei kuulu otseselt võltsimise valdkonda. Infotehnoloogia piraatlust tuleks käsitleda eraldi, vaatamata sellele, et paljudes poliitilistes avaldustes kasutatakse mõisteid ebatäpselt — neid kiputakse omavahel segi ajama ning tekitatakse mõningast segadust. Infotehnoloogia piraatlust kasutavad terroristlikud organisatsioonid, mistõttu tuleks sellele pöörata erilist tähelepanu ning teha asjakohast rahvusvahelist koostööd. |
| --- | --- |

4.3.2

Ajutise monopoliga kaitstud teoste, mudelite, menetluste ja leiutiste kopeerimine on võltsimine. Tuleks jääda selle määratluse juurde ning mitte rääkida piraatlusest (mis tähendab tavaliselt kuritahtlikku tungimist teabesüsteemidesse eesmärgiga nende juhtimine üle võtta, sealt andmete varastamist või ribalaiuse kasutamist ebaseaduslikel eesmärkidel). Piraatlus erineb võltsimisest kitsas tähenduses ning kriminaalkuritegusid tuleb tõlgendada jäigalt. Loata tungimist teabesüsteemidesse, andmete või ribalaiuse varastamist ja eraellu tungimist tuleb kahtlemata kriminaalkorras karistada, kuid need ei kuulu otseselt võltsimise valdkonda. Infotehnoloogia piraatlust tuleks käsitleda eraldi, vaatamata sellele, et paljudes poliitilistes avaldustes kasutatakse mõisteid ebatäpselt — neid kiputakse omavahel segi ajama ning tekitatakse mõningast segadust. Infotehnoloogia piraatlust kasutavad terroristlikud organisatsioonid, mistõttu tuleks sellele pöörata erilist tähelepanu ning teha asjakohast rahvusvahelist koostööd.

| 4.3.3 | Ettepaneku põhjenduses esinevat terminit „kuritegelik ühendus” või „organiseeritud kuritegevus” tuleks täiendada terminiga „organiseeritud kuritegelik jõuk”, mis raskendava asjaoluna on juba mõningates kriminaalõigusaktides olemas. Kommertseesmärkidel tehtud võltsimine organiseeritud kuritegeliku jõugu või kuritegeliku ühendusega seoses peaks olema raskendav asjaolu, mis õigustaks suuremate karistuste ja rahatrahvide määramist. |
| --- | --- |

4.3.3

Ettepaneku põhjenduses esinevat terminit „kuritegelik ühendus” või „organiseeritud kuritegevus” tuleks täiendada terminiga „organiseeritud kuritegelik jõuk”, mis raskendava asjaoluna on juba mõningates kriminaalõigusaktides olemas. Kommertseesmärkidel tehtud võltsimine organiseeritud kuritegeliku jõugu või kuritegeliku ühendusega seoses peaks olema raskendav asjaolu, mis õigustaks suuremate karistuste ja rahatrahvide määramist.

| 4.3.4 | Komisjon märgib, et liikmesriikidel on vabadus kehtestada raskemaid karistusi või määrata karistusi ka teiste tegude eest. Seda võib tõlgendada kui innustamist karistada tegusid, millel puudub kaubanduseesmärk, või isegi laiendada võltsimise mõistet tegudele, mis ei seisne toote, menetluse või teose kopeerimises selle kitsas tähenduses. |
| --- | --- |

4.3.4

Komisjon märgib, et liikmesriikidel on vabadus kehtestada raskemaid karistusi või määrata karistusi ka teiste tegude eest. Seda võib tõlgendada kui innustamist karistada tegusid, millel puudub kaubanduseesmärk, või isegi laiendada võltsimise mõistet tegudele, mis ei seisne toote, menetluse või teose kopeerimises selle kitsas tähenduses.

| 4.3.5 | Komiteel on kahtlusi selles osas, kuidas saab ühenduse ja teatavate riikide õigustikes võrdsustada tarkvara kopeerimist digitaalsete õiguste juhtimise (DRM) (12) süsteemide (koopiakaitsesüsteemid, mitmed ebatõhusad või kaitsmata materjalid või tarkvarad) ülekavaldamiseks või deaktiviseerimiseks ning DRM süsteemide võltsimist, kui kõnealusel juhul ei kaasne „võltsimisega” originaali kopeerimist ega jäljendamist. Lisaks ei ole nn DRMi süsteemid standarditud; need sõltuvad platvormist või varustajast, failide vormid võivad olla erinevad, mis takistab koostoimimist või suleb turu ja kõrvaldab konkurentsi. Kopeerimisvahendite loomine ja kasutamine annab tarbijale või tarkvara litsentsi haldavale ettevõttele võimaluse teostada oma õigusi (eraotstarbeliseks kasutamiseks tehtud varukoopia kasutamiseks teistes seadmetes). Selliseid tegusid ei tohiks karistada, välja arvatud juhul, kui kommertseesmärkidel sooritatud kuriteo moraalne ja materiaalne tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

4.3.5

Komiteel on kahtlusi selles osas, kuidas saab ühenduse ja teatavate riikide õigustikes võrdsustada tarkvara kopeerimist digitaalsete õiguste juhtimise (DRM) (12) süsteemide (koopiakaitsesüsteemid, mitmed ebatõhusad või kaitsmata materjalid või tarkvarad) ülekavaldamiseks või deaktiviseerimiseks ning DRM süsteemide võltsimist, kui kõnealusel juhul ei kaasne „võltsimisega” originaali kopeerimist ega jäljendamist. Lisaks ei ole nn DRMi süsteemid standarditud; need sõltuvad platvormist või varustajast, failide vormid võivad olla erinevad, mis takistab koostoimimist või suleb turu ja kõrvaldab konkurentsi. Kopeerimisvahendite loomine ja kasutamine annab tarbijale või tarkvara litsentsi haldavale ettevõttele võimaluse teostada oma õigusi (eraotstarbeliseks kasutamiseks tehtud varukoopia kasutamiseks teistes seadmetes). Selliseid tegusid ei tohiks karistada, välja arvatud juhul, kui kommertseesmärkidel sooritatud kuriteo moraalne ja materiaalne tingimus on täidetud.

| 4.3.6 | Komitee toetab põhimõtet, et kriminaalmenetlus ei eeldaks ohvri kaebuse esitamist tsiviil- või kriminaalkorras. Just maffiaorganisatsioonide tegevuse ohvrid võivad kahelda, kas oma õiguste kaitseks kaebust esitada. Lisaks mõjutavad organiseeritud kuritegevuse või isegi terrorismiga seotud kuritegelike jõukude ja ühenduste kommertseesmärkidel tehtud võltsimised majandust ja sotsiaalset heaolu ning nende tegevuse vastase võitluse eest vastutab riik. |
| --- | --- |

4.3.6

Komitee toetab põhimõtet, et kriminaalmenetlus ei eeldaks ohvri kaebuse esitamist tsiviil- või kriminaalkorras. Just maffiaorganisatsioonide tegevuse ohvrid võivad kahelda, kas oma õiguste kaitseks kaebust esitada. Lisaks mõjutavad organiseeritud kuritegevuse või isegi terrorismiga seotud kuritegelike jõukude ja ühenduste kommertseesmärkidel tehtud võltsimised majandust ja sotsiaalset heaolu ning nende tegevuse vastase võitluse eest vastutab riik.

| 4.3.7 | Komitee loodab, et liikmesriikide tõhusa koostöö abil võideldakse tõhusalt rahvusvaheliste võltsimisvõrgustike vastu, eelkõige nende vastu, kes on seotud kuritegelike ühenduste ja rahapesuga. Komitee meenutab, et paljude võrgustike lähtepunkt on kolmas riik ning kahtlemata tuleb tegevust laiendada ELi piiridest välja, kasutades rahvusvahelise õiguse vahendeid. |
| --- | --- |

4.3.7

Komitee loodab, et liikmesriikide tõhusa koostöö abil võideldakse tõhusalt rahvusvaheliste võltsimisvõrgustike vastu, eelkõige nende vastu, kes on seotud kuritegelike ühenduste ja rahapesuga. Komitee meenutab, et paljude võrgustike lähtepunkt on kolmas riik ning kahtlemata tuleb tegevust laiendada ELi piiridest välja, kasutades rahvusvahelise õiguse vahendeid.

| 4.3.8 | Komitee leiab, et ühenduse tasandi ühised juurdlusrühmad peaksid tegema koostööd ka tolliesindajatega ning võltsimise ohvrite ja nende esindajatega. Komitee tunneb heameelt, et ohvreid soovitakse kaasata juurdlustesse, kuid teeb ettepaneku, et nende roll piirduks teabe edastamisega ametivõimudele. Oleks liig, kui pärast seda, kui ettevõte on esitanud süüdistuse võltsimises kommertseesmärkidel, võiks ta osaleda näiteks andmetekogumises või juurdluses konkurendi juures, kes on süütu, kuni kohtulikult ja lõplikult on tõestatud vastupidist. Komitee leiab, et vältida tuleb eraõigusesse triivimist ja seda, et kriminaalõiguslikesse menetlustesse sekkuvad või nendega puutuvad kokku isikud, kes ei ole avaliku võimu esindajad. |
| --- | --- |

4.3.8

Komitee leiab, et ühenduse tasandi ühised juurdlusrühmad peaksid tegema koostööd ka tolliesindajatega ning võltsimise ohvrite ja nende esindajatega. Komitee tunneb heameelt, et ohvreid soovitakse kaasata juurdlustesse, kuid teeb ettepaneku, et nende roll piirduks teabe edastamisega ametivõimudele. Oleks liig, kui pärast seda, kui ettevõte on esitanud süüdistuse võltsimises kommertseesmärkidel, võiks ta osaleda näiteks andmetekogumises või juurdluses konkurendi juures, kes on süütu, kuni kohtulikult ja lõplikult on tõestatud vastupidist. Komitee leiab, et vältida tuleb eraõigusesse triivimist ja seda, et kriminaalõiguslikesse menetlustesse sekkuvad või nendega puutuvad kokku isikud, kes ei ole avaliku võimu esindajad.

| 4.3.9 | Komitee on mures, et Internetti kasutatakse üha enam kaubanduseesmärkidel, ning asjaolu üle, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus määratletud kriminaalõiguslikke tagajärgi tahetakse laiendada ka kõnealusele sektorile. Sellele viidatakse selgesõnaliselt Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi 2006. aasta aruannetes („Special 301” ja „Super 301”) (13), kus räägitakse WIPO lepingute rakendamisest intellektuaalomandile Internetis, mis on avalik ja vaba vahend ning ülemaailmne ühisvara. |
| --- | --- |

4.3.9

Komitee on mures, et Internetti kasutatakse üha enam kaubanduseesmärkidel, ning asjaolu üle, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus määratletud kriminaalõiguslikke tagajärgi tahetakse laiendada ka kõnealusele sektorile. Sellele viidatakse selgesõnaliselt Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi 2006. aasta aruannetes („Special 301” ja „Super 301”) (13), kus räägitakse WIPO lepingute rakendamisest intellektuaalomandile Internetis, mis on avalik ja vaba vahend ning ülemaailmne ühisvara.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ühendkuningriigi ja Iirimaa opt in ja Taanile tehtud erand ei takista enam õigusloomet, nagu toimub algatuste puhul kolmanda samba raames.

1

opt in

(2)  Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping.

2

(3)  Lepingu artikkel 61.

3

(4)  Direktiiv nr 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta.

4

(5)  Komisjoni avaldus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta artiklit 2 (2005/295/EÜ).

5

(6)  Märkimisväärne erand on Euroopa patent, mis on veel ebamäärases olukorras (autori märkus).

6

(7)  Nõukogu raamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi (võltsimine, piraatlus) konfiskeerimist (ELT L 68 15.3.2005).

7

(8)  Nõukogu raamotsuse eelnõu, mis käsitleb võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu. Võltsimist võidakse kasutada ka terroristlike võrgustike rahastamiseks. Võltsimisest saadud tulu rahapesu on samuti kuritegu, mille vastu tuleb jõudsalt võidelda.

8

(9)  KOM(2005) 696 lõplik.

9

(10)  Vt hr Malosse'i arvamust (EÜT C 221, 7.8.2001).

10

(11)  „Creative Commons” luba, General Public Licence, BSD, BBC vaba audiovisuaalne kasutusõigus jne.

11

(12)  Digital Rights Management — digitaalsete õiguste juhtimine (koopiakaitse eufemism).

12

Digital Rights Management

(13)  „2006 Special 301 Report USA”.

13

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)”

(2007/C 256/03)

14. septembril 2006 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artiklile 31 teha ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile ülesandeks koostada teabearuanne „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)”.

14.–15. märtsil 2007 toimunud täiskogu istungjärgul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 muuta teabearuande omaalgatuslikuks arvamuseks.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 3. mail 2007. Raportöör oli pr Faes.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, vastu hääletas 1 erapooletuks jäi 3.

1.   Eessõna

| 1.1 | 23.–24. märtsil 2006 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes palutakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt 2008. aasta alguses koondaruandeid majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse toetamiseks. |
| --- | --- |

1.1

23.–24. märtsil 2006 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes palutakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt 2008. aasta alguses koondaruandeid majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse toetamiseks.

| 1.2 | Lisaks tegi Euroopa Ülemkogu ettepanekuid esmatähtsate meetmete konkreetsete valdkondade kohta ajavahemikuks 2005–2008:






  i. | investeerimine teadmistesse ja uuendustegevusse, |
| --- | --- | --- |

1.2

Lisaks tegi Euroopa Ülemkogu ettepanekuid esmatähtsate meetmete konkreetsete valdkondade kohta ajavahemikuks 2005–2008:

i.

investeerimine teadmistesse ja uuendustegevusse,

| ii. | eelkõige VKEde ettevõtluspotentsiaal, |
| --- | --- |

ii.

eelkõige VKEde ettevõtluspotentsiaal,

| iii. | esmatähtsate kategooriate tööhõive (...), |
| --- | --- |

iii.

esmatähtsate kategooriate tööhõive (...),

| iv. | Euroopa energiapoliitika määratlemine (...), |
| --- | --- |

iv.

Euroopa energiapoliitika määratlemine (...),

| v. | kõikides valdkondades võetavad meetmed selleks, et säilitada hoog majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse kõikides sammastes (...). |
| --- | --- |

v.

kõikides valdkondades võetavad meetmed selleks, et säilitada hoog majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse kõikides sammastes (...).

2.   Kokkuvõte ja soovitused

| 2.1 | Kuigi Lissaboni strateegiaga on saavutatud positiivseid tulemusi, ei ole siiani täielikult saavutatud ennekõike majandus- ja tööstuskasvu ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomise eesmärki. Globaalse konkurentsivõime osas seisab Euroopa silmitsi traditsiooniliste ja uuemate konkurentide seatud väljakutsetega, millele ta ei suuda piisavalt vastata. |
| --- | --- |

2.1

Kuigi Lissaboni strateegiaga on saavutatud positiivseid tulemusi, ei ole siiani täielikult saavutatud ennekõike majandus- ja tööstuskasvu ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomise eesmärki. Globaalse konkurentsivõime osas seisab Euroopa silmitsi traditsiooniliste ja uuemate konkurentide seatud väljakutsetega, millele ta ei suuda piisavalt vastata.

| 2.2 | Euroopa ettevõtted tegutsevad lõpuleviimata ühtsel turul, seda eelkõige seoses maksueeskirjade ühtlustamise ja direktiivide liiga aeglase rakendamisega liikmesriikides ning jätkuva halduskoormuse ja tööjõu liikuvuse puudumisega. Eelkõige VKEdel on raskusi nimetatud takistuste ületamisega. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa ettevõtted tegutsevad lõpuleviimata ühtsel turul, seda eelkõige seoses maksueeskirjade ühtlustamise ja direktiivide liiga aeglase rakendamisega liikmesriikides ning jätkuva halduskoormuse ja tööjõu liikuvuse puudumisega. Eelkõige VKEdel on raskusi nimetatud takistuste ületamisega.

| 2.3 | Muude lahendamist vajavate väljakutsete hulka kuuluvad ettevõtlikkuse puudumine, elanikkonna vananemine ja selle mõju ettevõtlusele, tööjõupakkumine ning suurem vajadus keskenduda ettevõtte üleminekule, juurdepääs rahastamisele ettevõtete käivitamisel ja arendamisel, juurdepääs uurimistulemustele ja seega uuendusvõimalustele. |
| --- | --- |

2.3

Muude lahendamist vajavate väljakutsete hulka kuuluvad ettevõtlikkuse puudumine, elanikkonna vananemine ja selle mõju ettevõtlusele, tööjõupakkumine ning suurem vajadus keskenduda ettevõtte üleminekule, juurdepääs rahastamisele ettevõtete käivitamisel ja arendamisel, juurdepääs uurimistulemustele ja seega uuendusvõimalustele.

| 2.4 | Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on võtmeroll Lissaboni eesmärkide saavutamisel. Sellele vaatamata on nende vajalik panus jäänud strateegia rakendamise esimestel aastatel tähelepanuta. Eelkõige tuleks paremini välja töötada VKEde organisatsioonide kaasamine edusammude hindamisse ning nende roll VKEde edendamisel kõikidel poliitikatasanditel. 2008–2010. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste järgmise läbivaatamise raames kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üles koostama VKEdele paremini suunatud ja süvalaiendatud komplekssed suunised, eriti mikromajandusreformide peatüki osas. Nende üldiseks rakendamiseks protsessis kutsub komitee nõukogu üles andma väikeettevõtete hartale vastavalt parlamendi taotlusele õiguslik alus, et tugevdada alust suurema arvu meetmete võtmiseks. VKEde ettevõtluspotentsiaali arendamiseks on äärmiselt olulised järgmised poliitilised suundumused ja meetmed. |
| --- | --- |

2.4

Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on võtmeroll Lissaboni eesmärkide saavutamisel. Sellele vaatamata on nende vajalik panus jäänud strateegia rakendamise esimestel aastatel tähelepanuta. Eelkõige tuleks paremini välja töötada VKEde organisatsioonide kaasamine edusammude hindamisse ning nende roll VKEde edendamisel kõikidel poliitikatasanditel. 2008–2010. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste järgmise läbivaatamise raames kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üles koostama VKEdele paremini suunatud ja süvalaiendatud komplekssed suunised, eriti mikromajandusreformide peatüki osas. Nende üldiseks rakendamiseks protsessis kutsub komitee nõukogu üles andma väikeettevõtete hartale vastavalt parlamendi taotlusele õiguslik alus, et tugevdada alust suurema arvu meetmete võtmiseks. VKEde ettevõtluspotentsiaali arendamiseks on äärmiselt olulised järgmised poliitilised suundumused ja meetmed.

| 2.4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema igakülgseid jõupingutusi, et aidata kaasa „kõigepealt mõtle väikestele” põhimõtte muutmisele kõikide asjaomaste õigusaktide juhtpõhimõtteks. |
| --- | --- |

2.4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema igakülgseid jõupingutusi, et aidata kaasa „kõigepealt mõtle väikestele” põhimõtte muutmisele kõikide asjaomaste õigusaktide juhtpõhimõtteks.

| 2.4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles nimetama 2009. aasta „Ettevõtja aastaks”, rõhutamaks ettevõtjate võtmerolli majanduskasvu ja heaolu saavutamises ning innustamaks noori ja teisi inimesi kaaluma ettevõtja karjääri. |
| --- | --- |

2.4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles nimetama 2009. aasta „Ettevõtja aastaks”, rõhutamaks ettevõtjate võtmerolli majanduskasvu ja heaolu saavutamises ning innustamaks noori ja teisi inimesi kaaluma ettevõtja karjääri.

| 2.4.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles tegema jõupingutusi VKEdele tõhusat toetust ja lihtsat juurdepääsu pakkuva konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning VKEdele juurdepääsu lihtsustava teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi ja struktuurifondide tagamiseks. Kõnealuste programmide ja algatuse JEREMIE tulemuslikkust ja kättesaadavust tuleks hoolikalt jälgida. |
| --- | --- |

2.4.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles tegema jõupingutusi VKEdele tõhusat toetust ja lihtsat juurdepääsu pakkuva konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning VKEdele juurdepääsu lihtsustava teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi ja struktuurifondide tagamiseks. Kõnealuste programmide ja algatuse JEREMIE tulemuslikkust ja kättesaadavust tuleks hoolikalt jälgida.

| 2.4.4 | Ettevõtte kõige väärtuslikum vara on selle inimkapital. Piisavad toetusstruktuurid, eritellimusel koostatud koolituspakkumised ja hoolikalt välja töötatud rahalised stiimulid peaksid aitama nii VKEsid töötajate pädevuste ja oskuste ajakohastamisel kui ka ettevõtjaid pidevasse koolitusse investeerimisel. |
| --- | --- |

2.4.4

Ettevõtte kõige väärtuslikum vara on selle inimkapital. Piisavad toetusstruktuurid, eritellimusel koostatud koolituspakkumised ja hoolikalt välja töötatud rahalised stiimulid peaksid aitama nii VKEsid töötajate pädevuste ja oskuste ajakohastamisel kui ka ettevõtjaid pidevasse koolitusse investeerimisel.

| 2.4.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles analüüsima VKEde osalemist ühenduse programmides. Kui osalust ei peeta piisavaks, tuleks seada kohustuslik miinimumprotsent. |
| --- | --- |

2.4.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles analüüsima VKEde osalemist ühenduse programmides. Kui osalust ei peeta piisavaks, tuleks seada kohustuslik miinimumprotsent.

| 2.4.6 | Oluline vahend VKEde tegevuse arendamisele kaasaaitamisel on riigihange. VKEde kaasatust tuleks hoolikalt jälgida ning tuleks välja töötada meetmed nende juurdepääsu lihtsustamiseks riigihangetele. Edendada tuleks parimate tavade vahetamist. |
| --- | --- |

2.4.6

Oluline vahend VKEde tegevuse arendamisele kaasaaitamisel on riigihange. VKEde kaasatust tuleks hoolikalt jälgida ning tuleks välja töötada meetmed nende juurdepääsu lihtsustamiseks riigihangetele. Edendada tuleks parimate tavade vahetamist.

| 2.4.7 | Komisjoni tasandil tuleks luua kooskõlastusstruktuur, mis tagaks tõelise, tõhusa ja tulemusliku VKEde poliitika kõikides programmides, tegevustes ja õiguslikes meetmetes. |
| --- | --- |

2.4.7

Komisjoni tasandil tuleks luua kooskõlastusstruktuur, mis tagaks tõelise, tõhusa ja tulemusliku VKEde poliitika kõikides programmides, tegevustes ja õiguslikes meetmetes.

| 2.4.8 | VKEde parimate tavade edendamiseks ja väärtustamiseks ning konkurentsivõime tõstmiseks, eriti Euroopa keskmisest arengutasemest allpool asuvates piirkondades, tuleks viia ellu konkreetseid algatusi. Sedalaadi tegevusi tuleks korraldada VKEde ühenduste kaudu. |
| --- | --- |

2.4.8

VKEde parimate tavade edendamiseks ja väärtustamiseks ning konkurentsivõime tõstmiseks, eriti Euroopa keskmisest arengutasemest allpool asuvates piirkondades, tuleks viia ellu konkreetseid algatusi. Sedalaadi tegevusi tuleks korraldada VKEde ühenduste kaudu.

3.   Üldist

| 3.1 | Lühidalt öeldes tuntakse Lissaboni strateegiat kui kohustust muuta Euroopa 2010. aastaks maailma kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lisaks üldisele kavale võttis nõukogu 2000. aasta juunis Santa Maria da Feiras vastu väikeettevõtete harta. |
| --- | --- |

3.1

Lühidalt öeldes tuntakse Lissaboni strateegiat kui kohustust muuta Euroopa 2010. aastaks maailma kõige dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lisaks üldisele kavale võttis nõukogu 2000. aasta juunis Santa Maria da Feiras vastu väikeettevõtete harta.

| 3.2 | Komitee tuletab meelde, et juba 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni mandaat






  — | rõhutas vajadust kaasata strateegiasse aktiivselt sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, kasutades partnerluse eri vorme; |
| --- | --- | --- |

3.2

Komitee tuletab meelde, et juba 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni mandaat

—

rõhutas vajadust kaasata strateegiasse aktiivselt sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, kasutades partnerluse eri vorme;

| — | täpsustas, et selle edu sõltub peamiselt erasektorist ning avaliku ja erasektori partnerlustest ning nii liikmesriikide kui Euroopa Liidu kaasamisest; |
| --- | --- |

—

täpsustas, et selle edu sõltub peamiselt erasektorist ning avaliku ja erasektori partnerlustest ning nii liikmesriikide kui Euroopa Liidu kaasamisest;

| — | oli suunatud selle kolme suuna, st majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnasäästlikkuse tasakaalustatud arendamisele, edendades Euroopa konkurentsivõimet ja töökohtade loomist ning arendades samal ajal asjakohast keskkonnapoliitikat. |
| --- | --- |

—

oli suunatud selle kolme suuna, st majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnasäästlikkuse tasakaalustatud arendamisele, edendades Euroopa konkurentsivõimet ja töökohtade loomist ning arendades samal ajal asjakohast keskkonnapoliitikat.

| 3.3 | 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul alustati Lissaboni strateegia vahekokkuvõtet ning otsustati protsess uuesti käivitada, keskendudes majanduskasvule ja töökohtade loomisele kui Euroopa peamistele poliitilistele prioriteetidele. Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste osas jõuti kokkuleppele (1), mis peaks toetama reformimeetmete sidusust ning pakkuma suuniseid riiklike reformikavade koostamiseks. |
| --- | --- |

3.3

2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul alustati Lissaboni strateegia vahekokkuvõtet ning otsustati protsess uuesti käivitada, keskendudes majanduskasvule ja töökohtade loomisele kui Euroopa peamistele poliitilistele prioriteetidele. Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste osas jõuti kokkuleppele (1), mis peaks toetama reformimeetmete sidusust ning pakkuma suuniseid riiklike reformikavade koostamiseks.

| 3.4 | Lissaboni strateegia arenedes muutub konkurentsivõime ja majanduskasvu poole püüdlemine kriitilise tähtsusega teguriks majandusliku heaolu suurendamisel, töökohtade loomisel, elustiili kvaliteedi kaitsmisel ja parandamisel. Majanduskasvu võivad omakorda soodustada parem elukvaliteet, sotsiaalne areng ja keskkonnasäästlikkus. Lissaboni strateegiaga ei ole ennekõike saavutatud majandus- ja tööstuskasvu ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomise eesmärki. Euroopal on raske püsida ülemaailmses konkurentsis. Lissaboni protsessi algusest on EL teinud läbi märkimisväärse laienemise 15-lt liikmesriigilt 25-le ning seejärel 27-le liikmesriigile. |
| --- | --- |

3.4

Lissaboni strateegia arenedes muutub konkurentsivõime ja majanduskasvu poole püüdlemine kriitilise tähtsusega teguriks majandusliku heaolu suurendamisel, töökohtade loomisel, elustiili kvaliteedi kaitsmisel ja parandamisel. Majanduskasvu võivad omakorda soodustada parem elukvaliteet, sotsiaalne areng ja keskkonnasäästlikkus. Lissaboni strateegiaga ei ole ennekõike saavutatud majandus- ja tööstuskasvu ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomise eesmärki. Euroopal on raske püsida ülemaailmses konkurentsis. Lissaboni protsessi algusest on EL teinud läbi märkimisväärse laienemise 15-lt liikmesriigilt 25-le ning seejärel 27-le liikmesriigile.

| 3.5 | Komitee märgib kõigepealt, et Lissaboni strateegia on juba kaasa aidanud mitmele positiivsele arengule, sealhulgas:






  — | teadlikkus vajadusest reformide järele, mis ulatuvad traditsioonilistest jaotustest kaugemale; |
| --- | --- | --- |

3.5

Komitee märgib kõigepealt, et Lissaboni strateegia on juba kaasa aidanud mitmele positiivsele arengule, sealhulgas:

—

teadlikkus vajadusest reformide järele, mis ulatuvad traditsioonilistest jaotustest kaugemale;

| — | informatsioonitehnoloogiate ja uuendusprotsesside kiirem laienemine; |
| --- | --- |

—

informatsioonitehnoloogiate ja uuendusprotsesside kiirem laienemine;

| — | suurem toetus ettevõtete käivitamisel ja VKEde rahastamine; |
| --- | --- |

—

suurem toetus ettevõtete käivitamisel ja VKEde rahastamine;

| — | suurem mure säästva arengu pärast, et vähendada riigieelarve puudujääki, taastada sotsiaalkaitse eelarve stabiilsus ja kaitsta keskkonda; |
| --- | --- |

—

suurem mure säästva arengu pärast, et vähendada riigieelarve puudujääki, taastada sotsiaalkaitse eelarve stabiilsus ja kaitsta keskkonda;

| — | sotsiaalpartnerite algatused sotsiaalreformis; |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerite algatused sotsiaalreformis;

| — | õigus- ja haldusmenetluste lihtsustamise meetmed, kuigi neil on siiani olnud piiratud mõju. |
| --- | --- |

—

õigus- ja haldusmenetluste lihtsustamise meetmed, kuigi neil on siiani olnud piiratud mõju.

| 3.6 | Vaatamata kõnealustele positiivsetele aspektidele, on peamine järeldus see, et Euroopa on jäänud suurte tööstuslike konkurentide ja nende tekkivate madalate tootmiskuludega majanduste pihtide vahele, kes kasutavad rohkem uusi tehnoloogiaid, ning seisab järjest suuremate konkurentsist tulenevate väljakutsete ees. Muretsemiseks annavad põhjust mitmed seigad:






  — | Euroopa Liidu mahajäämust peamiste konkurentide ja uute turgudega võrreldes põhjustavad madal sisemaine nõudlus, väiksemad investeeringud, madalam tootlikkus ja majanduskasv; |
| --- | --- | --- |

3.6

Vaatamata kõnealustele positiivsetele aspektidele, on peamine järeldus see, et Euroopa on jäänud suurte tööstuslike konkurentide ja nende tekkivate madalate tootmiskuludega majanduste pihtide vahele, kes kasutavad rohkem uusi tehnoloogiaid, ning seisab järjest suuremate konkurentsist tulenevate väljakutsete ees. Muretsemiseks annavad põhjust mitmed seigad:

—

Euroopa Liidu mahajäämust peamiste konkurentide ja uute turgudega võrreldes põhjustavad madal sisemaine nõudlus, väiksemad investeeringud, madalam tootlikkus ja majanduskasv;

| — | globaliseerumine, mis toob kaasa uute riikide integreerimise rahvusvahelisse majandussüsteemi; |
| --- | --- |

—

globaliseerumine, mis toob kaasa uute riikide integreerimise rahvusvahelisse majandussüsteemi;

| — | tööhõive eesmärkide saavutamata jäämine; |
| --- | --- |

—

tööhõive eesmärkide saavutamata jäämine;

| — | mitme liikmesriigi riigieelarve jätkuv puudujääk, kuigi mitte alati samades riikides; |
| --- | --- |

—

mitme liikmesriigi riigieelarve jätkuv puudujääk, kuigi mitte alati samades riikides;

| — | laialdased erinevused ettevõtete maksueeskirjades ja maksumäärades; |
| --- | --- |

—

laialdased erinevused ettevõtete maksueeskirjades ja maksumäärades;

| — | ettevõtete jätkuv halduskoormus ja direktiivide aeglane rakendamine liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

ettevõtete jätkuv halduskoormus ja direktiivide aeglane rakendamine liikmesriikides;

| — | Euroopa elanikkonna vananemine, mis toob kaasa ülisuure puudujäägi riigikassas ja tööjõu pakkumises; |
| --- | --- |

—

Euroopa elanikkonna vananemine, mis toob kaasa ülisuure puudujäägi riigikassas ja tööjõu pakkumises;

| — | ressursside vähenemise ja hindade kõikumise oht, kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; |
| --- | --- |

—

ressursside vähenemise ja hindade kõikumise oht, kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;

| — | tööjõu liikuvuse puudumine, mis on siseturu lõpuleviimiseks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

—

tööjõu liikuvuse puudumine, mis on siseturu lõpuleviimiseks olulise tähtsusega;

| — | Euroopa ettevõtete liikumine uutele ja kiiresti arenevatele turgudele; |
| --- | --- |

—

Euroopa ettevõtete liikumine uutele ja kiiresti arenevatele turgudele;

| — | Euroopa kodanike huvi vähenemine Euroopa Liidu vastu. |
| --- | --- |

—

Euroopa kodanike huvi vähenemine Euroopa Liidu vastu.

| 3.7 | Samas on Lissaboni strateegia reformide elluviimine edenenud oodatust aeglasemalt. |
| --- | --- |

3.7

Samas on Lissaboni strateegia reformide elluviimine edenenud oodatust aeglasemalt.

| 3.7.1 | Liikmesriigid võtsid Euroopa tasandil kohustuse viia ühtne turg lõpule mitmes valdkonnas (energia, teenused, riigihange, üleeuroopalised transpordivõrgud, avalike teenuste kohandamine), kuid tõrguvad vajalikke meetmeid rakendamast vastavalt ajakavale. |
| --- | --- |

3.7.1

Liikmesriigid võtsid Euroopa tasandil kohustuse viia ühtne turg lõpule mitmes valdkonnas (energia, teenused, riigihange, üleeuroopalised transpordivõrgud, avalike teenuste kohandamine), kuid tõrguvad vajalikke meetmeid rakendamast vastavalt ajakavale.

| 3.7.1.1 | Alates 1990. aastatest on komisjon Euroopa tasandil võtnud hulgaliselt meetmeid, et paremini mõista VKEde vajadusi ja toimimist ning toetada nende arengut ja paremini kasutada nende potentsiaali töökohtade loomisel. Kõnealuseid meetmeid on paaril viimasel aastal tugevdatud VKEde saadiku nimetamisega, 2004. aasta vastu võetud ettevõtete tegevuskavaga, parema õigusloomega seotud jõupingutusega, parema juurdepääsuga rahastamisele (EIF ja EIP) ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga. |
| --- | --- |

3.7.1.1

Alates 1990. aastatest on komisjon Euroopa tasandil võtnud hulgaliselt meetmeid, et paremini mõista VKEde vajadusi ja toimimist ning toetada nende arengut ja paremini kasutada nende potentsiaali töökohtade loomisel. Kõnealuseid meetmeid on paaril viimasel aastal tugevdatud VKEde saadiku nimetamisega, 2004. aasta vastu võetud ettevõtete tegevuskavaga, parema õigusloomega seotud jõupingutusega, parema juurdepääsuga rahastamisele (EIF ja EIP) ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga.

| 3.7.2 | Tulemused on riigiti erinevad, puudused on peamiselt seotud järgmiste aspektidega:






  — | määruste ja haldusmenetluste struktuuride keerukus; |
| --- | --- | --- |

3.7.2

Tulemused on riigiti erinevad, puudused on peamiselt seotud järgmiste aspektidega:

—

määruste ja haldusmenetluste struktuuride keerukus;

| — | töötuse kõrge tase, eriti mõne sihtrühma puhul; |
| --- | --- |

—

töötuse kõrge tase, eriti mõne sihtrühma puhul;

| — | ennetähtaegse pensionilejäämise kõrge tase võetud kohustustele vaatamata; |
| --- | --- |

—

ennetähtaegse pensionilejäämise kõrge tase võetud kohustustele vaatamata;

| — | kohandamata haridus- ja koolitussüsteemid, eriti ettevõtluse ja IKTga seotud oskuste osas; |
| --- | --- |

—

kohandamata haridus- ja koolitussüsteemid, eriti ettevõtluse ja IKTga seotud oskuste osas;

| — | ebapiisavad võimalused elukestvaks õppeks; |
| --- | --- |

—

ebapiisavad võimalused elukestvaks õppeks;

| — | teadusuuringute kogukulutused on üldiselt pigem veelgi vähenenud, mitte lähenenud Lissaboni strateegia eesmärgile, mis on 3 % SKTst; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute kogukulutused on üldiselt pigem veelgi vähenenud, mitte lähenenud Lissaboni strateegia eesmärgile, mis on 3 % SKTst;

| — | uuendustegevuse puudumine, kuigi viimased uuendustegevuse tulemusaruannetes toodud tulemused on paremad; |
| --- | --- |

—

uuendustegevuse puudumine, kuigi viimased uuendustegevuse tulemusaruannetes toodud tulemused on paremad;

| — | VKEde juurdepääsu puudumine rahastamisele koos teadmiste puudumisega erinevate võimaluste kohta, ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

VKEde juurdepääsu puudumine rahastamisele koos teadmiste puudumisega erinevate võimaluste kohta, ka ELi tasandil;

| — | riigieelarve jätkuv puudujääk, kuigi mitte alati samades riikides. |
| --- | --- |

—

riigieelarve jätkuv puudujääk, kuigi mitte alati samades riikides.

| 3.7.3 | Uued liikmesriigid peavad tihti ületama mahajäämusest tulenevaid täiendavaid ebasoodsaid tingimusi, nt tööhõive, tehnoloogiate või keskkonna valdkonnas, kuigi nimetatud ebasoodsaid tingimusi tasakaalustavad mõnikord uuendusmeetmed, mis on radikaalsemad kui 15-liikmelises Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

3.7.3

Uued liikmesriigid peavad tihti ületama mahajäämusest tulenevaid täiendavaid ebasoodsaid tingimusi, nt tööhõive, tehnoloogiate või keskkonna valdkonnas, kuigi nimetatud ebasoodsaid tingimusi tasakaalustavad mõnikord uuendusmeetmed, mis on radikaalsemad kui 15-liikmelises Euroopa Liidus.

| 3.8 | Viidatakse aruandele, mille Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostas 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu taotlusel; aruandes esitatakse tulemused, milleni jõuti EMSK konsultatsioonidel komitee partneritega liikmesriikides ja Euroopa Liidu tasandil Lissaboni strateegia elluviimise ning sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna teiste osapoolte rolli teemal (2). Komitee on viimastel aastatel avaldanud mitu aruannet Lissaboni strateegia ja selle konkreetsete aspektide kohta (3). |
| --- | --- |

3.8

Viidatakse aruandele, mille Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostas 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu taotlusel; aruandes esitatakse tulemused, milleni jõuti EMSK konsultatsioonidel komitee partneritega liikmesriikides ja Euroopa Liidu tasandil Lissaboni strateegia elluviimise ning sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna teiste osapoolte rolli teemal (2). Komitee on viimastel aastatel avaldanud mitu aruannet Lissaboni strateegia ja selle konkreetsete aspektide kohta (3).

4.   Ettevõtete, eriti VKEde potentsiaali suurendamine

4.1   VKEde tähtsus Euroopa majanduses

| 4.1.1 | Ülekaalukas osa Euroopa ettevõtetest (99,8 %) on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Tüüpiline Euroopa ettevõte on mikroettevõte (91 %), 7 % on väikeettevõtted. Lisaks sellele, et enamik Euroopa ettevõtteid on väikesed, moodustavad nad ka märkimisväärse osa Euroopa töökogemusest (kaks kolmandikku töökohtadest on erasektoris) ja majandustegevusest (57 % SKTst) (4). |
| --- | --- |

4.1.1

Ülekaalukas osa Euroopa ettevõtetest (99,8 %) on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Tüüpiline Euroopa ettevõte on mikroettevõte (91 %), 7 % on väikeettevõtted. Lisaks sellele, et enamik Euroopa ettevõtteid on väikesed, moodustavad nad ka märkimisväärse osa Euroopa töökogemusest (kaks kolmandikku töökohtadest on erasektoris) ja majandustegevusest (57 % SKTst) (4).

| 4.1.2 | Selleks et parandada VKEde majandusnäitajate jälgimist, kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni üles taaskäivitama Euroopa VKEde vaatluskeskuse tegevust. |
| --- | --- |

4.1.2

Selleks et parandada VKEde majandusnäitajate jälgimist, kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni üles taaskäivitama Euroopa VKEde vaatluskeskuse tegevust.

| 4.1.3 | Peamiselt on just VKEd need, kes loovad töökohti, täidavad suures osas riigikassat (maksud, käibemaks jne), pakuvad suurele osale elanikkonnast ametialase ja sotsiaalse eneseteostuse võimalust (eelkõige majanduse edenemist soodustavas kõige aktiivsemas ja uuenduslikumas sektoris) ning tugevdavad turumajandust soodustavat majanduskliimat. Sellist majanduskliimat iseloomustab paindlikkus, uuendustegevus ja dünaamilisus. VKEd esindavad tulevaste suurettevõtete algeid, eelkõige uutes majandussektorites, mis põhinevad keerulistel tehnoloogiatel. |
| --- | --- |

4.1.3

Peamiselt on just VKEd need, kes loovad töökohti, täidavad suures osas riigikassat (maksud, käibemaks jne), pakuvad suurele osale elanikkonnast ametialase ja sotsiaalse eneseteostuse võimalust (eelkõige majanduse edenemist soodustavas kõige aktiivsemas ja uuenduslikumas sektoris) ning tugevdavad turumajandust soodustavat majanduskliimat. Sellist majanduskliimat iseloomustab paindlikkus, uuendustegevus ja dünaamilisus. VKEd esindavad tulevaste suurettevõtete algeid, eelkõige uutes majandussektorites, mis põhinevad keerulistel tehnoloogiatel.

4.2   Konkurentsivõime

| 4.2.1 | Rõhu asetamisega konkurentsivõimele tunnistatakse vajadust saavutada jätkusuutlik konkurentsivõime avatud ja globaalses majanduses, laiendades uute tehnoloogiate kasutamist, määratledes tõhusama kutseõppe, tagades töötajate kvalifikatsiooni ja suurendades tootlikkust. Strateegia keskne osa on kvaliteedi mõiste (toodete, teenuste, regulatsiooni, valitsemise, tööhõive, sotsiaalsete suhete ja keskkonna kvaliteet). |
| --- | --- |

4.2.1

Rõhu asetamisega konkurentsivõimele tunnistatakse vajadust saavutada jätkusuutlik konkurentsivõime avatud ja globaalses majanduses, laiendades uute tehnoloogiate kasutamist, määratledes tõhusama kutseõppe, tagades töötajate kvalifikatsiooni ja suurendades tootlikkust. Strateegia keskne osa on kvaliteedi mõiste (toodete, teenuste, regulatsiooni, valitsemise, tööhõive, sotsiaalsete suhete ja keskkonna kvaliteet).

| 4.2.2 | Majandusliku stabiilsuse tagamiseks peaksid liikmesriigid säilitama majandustsükli keskmise tähtajaga eelarve-eesmärgid või võtma kõik vajalikud parandusmeetmed. Sellest lähtudes tuleks liikmesriikidel vältida tsükliennetuslikku fiskaalpoliitikat. Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto defitsiit võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, et tõsta välist konkurentsivõimet ning aidata fiskaalpoliitika abil kaasa defitsiidi korrigeerimisele. Euroopa rahvastiku vananemise tõttu on vaja vähemalt meetmeid. |
| --- | --- |

4.2.2

Majandusliku stabiilsuse tagamiseks peaksid liikmesriigid säilitama majandustsükli keskmise tähtajaga eelarve-eesmärgid või võtma kõik vajalikud parandusmeetmed. Sellest lähtudes tuleks liikmesriikidel vältida tsükliennetuslikku fiskaalpoliitikat. Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto defitsiit võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, et tõsta välist konkurentsivõimet ning aidata fiskaalpoliitika abil kaasa defitsiidi korrigeerimisele. Euroopa rahvastiku vananemise tõttu on vaja vähemalt meetmeid.

| 4.2.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et vaid majanduspoliitika ning eelkõige makromajanduspoliitika põhiidee muutmisega on võimalik kõrvaldada Euroopa-sisesed tõkked, mis takistavad jätkusuutlikku ja ulatuslikumat majanduse elavnemist. EL peab tegutsema seestpoolt, kui ta tahab suunata Euroopa majanduse tagasi kasvu ja täieliku tööhõive teele. Selleks on vaja tasakaalustatud makromajanduspoliitikat, mille eesmärk on saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, eelkõige täielik tööhõive; tugevdada konkurentsivõimet; tõsiselt kaaluda kohustust püüelda säästva arengu poole kooskõlas Göteborgi tippkohtumise järeldustega. |
| --- | --- |

4.2.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et vaid majanduspoliitika ning eelkõige makromajanduspoliitika põhiidee muutmisega on võimalik kõrvaldada Euroopa-sisesed tõkked, mis takistavad jätkusuutlikku ja ulatuslikumat majanduse elavnemist. EL peab tegutsema seestpoolt, kui ta tahab suunata Euroopa majanduse tagasi kasvu ja täieliku tööhõive teele. Selleks on vaja tasakaalustatud makromajanduspoliitikat, mille eesmärk on saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, eelkõige täielik tööhõive; tugevdada konkurentsivõimet; tõsiselt kaaluda kohustust püüelda säästva arengu poole kooskõlas Göteborgi tippkohtumise järeldustega.

| 4.2.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et rahapoliitika eesmärk peaks olema tasakaalu saavutamine hindade stabiilsuse, majanduskasvu ja tööhõive vahel. Oleks mõistlik kutsuda Euroopa Keskpanka üles võtma sihiks üldisema stabiilsuse, st lisaks hindade stabiilsusele ka majanduskasvu, täieliku tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse stabiilsuse (5). Tulemuste saavutamiseks on oluline, et riikide eelarved oleksid kooskõlas Euroopa Keskpanga poliitikaga ning austaksid stabiilsuse ja kasvu pakti. |
| --- | --- |

4.2.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et rahapoliitika eesmärk peaks olema tasakaalu saavutamine hindade stabiilsuse, majanduskasvu ja tööhõive vahel. Oleks mõistlik kutsuda Euroopa Keskpanka üles võtma sihiks üldisema stabiilsuse, st lisaks hindade stabiilsusele ka majanduskasvu, täieliku tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse stabiilsuse (5). Tulemuste saavutamiseks on oluline, et riikide eelarved oleksid kooskõlas Euroopa Keskpanga poliitikaga ning austaksid stabiilsuse ja kasvu pakti.

| 4.2.5 | Lisaks märgib komitee äritegevusega seotud teenuste kui VKEde osa erilist asjakohasust Lissaboni protsessi edusammudes ja ELi konkurentsivõimes. Komisjoni asjaomase teatise (6) jätkuna rõhutab komitee vajadust luua õiguskeskkond, mis võimaldaks asjaomastel VKEdel täita nende ees seisvaid ühiskondlikke nõudmisi. |
| --- | --- |

4.2.5

Lisaks märgib komitee äritegevusega seotud teenuste kui VKEde osa erilist asjakohasust Lissaboni protsessi edusammudes ja ELi konkurentsivõimes. Komisjoni asjaomase teatise (6) jätkuna rõhutab komitee vajadust luua õiguskeskkond, mis võimaldaks asjaomastel VKEdel täita nende ees seisvaid ühiskondlikke nõudmisi.

| 4.2.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ka töötleva tööstuse 27 sektoris vajalike toetusmeetmete ulatuslikku analüüsi, mis esitati komisjoni dokumendis integreeritud tööstuspoliitika kohta, kuid nõuab poliitika tegelikku rakendamist kooskõlas kõikide liikmesriikidega (7). |
| --- | --- |

4.2.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ka töötleva tööstuse 27 sektoris vajalike toetusmeetmete ulatuslikku analüüsi, mis esitati komisjoni dokumendis integreeritud tööstuspoliitika kohta, kuid nõuab poliitika tegelikku rakendamist kooskõlas kõikide liikmesriikidega (7).

4.3   Parem õiguslik reguleerimine (8)

| 4.3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult Euroopa Komisjoni hiljutist ettepanekut vähendada ettevõtete halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra (9). See võib kaasa tuua Euroopa Liidu SKT suurenemise 1,5 % võrra. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama selge strateegia kogu õiguskeskkonna lihtsustamiseks, et vältida tulemuste saavutamata jäämist (10). |
| --- | --- |

4.3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult Euroopa Komisjoni hiljutist ettepanekut vähendada ettevõtete halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra (9). See võib kaasa tuua Euroopa Liidu SKT suurenemise 1,5 % võrra. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama selge strateegia kogu õiguskeskkonna lihtsustamiseks, et vältida tulemuste saavutamata jäämist (10).

| 4.3.2 | Väiksem halduskoormus võib ergutada majanduse dünaamilisust. Õiguslike ja regulatiivsete kohustuste koorma vähendamine nõuab nii kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja riiklike ametiasutuste kui Euroopa Liidu globaalset lähenemisviisi. On oluline, et määrused on hästi koostatud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

4.3.2

Väiksem halduskoormus võib ergutada majanduse dünaamilisust. Õiguslike ja regulatiivsete kohustuste koorma vähendamine nõuab nii kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja riiklike ametiasutuste kui Euroopa Liidu globaalset lähenemisviisi. On oluline, et määrused on hästi koostatud ja proportsionaalsed.

| 4.3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab (ettevõtete) mõju hindamise komisjoni loomist, millest teatati komisjoni strateegilises ülevaates parema õigusloome kohta (11) ning mille eesmärk on tugevdada mõjuanalüüside kvaliteeti ja tõhusust. Sellegipoolest ei tohi selle tegevust piirata vaid kooskõlastamisega, vaid arvestada tuleb ka VKEde osas tehtava töö kvaliteeti ning õigusaktide ettepanekute majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede analüüsi. Liikmesriigi ja ühenduse tasandi uued õigusaktid tuleks läbi vaadata, et hinnata nende mõju VKEdele. |
| --- | --- |

4.3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab (ettevõtete) mõju hindamise komisjoni loomist, millest teatati komisjoni strateegilises ülevaates parema õigusloome kohta (11) ning mille eesmärk on tugevdada mõjuanalüüside kvaliteeti ja tõhusust. Sellegipoolest ei tohi selle tegevust piirata vaid kooskõlastamisega, vaid arvestada tuleb ka VKEde osas tehtava töö kvaliteeti ning õigusaktide ettepanekute majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede analüüsi. Liikmesriigi ja ühenduse tasandi uued õigusaktid tuleks läbi vaadata, et hinnata nende mõju VKEdele.

| 4.3.4 | Tuleb hoolikalt hinnata uute või läbivaadatud õigusaktide majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju, et teha kindlaks kompromissivõimalused ja eri poliitikaeesmärkide koostoime. Peale selle vaadatakse üle olemasolevad õigusaktid, et välja selgitada lihtsustamisvõimalused, ning hinnatakse nende mõju konkurentsivõimele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata Euroopa Komisjoni kõigi õigusakti ja määruse ettepanekute ettevõtetele avaldatava mõju sõltumatutele hindamistele, sealhulgas konkreetse sihiga väikeettevõtetele. Kõigele lisaks on väljatöötamisel ühine meetod uute ja olemasolevate õigusaktide kohaldamisega seotud halduskulude mõõtmiseks. Olemasolevate õigusaktide läbivaatamise ja uue õigusakti loomisel tuleks juhinduda põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”. See tähendab, et õigusaktides tuleks arvestada VKEde eripärasid. |
| --- | --- |

4.3.4

Tuleb hoolikalt hinnata uute või läbivaadatud õigusaktide majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju, et teha kindlaks kompromissivõimalused ja eri poliitikaeesmärkide koostoime. Peale selle vaadatakse üle olemasolevad õigusaktid, et välja selgitada lihtsustamisvõimalused, ning hinnatakse nende mõju konkurentsivõimele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata Euroopa Komisjoni kõigi õigusakti ja määruse ettepanekute ettevõtetele avaldatava mõju sõltumatutele hindamistele, sealhulgas konkreetse sihiga väikeettevõtetele. Kõigele lisaks on väljatöötamisel ühine meetod uute ja olemasolevate õigusaktide kohaldamisega seotud halduskulude mõõtmiseks. Olemasolevate õigusaktide läbivaatamise ja uue õigusakti loomisel tuleks juhinduda põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”. See tähendab, et õigusaktides tuleks arvestada VKEde eripärasid.

| 4.3.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et parandused on eriti olulised väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) jaoks, kelle vahendid ühenduse ja riiklike õigusaktidega ettenähtud haldustegevuseks on tavaliselt piiratud. |
| --- | --- |

4.3.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et parandused on eriti olulised väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) jaoks, kelle vahendid ühenduse ja riiklike õigusaktidega ettenähtud haldustegevuseks on tavaliselt piiratud.

| 4.3.6 | Tuleks võtta vajalikke samme tagamaks, et kõik liikmesriigid rakendaksid kõiki direktiive õigeaegselt ja kvaliteetselt, ning veenmaks riiklikke ametiasutusi ja piirkondlikke omavalitsusi ning seadusandjaid käivitama omapoolseid õigusaktidele suunatud lihtsustamisprojekte seal, kus Euroopa õigusakte on ülemäära rangelt rakendatud (gold-plating). |
| --- | --- |

4.3.6

Tuleks võtta vajalikke samme tagamaks, et kõik liikmesriigid rakendaksid kõiki direktiive õigeaegselt ja kvaliteetselt, ning veenmaks riiklikke ametiasutusi ja piirkondlikke omavalitsusi ning seadusandjaid käivitama omapoolseid õigusaktidele suunatud lihtsustamisprojekte seal, kus Euroopa õigusakte on ülemäära rangelt rakendatud (gold-plating).

| 4.3.7 | Enamik piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi poliitilisi osalejaid ei tunne piisavalt väikeettevõtete tegelikkust ja nende tegelikke vajadusi. VKEde esindusliitude (12) parem kaasamine kõikidel tasanditel on VKE poliitika kvaliteedi parendamise põhieeldus Euroopas. Väikeettevõtete liitude tugevdamine on ka Euroopa väikeettevõtete harta (2000) üks võtmeelemente. VKEde esindusliidud tuleks oluliste sidusrühmadena kaasata kõikide tasandite otsustusprotsessidesse. |
| --- | --- |

4.3.7

Enamik piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi poliitilisi osalejaid ei tunne piisavalt väikeettevõtete tegelikkust ja nende tegelikke vajadusi. VKEde esindusliitude (12) parem kaasamine kõikidel tasanditel on VKE poliitika kvaliteedi parendamise põhieeldus Euroopas. Väikeettevõtete liitude tugevdamine on ka Euroopa väikeettevõtete harta (2000) üks võtmeelemente. VKEde esindusliidud tuleks oluliste sidusrühmadena kaasata kõikide tasandite otsustusprotsessidesse.

| 4.3.8 | EMSK toetab kindlalt Euroopa väikeettevõtete hartat, millest on saanud kasulik vahend juba saavutatu jälgimisel ja VKEde probleemide tuvastamisel. See on aidanud liikmesriikidel astuda samme ettevõtluspoliitika paremaks kooskõlastamiseks kogu Euroopas. Oluline on jätkata harta elluviimist käsitlevate aruannete kaasamist Lissaboni tegevuskava aastaaruannetesse. Hartat tuleb pidevalt ajakohastada ja täiendada, lähtudes muudetud Lissaboni strateegiast ning Euroopa Liidu ulatuslikust laienemisprotsessist. |
| --- | --- |

4.3.8

EMSK toetab kindlalt Euroopa väikeettevõtete hartat, millest on saanud kasulik vahend juba saavutatu jälgimisel ja VKEde probleemide tuvastamisel. See on aidanud liikmesriikidel astuda samme ettevõtluspoliitika paremaks kooskõlastamiseks kogu Euroopas. Oluline on jätkata harta elluviimist käsitlevate aruannete kaasamist Lissaboni tegevuskava aastaaruannetesse. Hartat tuleb pidevalt ajakohastada ja täiendada, lähtudes muudetud Lissaboni strateegiast ning Euroopa Liidu ulatuslikust laienemisprotsessist.

4.4   Ettevõtluskultuur ja ettevõtete käivitamine (13)

| 4.4.1 | Ettevõtlus on keerukas nähtus, mis sisaldab algatusvõime, riskivõtmise ja uuendustegevuse elemente. Väikesed ja uued ettevõtted loovad uuendusi, täidavad turunišše, loovad töökohti ja suurendavad konkurentsi, edendades nii majanduse tõhusust. |
| --- | --- |

4.4.1

Ettevõtlus on keerukas nähtus, mis sisaldab algatusvõime, riskivõtmise ja uuendustegevuse elemente. Väikesed ja uued ettevõtted loovad uuendusi, täidavad turunišše, loovad töökohti ja suurendavad konkurentsi, edendades nii majanduse tõhusust.

| 4.4.2 | Euroopa Liit tervikuna kannatab algusjärgu vähese ettevõtlustegevuse all. Viimase GEMi (Global Entrepreneurship Monitor) aruande esikümnesse ei kuulu ühtegi Euroopa Liidu liikmesriiki (14). Vastupidi, kaheksa liikmesriiki kuuluvad kümne kõige madalama osalusega riikide hulka (15). |
| --- | --- |

4.4.2

Euroopa Liit tervikuna kannatab algusjärgu vähese ettevõtlustegevuse all. Viimase GEMi (Global Entrepreneurship Monitor) aruande esikümnesse ei kuulu ühtegi Euroopa Liidu liikmesriiki (14). Vastupidi, kaheksa liikmesriiki kuuluvad kümne kõige madalama osalusega riikide hulka (15).

| 4.4.3 | Ettevõtlus on oluline ühiskonna kui terviku jaoks. Et edendada ja suurendada teadlikkust ettevõtlikust mõtlemisviisist ja arusaamist ettevõtluse olulisusest riigi üldise arengu seisukohalt, teeb komitee ettepaneku kuulutada 2009. aasta Euroopa ettevõtluse aastaks. Seoses sellega märgib komitee, et 2010. aastal toimub komisjoni mitme asjakohase programmi vahehindamine. Tuleb kujundada avalikkuse soosiv suhtumine ettevõtlusse. Kõnealune temaatiline aasta pakuks ka võimaluse süvendada ja tugevdada parimate tavade praegust vahetust. |
| --- | --- |

4.4.3

Ettevõtlus on oluline ühiskonna kui terviku jaoks. Et edendada ja suurendada teadlikkust ettevõtlikust mõtlemisviisist ja arusaamist ettevõtluse olulisusest riigi üldise arengu seisukohalt, teeb komitee ettepaneku kuulutada 2009. aasta Euroopa ettevõtluse aastaks. Seoses sellega märgib komitee, et 2010. aastal toimub komisjoni mitme asjakohase programmi vahehindamine. Tuleb kujundada avalikkuse soosiv suhtumine ettevõtlusse. Kõnealune temaatiline aasta pakuks ka võimaluse süvendada ja tugevdada parimate tavade praegust vahetust.

| 4.4.4 | Euroopa Liidus on suur vajadus haridus- ja koolitusprogrammide muutmise järele, eelkõige kõrghariduse tasandil, et pöörata suuremat tähelepanu täiustatud ettevõtlusalasele haridusele, teabehalduse strateegilisele väärtusele ning IKT-le ja võrgustike loomisele. Koolidel ja ülikoolidel on äärmiselt oluline roll ettevõtliku meelelaadi edendamisel noorte hulgas. Näiteks soovitatakse nii äriühingute esindajate aktiivset osalemist hariduses kui ka ettevõtete kaasamist. Massiteabevahendite tegevus ja meedias kajastatav äritegevuse maine on olulised. |
| --- | --- |

4.4.4

Euroopa Liidus on suur vajadus haridus- ja koolitusprogrammide muutmise järele, eelkõige kõrghariduse tasandil, et pöörata suuremat tähelepanu täiustatud ettevõtlusalasele haridusele, teabehalduse strateegilisele väärtusele ning IKT-le ja võrgustike loomisele. Koolidel ja ülikoolidel on äärmiselt oluline roll ettevõtliku meelelaadi edendamisel noorte hulgas. Näiteks soovitatakse nii äriühingute esindajate aktiivset osalemist hariduses kui ka ettevõtete kaasamist. Massiteabevahendite tegevus ja meedias kajastatav äritegevuse maine on olulised.

| 4.4.5 | Ettevõtete käivitamise ja arendamise toetamise poliitikat tuleks tugevdada; sinna hulka kuuluvad kiirem ja madalamate kuludega käivitamine, riskikapitalile juurdepääsu parandamise meetmed, rohkem ettevõtluskoolituse programme, juurdepääsu lihtsustamine üldhuviteenustele ja nende võrgustikele ning tihedam toetusteenuste võrgustik väikeettevõtetele. Lisaks on vaja poliitilisi otsuseid seoses maksusüsteemide, õigusaktide, turule juurdepääsu, päästmise ja ümberkorraldamise võtete ja pärimisõiguse reformimisega. On vaja muuta kultuurilist arusaama suhtumisest pankrotti. |
| --- | --- |

4.4.5

Ettevõtete käivitamise ja arendamise toetamise poliitikat tuleks tugevdada; sinna hulka kuuluvad kiirem ja madalamate kuludega käivitamine, riskikapitalile juurdepääsu parandamise meetmed, rohkem ettevõtluskoolituse programme, juurdepääsu lihtsustamine üldhuviteenustele ja nende võrgustikele ning tihedam toetusteenuste võrgustik väikeettevõtetele. Lisaks on vaja poliitilisi otsuseid seoses maksusüsteemide, õigusaktide, turule juurdepääsu, päästmise ja ümberkorraldamise võtete ja pärimisõiguse reformimisega. On vaja muuta kultuurilist arusaama suhtumisest pankrotti.

| 4.4.6 | Äärmiselt oluline küsimus on rahastamise kättesaadavus ettevõtte algusjärgus. Belgias on valitsus teinud algatusi omakapitali puudujäägi probleemi lahendamiseks. Sobiv näide on ARkimedese fond, mis on kogunud osakute või väärtpaberite näol 110 mln eurot, mille tagab Flandria piirkondlik valitsus. |
| --- | --- |

4.4.6

Äärmiselt oluline küsimus on rahastamise kättesaadavus ettevõtte algusjärgus. Belgias on valitsus teinud algatusi omakapitali puudujäägi probleemi lahendamiseks. Sobiv näide on ARkimedese fond, mis on kogunud osakute või väärtpaberite näol 110 mln eurot, mille tagab Flandria piirkondlik valitsus.

| 4.4.7 | Sama oluline on pakkuda teavet ja ettevõtte toetusteenuseid eriti noortele ettevõtjatele. Flandria (Belgia) nõuandeprogrammid on oma väärtust tõestanud. |
| --- | --- |

4.4.7

Sama oluline on pakkuda teavet ja ettevõtte toetusteenuseid eriti noortele ettevõtjatele. Flandria (Belgia) nõuandeprogrammid on oma väärtust tõestanud.

| 4.4.8 | Ettevõtete potentsiaalsele käivitamisele avaldab tugevat negatiivset mõju ebaõnnestumise kartus. Füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks tuleb vastu võtta asjakohane sotsiaalne raamistik. Füüsilisest isikust ettevõtjatele tuleks kergemini anda teine võimalus. |
| --- | --- |

4.4.8

Ettevõtete potentsiaalsele käivitamisele avaldab tugevat negatiivset mõju ebaõnnestumise kartus. Füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks tuleb vastu võtta asjakohane sotsiaalne raamistik. Füüsilisest isikust ettevõtjatele tuleks kergemini anda teine võimalus.

4.5   Siseturg (16)

| 4.5.1 | Ühtse turu potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada. Euroopa Liidul peaks nüüd olema eelis olla suurem turg kui USA või Hiina, kuid






  — | liiga palju direktiive on riiklikku seadusandlusesse veel täielikult üle võtmata; |
| --- | --- | --- |

4.5.1

Ühtse turu potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada. Euroopa Liidul peaks nüüd olema eelis olla suurem turg kui USA või Hiina, kuid

—

liiga palju direktiive on riiklikku seadusandlusesse veel täielikult üle võtmata;

| — | veel ei ole tehtud piisavaid edusamme teenuste pakkumise standardimise ja vastastikuse tunnustamise tagamise osas; |
| --- | --- |

—

veel ei ole tehtud piisavaid edusamme teenuste pakkumise standardimise ja vastastikuse tunnustamise tagamise osas;

| — | turgude, sealhulgas avaliku sektori turgude liberaliseerimisel on esinenud viivitusi; |
| --- | --- |

—

turgude, sealhulgas avaliku sektori turgude liberaliseerimisel on esinenud viivitusi;

| — | kokkuleppe saavutamisel toimivate Euroopa intellektuaalomandi õiguste osas on tekkinud raskusi; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe saavutamisel toimivate Euroopa intellektuaalomandi õiguste osas on tekkinud raskusi;

| — | fiskaalsete erinevuste vormid põhjustavad moonutusi. |
| --- | --- |

—

fiskaalsete erinevuste vormid põhjustavad moonutusi.

| 4.5.2 | Euroopa Liidu kui investeerimispaiga atraktiivsus sõltub selle turgude suurusest ja avatusest, õiguslikust keskkonnast ja infrastruktuuri kvaliteedist. Investeeringute suurenemine tõstab Euroopas tootlikkust, kuna töö tootlikkus sõltub nii investeeringutest ainelisse ja inimkapitali kui teadmistesse ja infrastruktuuri. |
| --- | --- |

4.5.2

Euroopa Liidu kui investeerimispaiga atraktiivsus sõltub selle turgude suurusest ja avatusest, õiguslikust keskkonnast ja infrastruktuuri kvaliteedist. Investeeringute suurenemine tõstab Euroopas tootlikkust, kuna töö tootlikkus sõltub nii investeeringutest ainelisse ja inimkapitali kui teadmistesse ja infrastruktuuri.

| 4.5.3 | Euroopa tootjate võime siseturul konkureerida ja püsima jääda määrab ka nende konkurentsivõime maailmaturul. Kuigi kaupade osas on siseturg suhteliselt hästi integreerunud, jäävad teenusteturud õiguslikult või de facto üsna killustatuks. Majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks ning konkurentsivõime tugevdamiseks peab teenuste siseturg toimima täies ulatuses, säilitades samas Euroopa sotsiaalmudeli. Piiriülest tegevust pidurdavate maksutõkete kõrvaldamine ja töötajate liikuvust takistavate asjaolude kaotamine tooksid samuti kaasa suure tõhususe kasvu. Kõigele lisaks parandaks finantsturgude täielik integreerimine majandustulemusi ja tööhõivet, võimaldades kapitali tulemuslikumalt jaotada ja luues paremad tingimused ettevõtluse rahastamiseks. |
| --- | --- |

4.5.3

Euroopa tootjate võime siseturul konkureerida ja püsima jääda määrab ka nende konkurentsivõime maailmaturul. Kuigi kaupade osas on siseturg suhteliselt hästi integreerunud, jäävad teenusteturud õiguslikult või de facto üsna killustatuks. Majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks ning konkurentsivõime tugevdamiseks peab teenuste siseturg toimima täies ulatuses, säilitades samas Euroopa sotsiaalmudeli. Piiriülest tegevust pidurdavate maksutõkete kõrvaldamine ja töötajate liikuvust takistavate asjaolude kaotamine tooksid samuti kaasa suure tõhususe kasvu. Kõigele lisaks parandaks finantsturgude täielik integreerimine majandustulemusi ja tööhõivet, võimaldades kapitali tulemuslikumalt jaotada ja luues paremad tingimused ettevõtluse rahastamiseks.

| 4.5.4 | VKEde puhul on eelkõige teenustesektori turg on veel täielikult lõpule viimata. Piiriüleste toimingute suur halduskoormus ja kohandamata Euroopa normid takistavad väikeettevõtetel suurematest turgudest kasu saada. |
| --- | --- |

4.5.4

VKEde puhul on eelkõige teenustesektori turg on veel täielikult lõpule viimata. Piiriüleste toimingute suur halduskoormus ja kohandamata Euroopa normid takistavad väikeettevõtetel suurematest turgudest kasu saada.

| 4.5.5 | Turgudele juurdepääsul etendavad olulist rolli normid. Käimasolevates standardimisprotsessides ei arvestata piisavalt käsitööndusettevõtete ja VKEde eripärasid. Väikeettevõtteid tuleb rohkem kaasata Euroopa ja rahvusvaheliste normide väljatöötamisse. Hoolimata komisjoni toetusest struktuuridele nagu NORMAPME (17), on vaja VKEsid toetavaid täiendavaid jõupingutusi, eelkõige väikese seeriatoodangu või eritellimusel valmistatava toodangu puhul, et saavutada tasakaalustatum esindatus tehnilistes komiteedes sertifitseerimissüsteemide lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

4.5.5

Turgudele juurdepääsul etendavad olulist rolli normid. Käimasolevates standardimisprotsessides ei arvestata piisavalt käsitööndusettevõtete ja VKEde eripärasid. Väikeettevõtteid tuleb rohkem kaasata Euroopa ja rahvusvaheliste normide väljatöötamisse. Hoolimata komisjoni toetusest struktuuridele nagu NORMAPME (17), on vaja VKEsid toetavaid täiendavaid jõupingutusi, eelkõige väikese seeriatoodangu või eritellimusel valmistatava toodangu puhul, et saavutada tasakaalustatum esindatus tehnilistes komiteedes sertifitseerimissüsteemide lihtsustamiseks.

| 4.5.6 | On palju võimalusi veelgi parandada riigihangete korraldamise menetlusi. Selliste paranduste tulemusena peaks kasvama avalikult väljakuulutatud riigihangete osatähtsus. Tähelepanu keskmes peaksid olema VKEde võimalused osaleda riigihankemenetlustes. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjonipoolset kogumiku koostamist ELi liikmesriikide, aga ka USA ja Jaapani headest tavadest kõnealuses valdkonnas, mis on suurendanud VKEde juurdepääsu riigihangetele. |
| --- | --- |

4.5.6

On palju võimalusi veelgi parandada riigihangete korraldamise menetlusi. Selliste paranduste tulemusena peaks kasvama avalikult väljakuulutatud riigihangete osatähtsus. Tähelepanu keskmes peaksid olema VKEde võimalused osaleda riigihankemenetlustes. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjonipoolset kogumiku koostamist ELi liikmesriikide, aga ka USA ja Jaapani headest tavadest kõnealuses valdkonnas, mis on suurendanud VKEde juurdepääsu riigihangetele.

| 4.5.7 | Euroopa VKEd seisavad silmitsi 27 eri maksusüsteemiga, mis põhjustavad ülikõrgeid täitmiskulusid ja loovad tõsiseid takistusi siseturule. Väikeettevõtete täitmiskulud palju suuremad kui suurte ettevõtete omad (18). Lihtsustamine eelkõige VKEde kasuks on oodatud. |
| --- | --- |

4.5.7

Euroopa VKEd seisavad silmitsi 27 eri maksusüsteemiga, mis põhjustavad ülikõrgeid täitmiskulusid ja loovad tõsiseid takistusi siseturule. Väikeettevõtete täitmiskulud palju suuremad kui suurte ettevõtete omad (18). Lihtsustamine eelkõige VKEde kasuks on oodatud.

4.6   Inimkapital, pädevuste arendamine ja sotsiaaldialoog

| 4.6.1 | Globaliseerunud ja teadmistepõhise majanduse kontekstis peavad ettevõtted pidevalt muutustega kohanema. Edukad ettevõtjad vajavad rohkem kui kunagi varem korralikke teadmisi ja kvalifikatsioone, et astuda vastu tihedamale konkurentsile ja olla võimelised võitma uuenduste võidujooksu. Lisaks nõuab tehnoloogia areng uute pädevuste pidevat arendamist, eriti IKT valdkonnas, ning ajakohastatud oskuste omandamist nii ettevõtjatelt kui töötajatelt (19). |
| --- | --- |

4.6.1

Globaliseerunud ja teadmistepõhise majanduse kontekstis peavad ettevõtted pidevalt muutustega kohanema. Edukad ettevõtjad vajavad rohkem kui kunagi varem korralikke teadmisi ja kvalifikatsioone, et astuda vastu tihedamale konkurentsile ja olla võimelised võitma uuenduste võidujooksu. Lisaks nõuab tehnoloogia areng uute pädevuste pidevat arendamist, eriti IKT valdkonnas, ning ajakohastatud oskuste omandamist nii ettevõtjatelt kui töötajatelt (19).

| 4.6.2 | Alates 2000. aasta Lissaboni strateegiast on Euroopas selgelt tegeletud koolituseesmärkide ja elukestva õppe strateegiate tugevdamisega, kuid siiski vajavad need täiendavat parandamist, nagu on sedastatud 2006. aasta hindamisaruandes teemal „Pädevuste ja kvalifikatsioonide elukestva arendamise tegevuskava”, milles leppisid 2002. aastal kokku Euroopa sotsiaalpartnerid (Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), BusinessEurope, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP), Euroopa käsitööga tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete assotsiatsioon (UEAPME)). Sellega seoses peaks ühenduse uus „Terviklik tegevuskava elukestva õppe valdkonnas” olema kõnealusesse jõupingutusse täielikult kaasatud, kuna selle ametlik eesmärk on anda panus Lissaboni eesmärkide saavutamisse, mis on „Euroopa Liidu kui teadmistepõhise majanduse arendamine koos jätkusuutliku majanduskasvu, suurema arvu ja paremate töökohtade ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega”. |
| --- | --- |

4.6.2

Alates 2000. aasta Lissaboni strateegiast on Euroopas selgelt tegeletud koolituseesmärkide ja elukestva õppe strateegiate tugevdamisega, kuid siiski vajavad need täiendavat parandamist, nagu on sedastatud 2006. aasta hindamisaruandes teemal „Pädevuste ja kvalifikatsioonide elukestva arendamise tegevuskava”, milles leppisid 2002. aastal kokku Euroopa sotsiaalpartnerid (Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), BusinessEurope, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP), Euroopa käsitööga tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete assotsiatsioon (UEAPME)). Sellega seoses peaks ühenduse uus „Terviklik tegevuskava elukestva õppe valdkonnas” olema kõnealusesse jõupingutusse täielikult kaasatud, kuna selle ametlik eesmärk on anda panus Lissaboni eesmärkide saavutamisse, mis on „Euroopa Liidu kui teadmistepõhise majanduse arendamine koos jätkusuutliku majanduskasvu, suurema arvu ja paremate töökohtade ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega”.

| 4.6.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on õigesti märkinud (20), et „Euroopa Liidu haridusprogrammid kuuluvad nende siiani äärmiselt väikesearvuliste ühenduse tegevuste hulka, mis on suunatud otse ühenduse kodanikele. Seepärast peaks uue programmi eesmärk olema edendada osalemisel ja kodanikuaktiivsusel põhinevat arengut ning tööhõivet ja mitmekülgset tööturgu”. Kuna sellega ühendatakse Euroopa peamised liikuvusprogrammid, nimelt Leonardo da Vinci programm praktikantidele, kutseõppes olevatele noortele ja noortele töötajatele ning Erasmuse programm üliõpilastele, peaksid need olema kergemini kättesaadavad üksikisikute liikumise edendamiseks. Välisriigis õppimine ja töötamine teatud perioodi jooksul mitte ainult ei rikasta üksikisiku oskusi ja teadmisi, vaid ka suurendab nende teadmisi Euroopast ja Euroopa kodakondsusest. Lisaks aitab see üksikisikul olla proaktiivne ja rohkem avatud vastutuse võtmiseks töölesaamise eest oma tööelu jooksul. |
| --- | --- |

4.6.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on õigesti märkinud (20), et „Euroopa Liidu haridusprogrammid kuuluvad nende siiani äärmiselt väikesearvuliste ühenduse tegevuste hulka, mis on suunatud otse ühenduse kodanikele. Seepärast peaks uue programmi eesmärk olema edendada osalemisel ja kodanikuaktiivsusel põhinevat arengut ning tööhõivet ja mitmekülgset tööturgu”. Kuna sellega ühendatakse Euroopa peamised liikuvusprogrammid, nimelt Leonardo da Vinci programm praktikantidele, kutseõppes olevatele noortele ja noortele töötajatele ning Erasmuse programm üliõpilastele, peaksid need olema kergemini kättesaadavad üksikisikute liikumise edendamiseks. Välisriigis õppimine ja töötamine teatud perioodi jooksul mitte ainult ei rikasta üksikisiku oskusi ja teadmisi, vaid ka suurendab nende teadmisi Euroopast ja Euroopa kodakondsusest. Lisaks aitab see üksikisikul olla proaktiivne ja rohkem avatud vastutuse võtmiseks töölesaamise eest oma tööelu jooksul.

| 4.6.4 | Lisaks omistas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee „erilist tähtsust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsule programmi menetlustele” ning „soovitab seetõttu erilähenemist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis lihtsustaks asjakohaseid menetlusi, muutmaks nende osavõtt programmidest niihästi võimalikuks kui ka tõhusaks”. Teenustepõhises majanduses on ettevõtte kõige väärtuslikum vara selle inimkapital. Et ettevõtted, eelkõige VKEd, saaksid järgida pädevuste arendamisele suunatud strateegiat, on vaja välja töötada kohandatud toetusalgatused, nagu eritellimusel koostatud koolituspakkumised, rahaline toetus ja maksusoodustused, et aidata neil investeerida pidevasse koolitusse. |
| --- | --- |

4.6.4

Lisaks omistas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee „erilist tähtsust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsule programmi menetlustele” ning „soovitab seetõttu erilähenemist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis lihtsustaks asjakohaseid menetlusi, muutmaks nende osavõtt programmidest niihästi võimalikuks kui ka tõhusaks”. Teenustepõhises majanduses on ettevõtte kõige väärtuslikum vara selle inimkapital. Et ettevõtted, eelkõige VKEd, saaksid järgida pädevuste arendamisele suunatud strateegiat, on vaja välja töötada kohandatud toetusalgatused, nagu eritellimusel koostatud koolituspakkumised, rahaline toetus ja maksusoodustused, et aidata neil investeerida pidevasse koolitusse.

| 4.6.5 | Sotsiaaldialoog on oluline vahend demokraatia ning majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsete ületamisel. Üks selle peamisi saavutusi on tööturu toimimise parandamine ja muutuste ennetamine. Lisaks annab sotsiaaldialoog panuse ettevõtete kindlustunde loomisse. Samuti võib see anda väikeettevõtetele kohandatud vastuseid, kuna selles arvestatakse töökeskkonna eripära ja kvaliteeti ning töösuhteid ja konkreetset olukorda, milles käsitöö- ja väikeettevõtted toimivad ja arenevad. |
| --- | --- |

4.6.5

Sotsiaaldialoog on oluline vahend demokraatia ning majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsete ületamisel. Üks selle peamisi saavutusi on tööturu toimimise parandamine ja muutuste ennetamine. Lisaks annab sotsiaaldialoog panuse ettevõtete kindlustunde loomisse. Samuti võib see anda väikeettevõtetele kohandatud vastuseid, kuna selles arvestatakse töökeskkonna eripära ja kvaliteeti ning töösuhteid ja konkreetset olukorda, milles käsitöö- ja väikeettevõtted toimivad ja arenevad.

4.7   Uuendustegevus

| 4.7.1 | Lissaboni tegevuskavas seati eesmärgiks suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse 3 %ni SKTst, millest kaks kolmandikku peab tulema erasektorist. Praegu on see vaid 56 %. Kahjuks tuleb märkida, et Euroopa pühendab teadus- ja arendustegevusele palju väiksema osa oma SKTst kui Ameerika Ühendriigid või Jaapan (EL 1,93 %, USA 2,59 %, Jaapan 3,15 %). Lisaks kavatseb ELi teadustegevuse tasemeni jõuda 2010. aastaks ka Hiina. Teadus- ja arendustegevus: 2002. aastal kulutas Ameerika Ühendriikide erasektor teadus- ja arendustegevusele 100 miljardit eurot rohkem kui Euroopas. |
| --- | --- |

4.7.1

Lissaboni tegevuskavas seati eesmärgiks suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse 3 %ni SKTst, millest kaks kolmandikku peab tulema erasektorist. Praegu on see vaid 56 %. Kahjuks tuleb märkida, et Euroopa pühendab teadus- ja arendustegevusele palju väiksema osa oma SKTst kui Ameerika Ühendriigid või Jaapan (EL 1,93 %, USA 2,59 %, Jaapan 3,15 %). Lisaks kavatseb ELi teadustegevuse tasemeni jõuda 2010. aastaks ka Hiina. Teadus- ja arendustegevus: 2002. aastal kulutas Ameerika Ühendriikide erasektor teadus- ja arendustegevusele 100 miljardit eurot rohkem kui Euroopas.

| 4.7.2 | Tulevane Euroopa Tehnoloogiainstituut, mille eesmärk on saavutada hariduse ning teadus- ja uuendustegevuse võimalikult suur integratsioon tipptasemel, peaks kõrgelt tunnustama ja väärtustama VKEde potentsiaali. Tuleks tugevdada ülikoolide, teaduskeskuste ja ettevõtete, eelkõige väikeettevõtete koostööd. Teadlasi tuleks innustada looma kontakte ettevõtetega. Ei tohi alahinnata tehnosiirde edendamise tähtsust tehnoloogiakeskuste ja inkubaatorite kaudu. Uues riigiabi raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks tuleks ette näha ka meetmed uuendustegevuse toetusteenuste pakkujate, klastrite ja võrgustike tegevuse jätkamiseks. Euroopa teadlastele tuleks anda rohkem võimalusi kõigis 27 liikmesriigis. Väga oluline on teadusuuringute tulemusi rohkem reklaamida ja levitada, et anda ettevõtetele parem juurdepääs neile tulemustele ning parandada nende majandusmõju. |
| --- | --- |

4.7.2

Tulevane Euroopa Tehnoloogiainstituut, mille eesmärk on saavutada hariduse ning teadus- ja uuendustegevuse võimalikult suur integratsioon tipptasemel, peaks kõrgelt tunnustama ja väärtustama VKEde potentsiaali. Tuleks tugevdada ülikoolide, teaduskeskuste ja ettevõtete, eelkõige väikeettevõtete koostööd. Teadlasi tuleks innustada looma kontakte ettevõtetega. Ei tohi alahinnata tehnosiirde edendamise tähtsust tehnoloogiakeskuste ja inkubaatorite kaudu. Uues riigiabi raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks tuleks ette näha ka meetmed uuendustegevuse toetusteenuste pakkujate, klastrite ja võrgustike tegevuse jätkamiseks. Euroopa teadlastele tuleks anda rohkem võimalusi kõigis 27 liikmesriigis. Väga oluline on teadusuuringute tulemusi rohkem reklaamida ja levitada, et anda ettevõtetele parem juurdepääs neile tulemustele ning parandada nende majandusmõju.

| 4.7.3 | Euroopa Liit peaks kogu Euroopa Liidus tagama ühtlustatud, uuendustegevust soosiva õiguskeskkonna. Ühenduse patendi osas on vaja uusi algatusi, et kaitsta uuendustegevust ning pöörata tähelepanu Euroopa ettevõtete vajadustele. Selline süsteem peaks ette nägema madalamad tasud VKEdele ning korraliku struktuuri patendivaidluste lahendamiseks. |
| --- | --- |

4.7.3

Euroopa Liit peaks kogu Euroopa Liidus tagama ühtlustatud, uuendustegevust soosiva õiguskeskkonna. Ühenduse patendi osas on vaja uusi algatusi, et kaitsta uuendustegevust ning pöörata tähelepanu Euroopa ettevõtete vajadustele. Selline süsteem peaks ette nägema madalamad tasud VKEdele ning korraliku struktuuri patendivaidluste lahendamiseks.

| 4.7.4 | Euroopa Komisjon on oma hiljutistes teatistes tunnistanud vajadust laiendada uuendustegevuse määratlust, et keskenduda VKEdele ning võtta arvesse mittetehnilisi uuendusi kõikides majandussektorites. Nimetatud uut lähenemisviisi tuleb rakendada kõikides väikeettevõtetele kasutoovates poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

4.7.4

Euroopa Komisjon on oma hiljutistes teatistes tunnistanud vajadust laiendada uuendustegevuse määratlust, et keskenduda VKEdele ning võtta arvesse mittetehnilisi uuendusi kõikides majandussektorites. Nimetatud uut lähenemisviisi tuleb rakendada kõikides väikeettevõtetele kasutoovates poliitikavaldkondades.

| 4.7.5 | VKEde jaoks on eluliselt tähtis tõsta olemasoleva inimkapitali taset ning integreerida akadeemiline tööjõud tootmis- ja uuendustegevusse. 7. raamprogramm peaks toetama VKEsid kõrgetasemeliste tehnoloogiliste uuringute ja tootmistehnoloogiate, kuid ka teiste, VKEde struktuuris oluliste uuendustegevuse vormide kasutuselevõtu osas. |
| --- | --- |

4.7.5

VKEde jaoks on eluliselt tähtis tõsta olemasoleva inimkapitali taset ning integreerida akadeemiline tööjõud tootmis- ja uuendustegevusse. 7. raamprogramm peaks toetama VKEsid kõrgetasemeliste tehnoloogiliste uuringute ja tootmistehnoloogiate, kuid ka teiste, VKEde struktuuris oluliste uuendustegevuse vormide kasutuselevõtu osas.

| 4.7.6 | ELi tasandil vajalikud vahendid peaksid pärinema konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmist, teadusuuringute raamprogrammist, struktuurifondidest ja haridusprogrammidest (olulisemad allikad). Tegevuspõhimõtete ja ressursside kooskõlastamine on raske ja delikaatne ülesanne, eriti kui pidada silmas võimalike Euroopa rahaliste vahendite suhtelist piiratust vajaduste ja nõudluse suhtes. Tagamaks struktuurifondide rahaliste vahendite kasutamise uuenduslike VKEde programmide kaasrahastamiseks, ettevõtete käivitamiseks ja ettevõtete üleminekuks (nt Euroopa Investeerimisfondide kaudu — JEREMIE), tuleb liikmesriikide tasandil võtta sobivaid meetmeid ning hoolikalt jälgida nende tulemuslikkust ja kättesaadavust. |
| --- | --- |

4.7.6

ELi tasandil vajalikud vahendid peaksid pärinema konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmist, teadusuuringute raamprogrammist, struktuurifondidest ja haridusprogrammidest (olulisemad allikad). Tegevuspõhimõtete ja ressursside kooskõlastamine on raske ja delikaatne ülesanne, eriti kui pidada silmas võimalike Euroopa rahaliste vahendite suhtelist piiratust vajaduste ja nõudluse suhtes. Tagamaks struktuurifondide rahaliste vahendite kasutamise uuenduslike VKEde programmide kaasrahastamiseks, ettevõtete käivitamiseks ja ettevõtete üleminekuks (nt Euroopa Investeerimisfondide kaudu — JEREMIE), tuleb liikmesriikide tasandil võtta sobivaid meetmeid ning hoolikalt jälgida nende tulemuslikkust ja kättesaadavust.

| 4.7.7 | Uute kaasaegsete tootmismeetodite juurutamiseks ja seadmete kasutuselevõtuks on oluline tagada soodsad laenutingimused, ennekõike VKEde jaoks. Sektoraalsete ja sektoritevaheliste planeerimisrühmade töösse tuleks tihedalt kaasata Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond. |
| --- | --- |

4.7.7

Uute kaasaegsete tootmismeetodite juurutamiseks ja seadmete kasutuselevõtuks on oluline tagada soodsad laenutingimused, ennekõike VKEde jaoks. Sektoraalsete ja sektoritevaheliste planeerimisrühmade töösse tuleks tihedalt kaasata Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond.

| 4.7.8 | VKEsid tuleb rohkem suunata IKT rakenduste suunas, mis võivad vähendada nende kulusid, tõsta nende tootlikkust ja suurendada nende konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

4.7.8

VKEsid tuleb rohkem suunata IKT rakenduste suunas, mis võivad vähendada nende kulusid, tõsta nende tootlikkust ja suurendada nende konkurentsivõimet.

4.8   Ettevõtete üleminek (21)

| 4.8.1 | Euroopas läbi viidud uuringud näitavad, et umbes kolmandik Euroopa ettevõtjatest, peamiselt pereettevõtete omanikud, lahkuvad turult järgneva kümne aasta jooksul. Hinnanguliselt mõjutab see umbes 690 000 ettevõtet, mis annavad 2,8 miljonit töökohta. Üleminekuid tuleks edendada kui ettevõtte käivitamise väärtuslikku alternatiivi. |
| --- | --- |

4.8.1

Euroopas läbi viidud uuringud näitavad, et umbes kolmandik Euroopa ettevõtjatest, peamiselt pereettevõtete omanikud, lahkuvad turult järgneva kümne aasta jooksul. Hinnanguliselt mõjutab see umbes 690 000 ettevõtet, mis annavad 2,8 miljonit töökohta. Üleminekuid tuleks edendada kui ettevõtte käivitamise väärtuslikku alternatiivi.

| 4.8.2 | Vastupidiselt varasemale leiab üha rohkem üleminekuid aset väljaspool perekonda kolmandatele osapooltele. Samuti näidatakse üles järjest suuremat huvi pigem olemasoleva ettevõtte ülevõtmise kui uue ettevõtte alustamise vastu. Uuringud näitasid, et ülemineku läbi teinud ettevõtetest püsivad esimesed viis aastat 96 %, käivitatud ettevõtetest 75 %. |
| --- | --- |

4.8.2

Vastupidiselt varasemale leiab üha rohkem üleminekuid aset väljaspool perekonda kolmandatele osapooltele. Samuti näidatakse üles järjest suuremat huvi pigem olemasoleva ettevõtte ülevõtmise kui uue ettevõtte alustamise vastu. Uuringud näitasid, et ülemineku läbi teinud ettevõtetest püsivad esimesed viis aastat 96 %, käivitatud ettevõtetest 75 %.

| 4.8.3 | Seega on esimene väljakutse luua platvorm ning lihtsustada ettevõtete potentsiaalsete ostjate ja müüjate kokkuviimist. Kõnealune platvorm peaks olema läbipaistev, et suurendada kontaktide loomise võimalusi ning tagada olemasolevate elujõuliste ettevõtete järjepidevus. Äärmiselt olulised on kvaliteetsed teenused, sealhulgas kontaktide loomine, nõustamine ja konfidentsiaalsus. Valitsuse või valitsuse toetatavad ettevõtete ülemineku turud on olemas enamikes Euroopa riikides (22). Selliseid platvorme tuleks arendada kõigis ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.8.3

Seega on esimene väljakutse luua platvorm ning lihtsustada ettevõtete potentsiaalsete ostjate ja müüjate kokkuviimist. Kõnealune platvorm peaks olema läbipaistev, et suurendada kontaktide loomise võimalusi ning tagada olemasolevate elujõuliste ettevõtete järjepidevus. Äärmiselt olulised on kvaliteetsed teenused, sealhulgas kontaktide loomine, nõustamine ja konfidentsiaalsus. Valitsuse või valitsuse toetatavad ettevõtete ülemineku turud on olemas enamikes Euroopa riikides (22). Selliseid platvorme tuleks arendada kõigis ELi liikmesriikides.

4.9   Juurdepääs rahastamisele

| 4.9.1 | Oma potentsiaali täielikuks kasutamiseks ning Euroopa majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks peaks VKEdel ning eelkõige käivitatavatel ja omanikku vahetanud ja alustavatel ettevõtetel ning uuenduslikel ettevõtetel olema parem juurdepääs rahastamisele. Väga tõhusateks vahenditeks on osutunud riskijagamismudelid, nagu vastastikused ja riiklikud tagatisskeemid, mida tuleb veelgi edendada nii ELi kui liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

4.9.1

Oma potentsiaali täielikuks kasutamiseks ning Euroopa majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks peaks VKEdel ning eelkõige käivitatavatel ja omanikku vahetanud ja alustavatel ettevõtetel ning uuenduslikel ettevõtetel olema parem juurdepääs rahastamisele. Väga tõhusateks vahenditeks on osutunud riskijagamismudelid, nagu vastastikused ja riiklikud tagatisskeemid, mida tuleb veelgi edendada nii ELi kui liikmesriikide tasandil.

| 4.9.2 | Juurdepääs kapitalile uute ettevõtete, VKEde ja kiiresti arenevate ettevõtete jaoks mõistliku hinnaga nõuab intressimäärade ja riskipreemiate säilitamist mõistlikul tasemel, samuti valitsuse abimehhanismide ratsionaliseerimist. |
| --- | --- |

4.9.2

Juurdepääs kapitalile uute ettevõtete, VKEde ja kiiresti arenevate ettevõtete jaoks mõistliku hinnaga nõuab intressimäärade ja riskipreemiate säilitamist mõistlikul tasemel, samuti valitsuse abimehhanismide ratsionaliseerimist.

| 4.9.3 | Tugevdada ja toetada tuleks konsultatsioone VKEde ja VKEde esindusliitudega. Samuti on vaja luua rahalised vahendid, mis on kohandatud väikeettevõtete vajaduste ja vahenditega. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni ning Euroopa Investeerimispanka/Euroopa Investeerimisfondi rahastama väikeettevõtete uuendustegevust riskikapitali ja tagatisskeemide näol. |
| --- | --- |

4.9.3

Tugevdada ja toetada tuleks konsultatsioone VKEde ja VKEde esindusliitudega. Samuti on vaja luua rahalised vahendid, mis on kohandatud väikeettevõtete vajaduste ja vahenditega. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni ning Euroopa Investeerimispanka/Euroopa Investeerimisfondi rahastama väikeettevõtete uuendustegevust riskikapitali ja tagatisskeemide näol.

| 4.9.4 | Riskikapitali andjad ja erainvestorid (business angels) on VKEde jaoks oluline viis rahastamisele juurdepääsuks. Riskikapitali andjate ja erainvestorite ning (alustavate) ettevõtjate võrgustike loomise innustamine on olulised omakapitali puudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

4.9.4

Riskikapitali andjad ja erainvestorid (business angels) on VKEde jaoks oluline viis rahastamisele juurdepääsuks. Riskikapitali andjate ja erainvestorite ning (alustavate) ettevõtjate võrgustike loomise innustamine on olulised omakapitali puudujäägi vähendamiseks.

| 4.9.5 | Tagatisskeemid on osutunud väikeettevõtete toetamisel väga tulemuslikuks ja ressursitõhusaks viisiks. Prantsusmaa organisatsioonil Caisse Mutuelle de Garantie de la Mécanique (CMGM) on kõnealuses valdkonnas rohkem kui 45 aasta pikkune kogemus. Organisatsioon pakub pankadele tagatisi pea kogu krediidisumma ulatuses (investeerimiskrediidid, ettevõtete üleminek, pangagarantiid, sularahakrediidid), mida viimased ettevõtetele võimaldavad. Ettevõtted registreerivad selle oma kapitali ja tagatisfondi. Nimetatud süsteem võimaldab vähendada ettevõtjatelt nõutavaid eragarantiisid, võimaldab võtta suuremat krediiti ning pakub ettevõtjale panga ees kaitset. ELi liikmesriikide vahel tuleks julgustada heade tavade vahetamist VKEde juurdepääsu osas rahastamisvahenditele ja tagatisfondidele. |
| --- | --- |

4.9.5

Tagatisskeemid on osutunud väikeettevõtete toetamisel väga tulemuslikuks ja ressursitõhusaks viisiks. Prantsusmaa organisatsioonil Caisse Mutuelle de Garantie de la Mécanique (CMGM) on kõnealuses valdkonnas rohkem kui 45 aasta pikkune kogemus. Organisatsioon pakub pankadele tagatisi pea kogu krediidisumma ulatuses (investeerimiskrediidid, ettevõtete üleminek, pangagarantiid, sularahakrediidid), mida viimased ettevõtetele võimaldavad. Ettevõtted registreerivad selle oma kapitali ja tagatisfondi. Nimetatud süsteem võimaldab vähendada ettevõtjatelt nõutavaid eragarantiisid, võimaldab võtta suuremat krediiti ning pakub ettevõtjale panga ees kaitset. ELi liikmesriikide vahel tuleks julgustada heade tavade vahetamist VKEde juurdepääsu osas rahastamisvahenditele ja tagatisfondidele.

4.10   Rahvusvaheliseks muutumine

| 4.10.1 | EL peab ära kasutama võimalused, mida pakub kiiresti kasvavate turgude avanemine Aasias (nt Hiinas ja Indias). Samal ajal tuleb ELil võidelda sellest tuleneva rahvusvahelise tööjõu jaotusega, eelkõige kuna Hiina hakkab spetsialiseeruma suurema lisaväärtusega kaupade tootmisele ning India areneb ülemaailmse tähtsusega hankekeskuseks teenuste alal. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et ELi ettevõtete turulepääsemise tingimuste parandamiseks on väga oluline ühine lähenemine suhetele kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

4.10.1

EL peab ära kasutama võimalused, mida pakub kiiresti kasvavate turgude avanemine Aasias (nt Hiinas ja Indias). Samal ajal tuleb ELil võidelda sellest tuleneva rahvusvahelise tööjõu jaotusega, eelkõige kuna Hiina hakkab spetsialiseeruma suurema lisaväärtusega kaupade tootmisele ning India areneb ülemaailmse tähtsusega hankekeskuseks teenuste alal. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et ELi ettevõtete turulepääsemise tingimuste parandamiseks on väga oluline ühine lähenemine suhetele kolmandate riikidega.

| 4.10.2 | Kuigi ühtne turg on olnud olemas rohkem kui 14 aastat, tegutsevad paljud ettevõtted ikka vaid oma asukohariigis. Peamised takistused on keelebarjäärid, jätkuvad õiguslikud ja regulatiivsed erinevused ning teadmiste puudumine teistest turgudest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab toetusteenuste loomist ettevõtjate lähedal, mis on võrreldavad Ühendkuningriigi ekspordipassiga (23). Samuti tuleb edendada VKEde juurdepääsu riigihangetele. |
| --- | --- |

4.10.2

Kuigi ühtne turg on olnud olemas rohkem kui 14 aastat, tegutsevad paljud ettevõtted ikka vaid oma asukohariigis. Peamised takistused on keelebarjäärid, jätkuvad õiguslikud ja regulatiivsed erinevused ning teadmiste puudumine teistest turgudest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab toetusteenuste loomist ettevõtjate lähedal, mis on võrreldavad Ühendkuningriigi ekspordipassiga (23). Samuti tuleb edendada VKEde juurdepääsu riigihangetele.

| 4.10.3 | Piiriüleste tegevuste innustamiseks nii Euroopa Liidus kui muudel turgudel tuleks välja töötada sobivad toetussüsteemid. |
| --- | --- |

4.10.3

Piiriüleste tegevuste innustamiseks nii Euroopa Liidus kui muudel turgudel tuleks välja töötada sobivad toetussüsteemid.

| 4.10.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks VKEdele pöörata komisjoni dokumentides kaubanduspoliitika kohta (liitumisstrateegia, kaitseinstrumendid, globaliseerunud Euroopa). |
| --- | --- |

4.10.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks VKEdele pöörata komisjoni dokumentides kaubanduspoliitika kohta (liitumisstrateegia, kaitseinstrumendid, globaliseerunud Euroopa).

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2005/600/EÜ), ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

1

(2)  Lissaboni strateegia elluviimine. Koondaruanne Euroopa Ülemkogule.

2

(3)  ELT C 185, 8.8.2006 ja CCMI/032.

3

(4)  2003. aasta andmed, Eurostat's Pocket Book 2006.

4

Eurostat's Pocket Book

(5)  EMSK on mitmel puhul nõudnud, et rahapoliitikaga tuleks püüelda täieliku tööhõive ja majanduskasvu eesmärkide saavutamise poole.

5

(6)  „Äritegevusega seotud teenuste konkurentsivõime ja nende panus Euroopa ettevõtete tulemuslikkusesse”, KOM(2003) 747 lõplik, 4.12.2003.

6

(7)  „Komisjoni teatis — Ühenduse Lissaboni strateegia rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks — süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”, KOM(2005) 474 lõplik ja „Kaasaegne tööstuspoliitika”.

7

(8)  EMSK on parema õigusloome kohta avaldanud hiljuti mitu arvamust:

8

| | ELT C 24, 31.1.2006, „Parem õiguslik reguleerimine”, ettevalmistav arvamus eesistuja Ühendkuningriigi taotlusel, raportöör hr Retureau. |
| --- | --- |

ELT C 24, 31.1.2006, „Parem õiguslik reguleerimine”, ettevalmistav arvamus eesistuja Ühendkuningriigi taotlusel, raportöör hr Retureau.

| | ELT C 24, 31.1.2006, omaalgatuslik arvamus „Euroopa Liidu õigusaktide rakendamise ja jõustamise parandamise viisid”, raportöör hr van Iersel. |
| --- | --- |

ELT C 24, 31.1.2006, omaalgatuslik arvamus „Euroopa Liidu õigusaktide rakendamise ja jõustamise parandamise viisid”, raportöör hr van Iersel.

| | ELT C 112, 30.4.2004 arvamus „Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine”, KOM(2003) 71 lõplik, raportöör hr Retureau. |
| --- | --- |

ELT C 112, 30.4.2004 arvamus „Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine”, KOM(2003) 71 lõplik, raportöör hr Retureau.

(9)  KOM(2006) 689, 690 ja 691, 14.11.2006.

9

(10)  „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus”, KOM(2007) 23 lõplik, 24.1.2007.

10

(11)  Euroopa Komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatis.

11

(12)  VKEde esindusliidu mõistega viidatakse VKEsid esindavatele organisatsioonidele (Euroopa määratlus) eri tegevusvaldkondades: käsitöö, tööstus, teenused, kaubandus, vabad elukutsed. Viidatakse nii sektoriülestele kui ühe sektoriga seotud liitudele.

12

(13)  ELT C 309, 12.12.2006, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu”, KOM(2006) 33 lõplik.

13

(14)  Iirimaa on 11. kohal.

14

(15)  Ungari, Belgia, Rootsi, Sloveenia, Madalmaad, Taani, Itaalia ja Soome.

15

(16)  „Ühtse turu läbivaatamine” (ettevalmistav arvamus). ELT C 93, 27.4.2007.

16

(17)  NORMAPME: European Office for Crafts, Trades and SMEs for Standardisation —

17

www.normapme.com.

(18)  Viitab täitmiskuludele piiriüleste tegevuste maksustamisel.

18

(19)  Isegi traditsiooniliste elukutsete puhul, nagu torulukksepp või puusepp, tuleb arvestada energiasäästlikke tehnikaid.

19

(20)  ELT C 221, 8.9.2005.

20

(21)  „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine Ettevõtete üleminek — järjepidevus läbi uue alguse”, KOM(2006) 117 lõplik, 14.3.2006.

21

(22)  Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis, Madalmaades, Austrias, Soomes ja Belgias (eraldi andmebaas iga piirkonna kohta). Nimetatud riikide edukuse määr on 25 % ringis, st üks igast neljast andmebaasis olevast ettevõttest on leidnud järgmise omaniku.

22

(23)  Ühtse turu kohta täiendava teabe saamiseks vt Flash Barometer 180 — TNS Sofres/EOS Gallup Group Europe, Internal Market Opinions and Experiences of Businesses in EU-15, avaldatud juunis 2006.

23

Flash Barometer 180

TNS Sofres/EOS Gallup Group Europe, Internal Market Opinions and Experiences of Businesses in EU-15

Ekspordipassi (Passport to export) kohta täiendava teabe saamiseks vt Ühendkuningriigi kaubanduse ja investeeringute programmi, mis on mõeldud Ühendkuningriigi ekspordiettevõtjatele nõrkade külgede ületamiseks rahvusvahelisel turul — Charter of Small Business, Selection of good practices 2006, lk 9.

(Passport to export)

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/17

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”

(2007/C 256/04)

14. septembril 2006 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artiklile 31 teha ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile ülesandeks teabearuande koostamine: „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse”.

14.–15. märtsil 2007 toimunud täiskogu istungjärgul otsustati teabearuanne muuta omaalgatuslikuks arvamuseks (kodukorra artikli 29 lõige 2).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 3. mail 2007. Raportöör oli hr WOLF.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 120, erapooletuks jäi 1.

SISU

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

2.

| 3. | Üldised märkused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Haridus, koolitus ja täiendõpe |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finantsküsimused ja menetlused |
| --- | --- |

5.

| 6. | Struktuurilised aspektid ja raamtingimused |
| --- | --- |

6.

| 7. | Inimtegur — teadlased, insenerid ja ettevõtjad |
| --- | --- |

7.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsi 2006. aasta järeldustes (punkt 12), peatükis „TAASKÄIVITATUD LISSABONI STRATEEGIA TÖÖKOHTADE LOOMISEKS JA MAJANDUSKASVU SUURENDAMISEKS” tervitas ülemkogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatust Lissaboni strateegia eest vastutuse suurendamiseks ühenduse tasandil. Ülemkogu ergutas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed tööd jätkama ning palus komiteel 2008. aasta alguseks esitada koondaruande majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse toetuseks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsi 2006. aasta järeldustes (punkt 12), peatükis „TAASKÄIVITATUD LISSABONI STRATEEGIA TÖÖKOHTADE LOOMISEKS JA MAJANDUSKASVU SUURENDAMISEKS” tervitas ülemkogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatust Lissaboni strateegia eest vastutuse suurendamiseks ühenduse tasandil. Ülemkogu ergutas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed tööd jätkama ning palus komiteel 2008. aasta alguseks esitada koondaruande majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse toetuseks.

| 1.2 | Enne seda on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juba 15. veebruaril 2007 vastu võtnud uuendatud Lissaboni strateegia rakendamist käsitleva resolutsiooni, mis oli suunatud 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule. |
| --- | --- |

1.2

Enne seda on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juba 15. veebruaril 2007 vastu võtnud uuendatud Lissaboni strateegia rakendamist käsitleva resolutsiooni, mis oli suunatud 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule.

| 1.3 | Euroopa Ülemkogu soovitud koondaruande ettevalmistamiseks koostatakse neli teabearuannet järgmistel teemadel:






  — | „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse” |
| --- | --- | --- |

1.3

Euroopa Ülemkogu soovitud koondaruande ettevalmistamiseks koostatakse neli teabearuannet järgmistel teemadel:

—

„Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse”

| — | „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd” |
| --- | --- |

—

„Ettevõtluspotentsiaal — VKEd”

| — | „Prioriteetsete elanikkonnarühmade tööhõive” |
| --- | --- |

—

„Prioriteetsete elanikkonnarühmade tööhõive”

| — | „Euroopa energiapoliitika määratlemine” |
| --- | --- |

—

„Euroopa energiapoliitika määratlemine”

Nimetatud teabearuanded on koondaruande olulised osad.

| 1.4 | Järgnev tekst on valminud koostöös mõningate liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogude esindajatega ning selles käsitletakse vaid teemat „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse”. |
| --- | --- |

1.4

Järgnev tekst on valminud koostöös mõningate liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogude esindajatega ning selles käsitletakse vaid teemat „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse”.

2.   Järeldused ja soovitused

| 2.1 | Euroopa jõud seisneb tema kodanike suutlikkuses. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa jõud seisneb tema kodanike suutlikkuses.

| 2.2 | Käsitööliste leiutajavaimu ja ettevõtjate algatusvõime ning teaduslike meetodite ja süstemaatika vastastikune mõju ning sellest arenenud tehnoloogiad ja tööstusprotsessid on meie praeguse elustandardini viinud Euroopa edusammude alus, mis kulgedes käsikäes ajalooliste ühiskondlik-poliitiliste arengutega on viinud vabade kodanikeni võimude lahususe, demokraatia ja põhiõigustega kaasaegses riigis. |
| --- | --- |

2.2

Käsitööliste leiutajavaimu ja ettevõtjate algatusvõime ning teaduslike meetodite ja süstemaatika vastastikune mõju ning sellest arenenud tehnoloogiad ja tööstusprotsessid on meie praeguse elustandardini viinud Euroopa edusammude alus, mis kulgedes käsikäes ajalooliste ühiskondlik-poliitiliste arengutega on viinud vabade kodanikeni võimude lahususe, demokraatia ja põhiõigustega kaasaegses riigis.

| 2.3 | Olulise panuse andis sellesse energial töötavate tööstuslike meetodite, masinate ja transpordivahendite areng ja intensiivne kasutamine. Energia vabastas inimesed raske füüsilise töö koormast, mitmekordistas nende tootlikkust, andis soojust ja valgust ning võimaldas kujuteldamatut liikuvust ja teabevahetust. Energiast sai kaasaegse rahvamajanduse „toit ja mootor”. |
| --- | --- |

2.3

Olulise panuse andis sellesse energial töötavate tööstuslike meetodite, masinate ja transpordivahendite areng ja intensiivne kasutamine. Energia vabastas inimesed raske füüsilise töö koormast, mitmekordistas nende tootlikkust, andis soojust ja valgust ning võimaldas kujuteldamatut liikuvust ja teabevahetust. Energiast sai kaasaegse rahvamajanduse „toit ja mootor”.

| 2.3.1 | Arvestades fossiilkütuste piiratud ressursse, tugevalt suurenevat globaalset energiavajadust ning energiatarbimise oodatavat mõju tulevastele kliimaarengutele, on poliitilise arutelu esiplaanil säästva ja kliimasõbraliku energiavarustuse tagamine. Nimetatud keerulise ülesande lahendamise oluline eeldus on tugev, laiapõhjaline ja tõhus energia teadus- ja arenguprogramm. |
| --- | --- |

2.3.1

Arvestades fossiilkütuste piiratud ressursse, tugevalt suurenevat globaalset energiavajadust ning energiatarbimise oodatavat mõju tulevastele kliimaarengutele, on poliitilise arutelu esiplaanil säästva ja kliimasõbraliku energiavarustuse tagamine. Nimetatud keerulise ülesande lahendamise oluline eeldus on tugev, laiapõhjaline ja tõhus energia teadus- ja arenguprogramm.

| 2.4 | Lisaks on veel palju probleeme ja ülesandeid, mida on võimalik lahendada vaid teadusuuringute ning arendus- ja uuendustegevusega. Nimetatud probleemid on näiteks füüsiliste ja psüühiliste haigustega võitlemine, puuetega inimeste elutingimuste ning ühiskonnaelus osalemise lihtsustamine, demograafiliste muutuste mõju (sh gerontoloogia), keskkonnakaitse ning meie elu põhialuste ja Euroopa väärtushinnangute ning sotsiaalmudeli säilimine ja areng üldiselt. Lõppkokkuvõttes teenivad teadus- ja arendustegevus aluseesmärki luua rohkem ja uusi teadmisi. Rohkemad teadmised ei aita mitte ainult probleeme lahendada, vaid laiendavad ka meie maailmavaadet, muudavad konfliktsituatsioonid objektiivsemaks ja rikastavad meie kultuuri. |
| --- | --- |

2.4

Lisaks on veel palju probleeme ja ülesandeid, mida on võimalik lahendada vaid teadusuuringute ning arendus- ja uuendustegevusega. Nimetatud probleemid on näiteks füüsiliste ja psüühiliste haigustega võitlemine, puuetega inimeste elutingimuste ning ühiskonnaelus osalemise lihtsustamine, demograafiliste muutuste mõju (sh gerontoloogia), keskkonnakaitse ning meie elu põhialuste ja Euroopa väärtushinnangute ning sotsiaalmudeli säilimine ja areng üldiselt. Lõppkokkuvõttes teenivad teadus- ja arendustegevus aluseesmärki luua rohkem ja uusi teadmisi. Rohkemad teadmised ei aita mitte ainult probleeme lahendada, vaid laiendavad ka meie maailmavaadet, muudavad konfliktsituatsioonid objektiivsemaks ja rikastavad meie kultuuri.

| 2.5 | Lisaks seisab Euroopa Ühendus teravneva globaalse konkurentsi väljakutse ees, mille puhul on oluline säilitada Euroopas töökohad, sissetulekute tase ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid. See kehtib USA ja Jaapani majandusliku tugevuse taustal, kuid eriti silmas pidades selliste riikide nagu Hiina, India ja Brasiilia üha enam kasvavaid tööstus- ja teadussaavutusi ning arvestades sealseid oluliselt madalamaid töötasusid ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid. |
| --- | --- |

2.5

Lisaks seisab Euroopa Ühendus teravneva globaalse konkurentsi väljakutse ees, mille puhul on oluline säilitada Euroopas töökohad, sissetulekute tase ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid. See kehtib USA ja Jaapani majandusliku tugevuse taustal, kuid eriti silmas pidades selliste riikide nagu Hiina, India ja Brasiilia üha enam kasvavaid tööstus- ja teadussaavutusi ning arvestades sealseid oluliselt madalamaid töötasusid ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid.

| 2.6 | Selle vastu on võimalik astuda ainult ka tulevikus püsima jääva edumaa kaudu teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja pideva uuendustegevuse valdkonnas, mida ümbritseb demokraatiat, õigusriiklust, poliitilist stabiilsust, ettevõtlusvabadust, planeerimiskindlust, saavutustahet, saavutuste tunnustamist ja sotsiaalset kindlustatust hõlmav ühiskondlik ja kultuurikeskkond. |
| --- | --- |

2.6

Selle vastu on võimalik astuda ainult ka tulevikus püsima jääva edumaa kaudu teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja pideva uuendustegevuse valdkonnas, mida ümbritseb demokraatiat, õigusriiklust, poliitilist stabiilsust, ettevõtlusvabadust, planeerimiskindlust, saavutustahet, saavutuste tunnustamist ja sotsiaalset kindlustatust hõlmav ühiskondlik ja kultuurikeskkond.

| 2.7 | Teaduse ja tehnika alased tippsaavutused ning nende ettevõtlusalane rakendamine konkurentsivõimelise majanduse hüvanguks on otsustav eeldus meie tuleviku kindlustamisel eelkõige energia- ja kliimaprobleemide valdkonnas, meie praeguse positsiooni säilitamisel ja parandamisel globaalses keskkonnas ning Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamisel, et see ei satuks ohtu. |
| --- | --- |

2.7

Teaduse ja tehnika alased tippsaavutused ning nende ettevõtlusalane rakendamine konkurentsivõimelise majanduse hüvanguks on otsustav eeldus meie tuleviku kindlustamisel eelkõige energia- ja kliimaprobleemide valdkonnas, meie praeguse positsiooni säilitamisel ja parandamisel globaalses keskkonnas ning Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamisel, et see ei satuks ohtu.

| 2.8 | Põhieeldus on edusammudele ja uuendustele avatud ühiskondlik kliima, mis võimaldab kõnealusel suhtumisel täielikus ulatuses teostuda, selleks et luua poliitika kõikidel tasanditel vajalikud raamtingimused ja langetada vastavad suundanäitavad otsused ning et tööstusvaldkonnas tekiks vajalike investeeringute suhtes piisav usaldus ja optimism ning loodaks uusi töökohti. See hõlmab ka teadlikkuse suurendamist alusuuringute olulisusest uuendustegevusele vajaliku vundamendi loomisel. Eriti vajalikud on uuendustegevusele ja riskidele avatud ettevõtted ning samuti poliitiline juhtimissuutlikkus, usaldusväärsus ja reaalsustaju. |
| --- | --- |

2.8

Põhieeldus on edusammudele ja uuendustele avatud ühiskondlik kliima, mis võimaldab kõnealusel suhtumisel täielikus ulatuses teostuda, selleks et luua poliitika kõikidel tasanditel vajalikud raamtingimused ja langetada vastavad suundanäitavad otsused ning et tööstusvaldkonnas tekiks vajalike investeeringute suhtes piisav usaldus ja optimism ning loodaks uusi töökohti. See hõlmab ka teadlikkuse suurendamist alusuuringute olulisusest uuendustegevusele vajaliku vundamendi loomisel. Eriti vajalikud on uuendustegevusele ja riskidele avatud ettevõtted ning samuti poliitiline juhtimissuutlikkus, usaldusväärsus ja reaalsustaju.

| 2.9 | Eelkõige peavad kõik asjaomased osapooled võtma väga tõsiselt Lissaboni strateegia realiseerimiseks seatud Barcelona eesmärki, et Euroopa ei langeks teadus- ja arendustegevuse investeeringute ülemaailmses konkurentsis enam tahapoole. Kõnealuse eesmärgi kohaselt tuleb ELi teadus- ja arendustegevusse suunatavaid kogukulutusi suurendada nii, et 2010. aastaks jõuaksid need ligikaudu 3 %ni SKTst. Kaks kolmandikku selleks vajalikest investeeringutest peab tulema erasektorist. |
| --- | --- |

2.9

Eelkõige peavad kõik asjaomased osapooled võtma väga tõsiselt Lissaboni strateegia realiseerimiseks seatud Barcelona eesmärki, et Euroopa ei langeks teadus- ja arendustegevuse investeeringute ülemaailmses konkurentsis enam tahapoole. Kõnealuse eesmärgi kohaselt tuleb ELi teadus- ja arendustegevusse suunatavaid kogukulutusi suurendada nii, et 2010. aastaks jõuaksid need ligikaudu 3 %ni SKTst. Kaks kolmandikku selleks vajalikest investeeringutest peab tulema erasektorist.

| 2.10 | 2006. aasta detsembris võttis nõukogu vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi (RP7) 2007–2013 eelarve, mis on oma ligi 50 miljardi euroga oluliselt suurem eelnenud programmide eelarvest. See on Euroopa poliitika järgmine tähelepanuväärne edusamm, mida komitee on olulisel määral toetanud. Sellega on ühenduse panus Barcelona eesmärgiks seatud investeeringutest teadus- ja arendustegevusse siiski vaid umbes 2 % (st üks viiekümnendik). Nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmeid kordi rõhutanud on, ei piisa sellest ühenduse toetuste vajaliku võimendusefekti ja integratsioonisuutlikkuse saavutamiseks liikmesriikide toetuste poliitikale ja tööstuse nõutavale investeerimisvalmidusele. |
| --- | --- |

2.10

2006. aasta detsembris võttis nõukogu vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi (RP7) 2007–2013 eelarve, mis on oma ligi 50 miljardi euroga oluliselt suurem eelnenud programmide eelarvest. See on Euroopa poliitika järgmine tähelepanuväärne edusamm, mida komitee on olulisel määral toetanud. Sellega on ühenduse panus Barcelona eesmärgiks seatud investeeringutest teadus- ja arendustegevusse siiski vaid umbes 2 % (st üks viiekümnendik). Nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmeid kordi rõhutanud on, ei piisa sellest ühenduse toetuste vajaliku võimendusefekti ja integratsioonisuutlikkuse saavutamiseks liikmesriikide toetuste poliitikale ja tööstuse nõutavale investeerimisvalmidusele.

| 2.11 | Seetõttu kordab komitee oma varasemaid soovitusi tõsta ühenduse toetuste osa 2008. aastal eelseisva ELi eelarve läbivaatamise käigus esimese sammuna poole võrra, st ligikaudu 3 %ni Barcelona eesmärgis seatud kõikidest investeeringutest. Eelkõige kehtib see ka silmas pidades rajatavat Euroopa Tehnoloogiainstituuti ning tungivat vajadust suurendada teadus- ja arendustegevuse tööde hulka kliimasõbraliku säästva energiavarustuse valdkonnas. |
| --- | --- |

2.11

Seetõttu kordab komitee oma varasemaid soovitusi tõsta ühenduse toetuste osa 2008. aastal eelseisva ELi eelarve läbivaatamise käigus esimese sammuna poole võrra, st ligikaudu 3 %ni Barcelona eesmärgis seatud kõikidest investeeringutest. Eelkõige kehtib see ka silmas pidades rajatavat Euroopa Tehnoloogiainstituuti ning tungivat vajadust suurendada teadus- ja arendustegevuse tööde hulka kliimasõbraliku säästva energiavarustuse valdkonnas.

| 2.12 | Samavõrra vajalik on siiski ka tööstuse, eriti ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtete valmiduse soodustamine investeerida teadus- ja arendustegevusse ning selle atraktiivsemaks ning tasuvamaks muutmine asjakohaste õiguslike (ka vastutusõiguslike), halduslike, maksualaste ja rahanduslike raamtingimuste kaudu. Oluline roll on siin ka ühenduse riigiabi eeskirjadel; liikmesriikidel peab olema võimalik toetada ülikoolide, teadusorganisatsioonide ning tööstusettevõtete teadus- ja arendusprojekte ning neile vajalikke võrgustikke senisest tõhusamalt ja vähem bürokraatlikult. Seetõttu tuleb hoolikalt uurida, kas „Teadus-, arendus- ja uuendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistik” neid eesmärke tõepoolest toetab. |
| --- | --- |

2.12

Samavõrra vajalik on siiski ka tööstuse, eriti ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtete valmiduse soodustamine investeerida teadus- ja arendustegevusse ning selle atraktiivsemaks ning tasuvamaks muutmine asjakohaste õiguslike (ka vastutusõiguslike), halduslike, maksualaste ja rahanduslike raamtingimuste kaudu. Oluline roll on siin ka ühenduse riigiabi eeskirjadel; liikmesriikidel peab olema võimalik toetada ülikoolide, teadusorganisatsioonide ning tööstusettevõtete teadus- ja arendusprojekte ning neile vajalikke võrgustikke senisest tõhusamalt ja vähem bürokraatlikult. Seetõttu tuleb hoolikalt uurida, kas „Teadus-, arendus- ja uuendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistik” neid eesmärke tõepoolest toetab.

| 2.13 | Teadmised rajanevad kahel võrdväärsel ja teineteisest sõltumatul sambal: haridus ja teadustegevus. Uusi teadmisi tuleb ammutada teadus- ja arendustegevuse kaudu. Aluse moodustavad olemasolevad teadmised, mida tuleb hariduse, väljaõppe, koolituse ja täiendõppe abil kinnistada ja edasi anda. Selleks tuleb üle kontrollida, kas nii meetodid kui sisu teenivad nimetatud eesmärke. Mõlemad sambad vajavad oluliselt suuremaid finantsinvesteeringuid ning sobivaid raamtingimusi. |
| --- | --- |

2.13

Teadmised rajanevad kahel võrdväärsel ja teineteisest sõltumatul sambal: haridus ja teadustegevus. Uusi teadmisi tuleb ammutada teadus- ja arendustegevuse kaudu. Aluse moodustavad olemasolevad teadmised, mida tuleb hariduse, väljaõppe, koolituse ja täiendõppe abil kinnistada ja edasi anda. Selleks tuleb üle kontrollida, kas nii meetodid kui sisu teenivad nimetatud eesmärke. Mõlemad sambad vajavad oluliselt suuremaid finantsinvesteeringuid ning sobivaid raamtingimusi.

| 2.14 | Euroopa jõud seisneb tema kodanike suutlikkuses. Seetõttu on esmatähtis seda suutlikkust veelgi rohkem toetada ja arendada. Sellest lähtuvalt kutsub komitee liikmesriike üles tugevdama ja parendama oma haridusasutusi ning samuti tegema selleks vajalikke investeeringuid. Laiade masside põhjalik koolitus on sama oluline kui teaduseliidi harimine. Seda silmas pidades on vajalik tugevate ja kvalifitseeritud haridusasutuste lai ja piisav pakkumine algkoolidest ülikoolideni. Vaid sel viisil tekib tervikuna haridus- ja teadussõbralik Euroopa ühiskond. |
| --- | --- |

2.14

Euroopa jõud seisneb tema kodanike suutlikkuses. Seetõttu on esmatähtis seda suutlikkust veelgi rohkem toetada ja arendada. Sellest lähtuvalt kutsub komitee liikmesriike üles tugevdama ja parendama oma haridusasutusi ning samuti tegema selleks vajalikke investeeringuid. Laiade masside põhjalik koolitus on sama oluline kui teaduseliidi harimine. Seda silmas pidades on vajalik tugevate ja kvalifitseeritud haridusasutuste lai ja piisav pakkumine algkoolidest ülikoolideni. Vaid sel viisil tekib tervikuna haridus- ja teadussõbralik Euroopa ühiskond.

| 2.15 | Lisaks kordab komitee oma soovitust arendada jõulisema riikideülese koostööga õppimise, uuendus- ja teadustegevuse valdkonnas välja Euroopa ühine teadmisteruum, mis täiendab ja täiustab Euroopa teadusruumi. Oluline roll on siin elukestva õppe stiimulitel ja meetmetel: elukestev õpe on teadmisteühiskonna võti. Võimalikult kiiresti tuleb kaotada siseturu takistused, mis raskendavad üleminekut Euroopa teadmisteühiskonda. |
| --- | --- |

2.15

Lisaks kordab komitee oma soovitust arendada jõulisema riikideülese koostööga õppimise, uuendus- ja teadustegevuse valdkonnas välja Euroopa ühine teadmisteruum, mis täiendab ja täiustab Euroopa teadusruumi. Oluline roll on siin elukestva õppe stiimulitel ja meetmetel: elukestev õpe on teadmisteühiskonna võti. Võimalikult kiiresti tuleb kaotada siseturu takistused, mis raskendavad üleminekut Euroopa teadmisteühiskonda.

| 2.16 | See hõlmab ka inimeste liikuvuse veelgi intensiivsemat edendamist liikmesriikide poolt ning vastavate tõhusate ühenduse programmide (Erasmus, Marie Curie) tugevdamist. Liikuvus toetab pädevuste omandamist ja edasiandmist. Tagada tuleb töötajate, teadlaste ja üliõpilaste üleeuroopaline vaba liikumine ning seda tuleb stimuleerida. Vaba liikumisega peavad kaasnema vastuvõetav sissetulek, töötingimused ja perekondade toetamine. Selleks tuleb parandada ka üleeuroopalist juurdepääsu teabele vabade töökohtade kohta kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.16

See hõlmab ka inimeste liikuvuse veelgi intensiivsemat edendamist liikmesriikide poolt ning vastavate tõhusate ühenduse programmide (Erasmus, Marie Curie) tugevdamist. Liikuvus toetab pädevuste omandamist ja edasiandmist. Tagada tuleb töötajate, teadlaste ja üliõpilaste üleeuroopaline vaba liikumine ning seda tuleb stimuleerida. Vaba liikumisega peavad kaasnema vastuvõetav sissetulek, töötingimused ja perekondade toetamine. Selleks tuleb parandada ka üleeuroopalist juurdepääsu teabele vabade töökohtade kohta kõigis liikmesriikides.

| 2.17 | Uuendustegevuse tähtsuse ja edendamise osas viitab komitee lisaks oma alljärgnevatele põhjalikele soovitustele eelkõige suurepärasele Aho aruandele, mida komitee toetab. Ennekõike puudutab see uuendusmeelse ettevõtluse ja uuendussõbraliku turu õiguslikke ja ühiskondlikke raamtingimusi. Lisaks viitab komitee oma põhjalikule arvamusele „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”. |
| --- | --- |

2.17

Uuendustegevuse tähtsuse ja edendamise osas viitab komitee lisaks oma alljärgnevatele põhjalikele soovitustele eelkõige suurepärasele Aho aruandele, mida komitee toetab. Ennekõike puudutab see uuendusmeelse ettevõtluse ja uuendussõbraliku turu õiguslikke ja ühiskondlikke raamtingimusi. Lisaks viitab komitee oma põhjalikule arvamusele „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”.

| 2.18 | Progress ja uuendustegevus põhinevad uute teadmiste muutmisel uuteks ja paremateks protsessideks ja toodeteks (k.a olemasolevate teadmiste pidev parandamine), uudsetel ärimudelitel ning sobivatel juhtimismeetoditel; seega on olulised uuenduslik ettevõtlus ja ettevõlusalgatused. Kuid progress ja uuendustegevus põhinevad ka uudsetel teenustel, tervishoiu edasiarendamisel ning üldiselt sotsiaalsete küsimuste paremal lahendamisel majanduslike piirangute kontekstis. |
| --- | --- |

2.18

Progress ja uuendustegevus põhinevad uute teadmiste muutmisel uuteks ja paremateks protsessideks ja toodeteks (k.a olemasolevate teadmiste pidev parandamine), uudsetel ärimudelitel ning sobivatel juhtimismeetoditel; seega on olulised uuenduslik ettevõtlus ja ettevõlusalgatused. Kuid progress ja uuendustegevus põhinevad ka uudsetel teenustel, tervishoiu edasiarendamisel ning üldiselt sotsiaalsete küsimuste paremal lahendamisel majanduslike piirangute kontekstis.

| 2.19 | Uuendustegevus tähendab niisiis seni tähelepanuta jäänud või tähelepanuta jääda võivate uute tehnoloogiate, protsesside, organisatsioonimeetodite, ettevõttemudelite, koolitusmudelite jne kavandamist ja ellurakendamist. Sel põhjusel on oluline, et asjaomased õigusaktid jätaksid piisaval määral mängu- ja manööverdamisruumi, et anda uutele, varem kaalumata ideedele teostumisvõimalus ning mitte lasta neil juba ette hääbuda, kuna nad ei sobi liiga üksikasjalike õigusaktide raamistikku. Ülemäära piiravad eeskirjad on uuendustegevuse pidur. Seetõttu toetab komitee kõiki jõupingutusi õigusaktide lihtsustamiseks ning neis leiduvate liigsete, liiga üksikasjalike ja/või põhjendamatult piiravate eeskirjade kontrollimiseks. |
| --- | --- |

2.19

Uuendustegevus tähendab niisiis seni tähelepanuta jäänud või tähelepanuta jääda võivate uute tehnoloogiate, protsesside, organisatsioonimeetodite, ettevõttemudelite, koolitusmudelite jne kavandamist ja ellurakendamist. Sel põhjusel on oluline, et asjaomased õigusaktid jätaksid piisaval määral mängu- ja manööverdamisruumi, et anda uutele, varem kaalumata ideedele teostumisvõimalus ning mitte lasta neil juba ette hääbuda, kuna nad ei sobi liiga üksikasjalike õigusaktide raamistikku. Ülemäära piiravad eeskirjad on uuendustegevuse pidur. Seetõttu toetab komitee kõiki jõupingutusi õigusaktide lihtsustamiseks ning neis leiduvate liigsete, liiga üksikasjalike ja/või põhjendamatult piiravate eeskirjade kontrollimiseks.

| 2.20 | Uuendustegevus tähendab ka teatava ebaõnnestumise või kahjude riski aktsepteerimist, sest tavaliselt on uue lähenemisviisi või kontseptsiooni tõhusust, aga ka puudusi ja kõrvalmõjusid võimalik ära tunda alles praktikasse rakendamisel ja konkurentsis võistlevate meetoditega. Ka ebaõnnestumine on teadmiste kogumine. Võimalus ja risk on ühe medali kaks külge. Põhimõtteliselt peaks uuendustegevuse oodatav kasu kaaluma üles sellega seotud võimalikud riskid. Erilist hindamist nõuavad võimalikud riskid ühiskonnale. Lisaks võiks kaaluda, kas ei oleks võimalik vähemalt VKEde jaoks — nt Euroopa Investeerimispanga juures — luua riskifondi, mis aitaks võimalikke kahjusid katta. |
| --- | --- |

2.20

Uuendustegevus tähendab ka teatava ebaõnnestumise või kahjude riski aktsepteerimist, sest tavaliselt on uue lähenemisviisi või kontseptsiooni tõhusust, aga ka puudusi ja kõrvalmõjusid võimalik ära tunda alles praktikasse rakendamisel ja konkurentsis võistlevate meetoditega. Ka ebaõnnestumine on teadmiste kogumine. Võimalus ja risk on ühe medali kaks külge. Põhimõtteliselt peaks uuendustegevuse oodatav kasu kaaluma üles sellega seotud võimalikud riskid. Erilist hindamist nõuavad võimalikud riskid ühiskonnale. Lisaks võiks kaaluda, kas ei oleks võimalik vähemalt VKEde jaoks — nt Euroopa Investeerimispanga juures — luua riskifondi, mis aitaks võimalikke kahjusid katta.

| 2.21 | Komitee on juba mitmeid kordi viidanud asjaolule, et inimeste võimed ja suutlikkus on teadmiste ja uuendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum allikas. Seetõttu on vajalike haridusasutuste piisav arv, varustus ja kvaliteet heade teadlaste, inseneride ja õpetajate vajaduse rahuldamise otsustav eeldus. |
| --- | --- |

2.21

Komitee on juba mitmeid kordi viidanud asjaolule, et inimeste võimed ja suutlikkus on teadmiste ja uuendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum allikas. Seetõttu on vajalike haridusasutuste piisav arv, varustus ja kvaliteet heade teadlaste, inseneride ja õpetajate vajaduse rahuldamise otsustav eeldus.

| 2.22 | Nii ühiskonna kui iga üksiku teadlase ja inseneri tehtud investeeringutega laiapõhjaliste ja keerukate alusteadmiste ja kõrgetasemeliste eriteadmiste omandamiseks võtab ühiskond, mida esindavad poliitikud, endale vastutuse kõnealuste investeeringute parimaks võimalikuks kasutamiseks. Kõnealune vastutus peab väljenduma haritud teadlaste ja inseneride sobiva töö- ja arenguvõimaluste eest hoolitsemises, võimaluses pere loomiseks, samuti asjakohases atraktiivsete spetsialiseerumisvõimalustega karjääris ning seda ilma erialase kõrvalekaldumise ja ummikseisudeta. Kvalifitseeritud teadlaste ja inseneride tööpuudus, alatasustatus või mitteerialane töötamine (ka koormava administratiivse töö või komiteedes töötamise tõttu) on rahvamajanduse investeeringute raiskamine ja tipptasemel eliidi järelkasvu hirmutamine, mille tulemusena otsustatakse teaduse ja tehnikaga mitteseotud erialade või Euroopast väljarändamise kasuks. |
| --- | --- |

2.22

Nii ühiskonna kui iga üksiku teadlase ja inseneri tehtud investeeringutega laiapõhjaliste ja keerukate alusteadmiste ja kõrgetasemeliste eriteadmiste omandamiseks võtab ühiskond, mida esindavad poliitikud, endale vastutuse kõnealuste investeeringute parimaks võimalikuks kasutamiseks. Kõnealune vastutus peab väljenduma haritud teadlaste ja inseneride sobiva töö- ja arenguvõimaluste eest hoolitsemises, võimaluses pere loomiseks, samuti asjakohases atraktiivsete spetsialiseerumisvõimalustega karjääris ning seda ilma erialase kõrvalekaldumise ja ummikseisudeta. Kvalifitseeritud teadlaste ja inseneride tööpuudus, alatasustatus või mitteerialane töötamine (ka koormava administratiivse töö või komiteedes töötamise tõttu) on rahvamajanduse investeeringute raiskamine ja tipptasemel eliidi järelkasvu hirmutamine, mille tulemusena otsustatakse teaduse ja tehnikaga mitteseotud erialade või Euroopast väljarändamise kasuks.

| 2.23 | Sellega ei ole vastuolus nõudmine kaasata kogenud eksperte ja teaduslik-tehnilisi tipptegijaid senisest enam teaduspoliitilistesse, ettevõtlusalastesse ning uuendustegevuse poliitika alastesse otsustusprotsessidesse ja haldustegevusse. Euroopa Teadusnõukogu (ERC) loomine on selles kontekstis väga julgustav esimene samm. Kuid ka ühenduse (s.h komisjoni!) ja liikmesriikide teadus- ja uuendustegevuseks tuleb kasutada ja säilitada asjakohaseid erialaseid ekspertteadmisi. Vaid haldustegevusest ei piisa. |
| --- | --- |

2.23

Sellega ei ole vastuolus nõudmine kaasata kogenud eksperte ja teaduslik-tehnilisi tipptegijaid senisest enam teaduspoliitilistesse, ettevõtlusalastesse ning uuendustegevuse poliitika alastesse otsustusprotsessidesse ja haldustegevusse. Euroopa Teadusnõukogu (ERC) loomine on selles kontekstis väga julgustav esimene samm. Kuid ka ühenduse (s.h komisjoni!) ja liikmesriikide teadus- ja uuendustegevuseks tuleb kasutada ja säilitada asjakohaseid erialaseid ekspertteadmisi. Vaid haldustegevusest ei piisa.

| 2.24 | Eraldi problemaatika on teadus- ja uuendustegevuse muutmine tööstuslikeks protsessideks ja toodanguks. Mitte ilmaasjata ei nõua Lissaboni eesmärk, et kaks kolmandikku teadus- ja arendustegevuse investeeringutest tuleks tööstusest. Seetõttu on eriti oluline parandada ettevõtjate ametiprofiili ning ühiskonnas paremini kinnistada selle otsustavat tähtsust uuendustegevuse, majandusliku progressi ja üldise heaolu seisukohast. Seetõttu on komitee sillana organiseeritud kodanikuühiskonnani asetanud oma tulevase tööprogrammi keskmesse „inimliku ettevõtluse”. Vaid vastutust teadvustava, jõulise ja ideedest pakatava ettevõtluse kaudu, mis saab vabalt areneda, on võimalik Lissaboni eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

2.24

Eraldi problemaatika on teadus- ja uuendustegevuse muutmine tööstuslikeks protsessideks ja toodanguks. Mitte ilmaasjata ei nõua Lissaboni eesmärk, et kaks kolmandikku teadus- ja arendustegevuse investeeringutest tuleks tööstusest. Seetõttu on eriti oluline parandada ettevõtjate ametiprofiili ning ühiskonnas paremini kinnistada selle otsustavat tähtsust uuendustegevuse, majandusliku progressi ja üldise heaolu seisukohast. Seetõttu on komitee sillana organiseeritud kodanikuühiskonnani asetanud oma tulevase tööprogrammi keskmesse „inimliku ettevõtluse”. Vaid vastutust teadvustava, jõulise ja ideedest pakatava ettevõtluse kaudu, mis saab vabalt areneda, on võimalik Lissaboni eesmärke saavutada.

| 2.25 | Paljusid täiendavaid seisukohti ja üksikasju käsitletakse põhjalikumalt alljärgnevalt, samuti komitee arvamustes „Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (1) ning „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses” (2). |
| --- | --- |

2.25

Paljusid täiendavaid seisukohti ja üksikasju käsitletakse põhjalikumalt alljärgnevalt, samuti komitee arvamustes „Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (1) ning „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses” (2).

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Teaduse ja tehnika areng. Pidevalt areneva kaasaegse teadus- ja arendustegevuse häll on Euroopa ning kui võtta arvesse Kreeka-Egiptuse kultuuripiirkonda ja India-Araabia kultuuripiirkonnaga (3) aegajalt aset leidnud vastastikku viljakaid kokkupuuteid, siis kehtib see ka teaduse hälli kohta üldiselt. Vaatamata ajutistele kõikumistele ja sõdadest tingitud katkestustele olid teadus ja teadustegevus riigipiiridest sõltumata üleeuroopaliselt seotud. Teadus- ja arendustegevuse meetodid ja mõtteviis olid meie tänase Euroopa ühiskonna, selle väärtuste, eluviisi ja elustandardi põhilised teerajajad; teadus- ja arendustegevus olid Euroopa kultuuriruumi tunnus (4). Eeltoodust tulenevate saavutuste edu alus oli käsitööliste leiutajavaimu ja ettevõtliku mõtteviisi ning teaduslike meetodite ja süstemaatika vastastikune mõju ning sellest arenenud tehnoloogiad ja tööstusprotsessid. |
| --- | --- |

3.1

Teaduse ja tehnika areng. Pidevalt areneva kaasaegse teadus- ja arendustegevuse häll on Euroopa ning kui võtta arvesse Kreeka-Egiptuse kultuuripiirkonda ja India-Araabia kultuuripiirkonnaga (3) aegajalt aset leidnud vastastikku viljakaid kokkupuuteid, siis kehtib see ka teaduse hälli kohta üldiselt. Vaatamata ajutistele kõikumistele ja sõdadest tingitud katkestustele olid teadus ja teadustegevus riigipiiridest sõltumata üleeuroopaliselt seotud. Teadus- ja arendustegevuse meetodid ja mõtteviis olid meie tänase Euroopa ühiskonna, selle väärtuste, eluviisi ja elustandardi põhilised teerajajad; teadus- ja arendustegevus olid Euroopa kultuuriruumi tunnus (4). Eeltoodust tulenevate saavutuste edu alus oli käsitööliste leiutajavaimu ja ettevõtliku mõtteviisi ning teaduslike meetodite ja süstemaatika vastastikune mõju ning sellest arenenud tehnoloogiad ja tööstusprotsessid.

| 3.2 | Ühiskonna areng. Teadus- ja arendustegevuse edusammudega peaaegu käsikäes kulgesid otsustavad ühiskondlik-poliitilised arengud, mis viisid vabade kodanikeni kaasaegses, võimude lahususe, demokraatia, põhiõiguste ja sotsiaalseadustega riigis. |
| --- | --- |

3.2

Ühiskonna areng. Teadus- ja arendustegevuse edusammudega peaaegu käsikäes kulgesid otsustavad ühiskondlik-poliitilised arengud, mis viisid vabade kodanikeni kaasaegses, võimude lahususe, demokraatia, põhiõiguste ja sotsiaalseadustega riigis.

| 3.3 | Elutingimuste areng. Ühiste protsesside tulemusena on neis osalenud riikide ja piirkondade inimeste elutingimused muutunud ja paranenud rohkem kui kunagi varem inimkonna ajaloos. Viimase 135 aasta jooksul on rahvastiku keskmine eluiga (5) enam kui kahekordistunud (6). Viimase 50 aasta jooksul on pindalal põhinev põllumajandustoodang peaaegu kolmekordistunud. Kõige edukamates tööstusriikides on alatoitluse asemel kõne all ülekaalulisus, teabepuuduse asemel teabe üleküllus, laste suremuse asemel elanikkonna vananemine. Teadus-, arendus- ja uuendustegevuse käigus väljatöötatud kaasaegse mobiilse tööstusühiskonna oskused ja saavutused hõlmavad kõiki inimarengu ja elukvaliteedi valdkondi. |
| --- | --- |

3.3

Elutingimuste areng. Ühiste protsesside tulemusena on neis osalenud riikide ja piirkondade inimeste elutingimused muutunud ja paranenud rohkem kui kunagi varem inimkonna ajaloos. Viimase 135 aasta jooksul on rahvastiku keskmine eluiga (5) enam kui kahekordistunud (6). Viimase 50 aasta jooksul on pindalal põhinev põllumajandustoodang peaaegu kolmekordistunud. Kõige edukamates tööstusriikides on alatoitluse asemel kõne all ülekaalulisus, teabepuuduse asemel teabe üleküllus, laste suremuse asemel elanikkonna vananemine. Teadus-, arendus- ja uuendustegevuse käigus väljatöötatud kaasaegse mobiilse tööstusühiskonna oskused ja saavutused hõlmavad kõiki inimarengu ja elukvaliteedi valdkondi.

| 3.4 | Energiakasutus. Saavutatud edu oluline tegur oli energial töötavate tööstuslike meetodite, masinate ja transpordivahendite areng ja kasutamine. Energia vabastas inimesed raske füüsilise töö koormast, mitmekordistas nende tootlikkust, andis soojust ja valgust ning võimaldas kujuteldamatut liikuvust, teabevahetust ja kultuurilist arengut. Energiast sai kaasaegse rahvamajanduse „toit ja mootor”. |
| --- | --- |

3.4

Energiakasutus. Saavutatud edu oluline tegur oli energial töötavate tööstuslike meetodite, masinate ja transpordivahendite areng ja kasutamine. Energia vabastas inimesed raske füüsilise töö koormast, mitmekordistas nende tootlikkust, andis soojust ja valgust ning võimaldas kujuteldamatut liikuvust, teabevahetust ja kultuurilist arengut. Energiast sai kaasaegse rahvamajanduse „toit ja mootor”.

| 3.5 | Kliimaprobleemid ja energiavarustus. Kõnealune märkimisväärne areng toob aga kaasa uusi probleeme ja väljakutseid. Globaalne kliimasoojenemine, selle võimalikud tagajärjed ning peatamise strateegiad on mitmete kaugeleulatuvate poliitiliste otsuste (7) ja arvukate uuringute teema (8), osaliselt vastandlike lähenemisviisidega. 2006. aasta oktoobri lõpus avaldatud STERN REVIEW's (9): „The Economics of Climate Change” tõdetakse, et ainuüksi kasvuhoonegaaside põhjustatava globaalse kliimasoojenemise pidurdamine eeldab kulutusi summas ligikaudu 1 % SKTst, mis hõlmab ka täiendavalt vajalikke teadus- ja arendustegevusi. Kuid isegi ilma kliimaprobleemideta on Euroopa (ja maailma!) kindla, säästva energiavarustuse küsimus keskne poliitiline väljakutse, millega toimetulemisel on otsustav roll märgatavalt tõhustatud teadus- ja arendustegevusel (10). |
| --- | --- |

3.5

Kliimaprobleemid ja energiavarustus. Kõnealune märkimisväärne areng toob aga kaasa uusi probleeme ja väljakutseid. Globaalne kliimasoojenemine, selle võimalikud tagajärjed ning peatamise strateegiad on mitmete kaugeleulatuvate poliitiliste otsuste (7) ja arvukate uuringute teema (8), osaliselt vastandlike lähenemisviisidega. 2006. aasta oktoobri lõpus avaldatud STERN REVIEW's (9): „The Economics of Climate Change” tõdetakse, et ainuüksi kasvuhoonegaaside põhjustatava globaalse kliimasoojenemise pidurdamine eeldab kulutusi summas ligikaudu 1 % SKTst, mis hõlmab ka täiendavalt vajalikke teadus- ja arendustegevusi. Kuid isegi ilma kliimaprobleemideta on Euroopa (ja maailma!) kindla, säästva energiavarustuse küsimus keskne poliitiline väljakutse, millega toimetulemisel on otsustav roll märgatavalt tõhustatud teadus- ja arendustegevusel (10).

| 3.6 | Muud probleemid ja väljakutsed
   (11)
  . Kliimamuutus ja energiavarustus ei ole siiski ainsad probleemid. Ka võitlus füüsiliste ja psüühiliste haigustega, puuetega inimeste ning teiste ebasoodsatest tingimustes inimeste elutingimuste parandamine eesmärgiga soodustada nende ametialast arengut ja osalemist teadmisteühiskonnas, demograafiliste muutuste mõjud (s.h gerontoloogia), keerukate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste seoste ning vastastikuste mõjude parem mõistmine, keskkonnakaitse ning meie elu põhialuste ja Euroopa väärtushinnangute süsteemi üldine tagamine ja arendamine on näited olulistest uurimisteemadest, mille kohta on komitee andnud põhjalikke soovitusi varasemates arvamustes, nagu „Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm” (12) ja „Eriprogrammid” (13). |
| --- | --- |

3.6

Muud probleemid ja väljakutsed
   (11)
  . Kliimamuutus ja energiavarustus ei ole siiski ainsad probleemid. Ka võitlus füüsiliste ja psüühiliste haigustega, puuetega inimeste ning teiste ebasoodsatest tingimustes inimeste elutingimuste parandamine eesmärgiga soodustada nende ametialast arengut ja osalemist teadmisteühiskonnas, demograafiliste muutuste mõjud (s.h gerontoloogia), keerukate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste seoste ning vastastikuste mõjude parem mõistmine, keskkonnakaitse ning meie elu põhialuste ja Euroopa väärtushinnangute süsteemi üldine tagamine ja arendamine on näited olulistest uurimisteemadest, mille kohta on komitee andnud põhjalikke soovitusi varasemates arvamustes, nagu „Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm” (12) ja „Eriprogrammid” (13).

| 3.7 | Globaalne konkurents. Euroopa Ühendus seisab teravneva globaalse konkurentsi esitatava väga tõsise väljakutse ees, mille puhul on eriti oluline säilitada Euroopas töökohad, sissetulekute tase ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid. See kehtib USA ja Jaapani majandusliku tugevuse taustal, kuid eriti silmas pidades selliste riikide nagu Hiina (Hiina on seadnud eesmärgiks astuda 2050. aastaks ülemaailmselt juhtiva tehnoloogiarahvana USA asemele! (14)), India ja Brasiilia märkimisväärseid ja üha enam kasvavaid tööstus- ja teadussaavutusi ning arvestades sealseid oluliselt madalamaid töötasusid ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid. Just globaalse konkurentsi, samuti sellega kaasneva teadus- ja arendustegevuse kasvavate investeeringute ülemaailmse võidujooksu taustal, k.a parimate teadlaste ja inseneride ülemaailmse konkurentsi tõttu, peab Euroopa oma asjaomast poliitikat optimeerima. Esmajoones on oluline globaalne, mitte Euroopa-sisene konkurents! |
| --- | --- |

3.7

Globaalne konkurents. Euroopa Ühendus seisab teravneva globaalse konkurentsi esitatava väga tõsise väljakutse ees, mille puhul on eriti oluline säilitada Euroopas töökohad, sissetulekute tase ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid. See kehtib USA ja Jaapani majandusliku tugevuse taustal, kuid eriti silmas pidades selliste riikide nagu Hiina (Hiina on seadnud eesmärgiks astuda 2050. aastaks ülemaailmselt juhtiva tehnoloogiarahvana USA asemele! (14)), India ja Brasiilia märkimisväärseid ja üha enam kasvavaid tööstus- ja teadussaavutusi ning arvestades sealseid oluliselt madalamaid töötasusid ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid. Just globaalse konkurentsi, samuti sellega kaasneva teadus- ja arendustegevuse kasvavate investeeringute ülemaailmse võidujooksu taustal, k.a parimate teadlaste ja inseneride ülemaailmse konkurentsi tõttu, peab Euroopa oma asjaomast poliitikat optimeerima. Esmajoones on oluline globaalne, mitte Euroopa-sisene konkurents!

| 3.8 | Teadus-, arendus- ja uuendustegevuse edumaa. Euroopa konkurentsivõimelist positsiooni on niisiis võimalik säilitada ainult ka tulevikus püsima jääva edumaa kaudu teadusuuringute, tehnilise arengu ja pideva uuendustegevuse valdkonnas, mida ümbritseb demokraatiat, õigusriiklust, poliitilist stabiilsust ja usaldusväärsust, ettevõtlusvabadust, planeerimiskindlust, saavutustahet, saavutuste tunnustamist hõlmav ühiskondlik ja kultuurikeskkond. Euroopa teadusruumi tuleb tugevdada ja edasi arendada. Kõnealusest eesmärgist on nüüdseks saanud küll poliitiliste tahteavalduste tavapärane osa, kuid reaalses tegevuses, reaalsete prioriteetide rakendamisel (nt teaduseelarved) ja vastavates õigusaktides (nt töötasude struktuur (15), maksuõigus (16)) esineb veel selgeid ja kahetsusväärseid puudujääke nii ühenduse kui ka enamiku liikmesriikide tasandil. Olukorra dramaatilisust ei tohiks alahinnata, isegi kui mõnes liikmesriigis on rõõmustav suundumus teatavale paranemisele (17). |
| --- | --- |

3.8

Teadus-, arendus- ja uuendustegevuse edumaa. Euroopa konkurentsivõimelist positsiooni on niisiis võimalik säilitada ainult ka tulevikus püsima jääva edumaa kaudu teadusuuringute, tehnilise arengu ja pideva uuendustegevuse valdkonnas, mida ümbritseb demokraatiat, õigusriiklust, poliitilist stabiilsust ja usaldusväärsust, ettevõtlusvabadust, planeerimiskindlust, saavutustahet, saavutuste tunnustamist hõlmav ühiskondlik ja kultuurikeskkond. Euroopa teadusruumi tuleb tugevdada ja edasi arendada. Kõnealusest eesmärgist on nüüdseks saanud küll poliitiliste tahteavalduste tavapärane osa, kuid reaalses tegevuses, reaalsete prioriteetide rakendamisel (nt teaduseelarved) ja vastavates õigusaktides (nt töötasude struktuur (15), maksuõigus (16)) esineb veel selgeid ja kahetsusväärseid puudujääke nii ühenduse kui ka enamiku liikmesriikide tasandil. Olukorra dramaatilisust ei tohiks alahinnata, isegi kui mõnes liikmesriigis on rõõmustav suundumus teatavale paranemisele (17).

| 3.9 | Teaduslikud ja tehnilised tippsaavutused. Teaduse ja tehnika alased tippsaavutused ja nende ettevõtlusalane rakendamine uuendustegevuse ja konkurentsivõimelise majanduse hüvanguks on otsustav eeldus meie tuleviku kindlustamisel nt energia- ja kliimaprobleemide valdkonnas, meie praeguse positsiooni säilitamisel ja parandamisel globaalses keskkonnas ning Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamisel, et see ei satuks ohtu. Lõppkokkuvõttes teenivad teadus- ja arendustegevus aluseesmärki luua rohkem ja uusi teadmisi. Aga ulatuslikumad teadmised ei aita mitte ainult probleeme lahendada, vaid laiendavad ka meie maailmavaadet, muudavad konfliktsituatsioonid objektiivsemaks ja rikastavad meie kultuuri. |
| --- | --- |

3.9

Teaduslikud ja tehnilised tippsaavutused. Teaduse ja tehnika alased tippsaavutused ja nende ettevõtlusalane rakendamine uuendustegevuse ja konkurentsivõimelise majanduse hüvanguks on otsustav eeldus meie tuleviku kindlustamisel nt energia- ja kliimaprobleemide valdkonnas, meie praeguse positsiooni säilitamisel ja parandamisel globaalses keskkonnas ning Euroopa sotsiaalmudeli edasiarendamisel, et see ei satuks ohtu. Lõppkokkuvõttes teenivad teadus- ja arendustegevus aluseesmärki luua rohkem ja uusi teadmisi. Aga ulatuslikumad teadmised ei aita mitte ainult probleeme lahendada, vaid laiendavad ka meie maailmavaadet, muudavad konfliktsituatsioonid objektiivsemaks ja rikastavad meie kultuuri.

| 3.10 | Traditsiooni taaselustamine. Seega on Euroopa jaoks praegu oluline teadvustada endale oma traditsioonilist positsiooni ennekõike juhtiva teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ruumina ning see taaselustada. Euroopa jõud seisneb tema kodanike suutlikkuses. Seetõttu on oluline seda suutlikkust senisest veelgi rohkem soodustada. Seetõttu on ka oluline teha tunduvalt suuremaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, tõsta nende tõhusust, suurendada tööstuse, kaubanduse ja juhtimise uuendusvalmidust ja uuendusvõimet, soodustada ja tunnustada saavutusi ning kõrvaldada neid pidurdavad takistused. |
| --- | --- |

3.10

Traditsiooni taaselustamine. Seega on Euroopa jaoks praegu oluline teadvustada endale oma traditsioonilist positsiooni ennekõike juhtiva teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ruumina ning see taaselustada. Euroopa jõud seisneb tema kodanike suutlikkuses. Seetõttu on oluline seda suutlikkust senisest veelgi rohkem soodustada. Seetõttu on ka oluline teha tunduvalt suuremaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, tõsta nende tõhusust, suurendada tööstuse, kaubanduse ja juhtimise uuendusvalmidust ja uuendusvõimet, soodustada ja tunnustada saavutusi ning kõrvaldada neid pidurdavad takistused.

| 3.11 | Investeeringute suurendamine. Eelkõige tähendab see, et ühendus ja liikmesriigid peavad veel oluliselt rohkem investeerima teadus- ja arendustegevusse, kodanike vastavasse haridusse ning vajalike teadlaste ja inseneride (mõlemast soost!) koolitamisse. Ennekõike on vajalik siiski ka tööstuse, eriti ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtete valmiduse soodustamine investeerida teadus- ja arendustegevusse ning selle atraktiivsemaks ning tasuvamaks muutmine asjakohaste õiguslike, halduslike, maksualaste (18) ja rahanduslike raamtingimuste kaudu. |
| --- | --- |

3.11

Investeeringute suurendamine. Eelkõige tähendab see, et ühendus ja liikmesriigid peavad veel oluliselt rohkem investeerima teadus- ja arendustegevusse, kodanike vastavasse haridusse ning vajalike teadlaste ja inseneride (mõlemast soost!) koolitamisse. Ennekõike on vajalik siiski ka tööstuse, eriti ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtete valmiduse soodustamine investeerida teadus- ja arendustegevusse ning selle atraktiivsemaks ning tasuvamaks muutmine asjakohaste õiguslike, halduslike, maksualaste (18) ja rahanduslike raamtingimuste kaudu.

| 3.12 | Progressi soosiv ühiskondlik kliima. Selle kõige olulisem eeldus on progressile, uuendustegevusele ja ettevõtlusele avatud ühiskondlik kliima, kus kõnealune suhtumine teostub oma täies ulatuses ning mis mõjutab kõiki poliitikatasandeid nii, et nende abil luuakse vajalikud raamtingimused ja langetatakse asjaomaseid suundaandvaid otsuseid. Samuti on oluline, et seeläbi loodaks uusi töökohti ning et tööstusvaldkonnas tekiks vajalike investeeringute suhtes piisav usaldus ja optimism. Selleks tuleb avalikkusele senisest rohkem tutvustada teaduse ja tehnika saavutusi ja olulisust ning ettevõtlusalaseid esmasaavutusi. Eriti tuleb tunnustada ka seda, et alusuuringud (19) on tulevaste teadmiste ja uuendustegevuse vundament. |
| --- | --- |

3.12

Progressi soosiv ühiskondlik kliima. Selle kõige olulisem eeldus on progressile, uuendustegevusele ja ettevõtlusele avatud ühiskondlik kliima, kus kõnealune suhtumine teostub oma täies ulatuses ning mis mõjutab kõiki poliitikatasandeid nii, et nende abil luuakse vajalikud raamtingimused ja langetatakse asjaomaseid suundaandvaid otsuseid. Samuti on oluline, et seeläbi loodaks uusi töökohti ning et tööstusvaldkonnas tekiks vajalike investeeringute suhtes piisav usaldus ja optimism. Selleks tuleb avalikkusele senisest rohkem tutvustada teaduse ja tehnika saavutusi ja olulisust ning ettevõtlusalaseid esmasaavutusi. Eriti tuleb tunnustada ka seda, et alusuuringud (19) on tulevaste teadmiste ja uuendustegevuse vundament.

| 3.13 | Saavutuste tunnustamine. Ühiskond peab mõistma kõnealuste saavutuste otsustavat rolli meie tänase eluviisi kujunemisel, nende tekkimise eeltingimusi, samuti nendega seotud tööpanust teaduse ja tehnika, ettevõtluse ning kultuuri valdkonnas, seda koolides õpetama ning austama nende eksistentsiaalset tähtsust. |
| --- | --- |

3.13

Saavutuste tunnustamine. Ühiskond peab mõistma kõnealuste saavutuste otsustavat rolli meie tänase eluviisi kujunemisel, nende tekkimise eeltingimusi, samuti nendega seotud tööpanust teaduse ja tehnika, ettevõtluse ning kultuuri valdkonnas, seda koolides õpetama ning austama nende eksistentsiaalset tähtsust.

| 3.14 | Täiendavad eeltingimused. Progress ja püsiv uuendustegevus ei tugine siiski ainult teadusele ja tehnikale, vaid ka kõikide osalejate motivatsioonile, võimetele ja saavutusvalmidusele, samuti uuelaadsetele ärimudelitele, õigetele juhtimismeetoditele ning sobivatele õiguslikele raamtingimustele. |
| --- | --- |

3.14

Täiendavad eeltingimused. Progress ja püsiv uuendustegevus ei tugine siiski ainult teadusele ja tehnikale, vaid ka kõikide osalejate motivatsioonile, võimetele ja saavutusvalmidusele, samuti uuelaadsetele ärimudelitele, õigetele juhtimismeetoditele ning sobivatele õiguslikele raamtingimustele.

| 3.15 | Riski aktsepteerimine. Uute teadustegevuse lähenemisviiside, uuenduslike tehnoloogiate, tootmisprotsesside või ärimudelite arendamiseks on oluline aktsepteerida teatud ebaõnnestumise või kahjude riski, sest tavaliselt on uue lähenemisviisi eeliseid, aga ka puudusi ja kõrvalmõjusid võimalik ära tunda alles praktikasse rakendamisel ja konkurentsis võistlevate meetoditega. Ka ebaõnnestumine on teadmiste kogumine. Võimalus ja risk on ühe medali kaks külge. Põhimõtteliselt peaks uuendustegevuse oodatav kasu kaaluma üles sellega seotud võimalikud riskid. Erilist hindamist nõuavad võimalikud riskid ühiskonnale. Lisaks võiks kaaluda, kas ei oleks võimalik vähemalt VKEde jaoks luua — nt Euroopa Investeerimispanga juures — riskifondi, mis kergendaks ettevõtetel võimalike kahjude või kaotuste katmist. |
| --- | --- |

3.15

Riski aktsepteerimine. Uute teadustegevuse lähenemisviiside, uuenduslike tehnoloogiate, tootmisprotsesside või ärimudelite arendamiseks on oluline aktsepteerida teatud ebaõnnestumise või kahjude riski, sest tavaliselt on uue lähenemisviisi eeliseid, aga ka puudusi ja kõrvalmõjusid võimalik ära tunda alles praktikasse rakendamisel ja konkurentsis võistlevate meetoditega. Ka ebaõnnestumine on teadmiste kogumine. Võimalus ja risk on ühe medali kaks külge. Põhimõtteliselt peaks uuendustegevuse oodatav kasu kaaluma üles sellega seotud võimalikud riskid. Erilist hindamist nõuavad võimalikud riskid ühiskonnale. Lisaks võiks kaaluda, kas ei oleks võimalik vähemalt VKEde jaoks luua — nt Euroopa Investeerimispanga juures — riskifondi, mis kergendaks ettevõtetel võimalike kahjude või kaotuste katmist.

4.   Haridus, väljaõpe, koolitus ja täiendõpe

| 4.1 | Teadmiste baas. Teadmised rajanevad kahel võrdväärsel sambal: haridus ja teadustegevus. Uusi teadmisi saab ammutada vaid teadus- ja arendustegevuse kaudu. Selleks vajaliku aluse moodustavad olemasolevad teadmised, mida tuleb hariduse, väljaõppe, koolituse ja täiendõppe abil edasi anda ja kinnistada. Sealjuures on olulised järgmised eesmärgid. |
| --- | --- |

4.1

Teadmiste baas. Teadmised rajanevad kahel võrdväärsel sambal: haridus ja teadustegevus. Uusi teadmisi saab ammutada vaid teadus- ja arendustegevuse kaudu. Selleks vajaliku aluse moodustavad olemasolevad teadmised, mida tuleb hariduse, väljaõppe, koolituse ja täiendõppe abil edasi anda ja kinnistada. Sealjuures on olulised järgmised eesmärgid.

| 4.1.1 | Algteadmised. Üheltpoolt tuleb tagada, et kõigil kodanikel oleks algteadmised teadusest, tehnikast ja majandusest ning nende toimimisest ja olulistest aluspõhimõtetest. Vaid nii on võimalik, et kodanikud suudaksid hinnata tihti mitte väga lihtsaid seoseid, mille tundmine on oluline ka teadliku poliitilise arvamuse tekkimiseks. Vastavalt tuleb kõikide kooliastmete õppekavad ja eraldatud õppeaeg suunata sellele, et juhatada lapsed ja noored näitlikke ja huvitavaid selgitusi ja õppematerjale kasutades sammsammult teaduse, tehnika, majanduse mõttemaailma ning olemasoleva teadmiste varamu (20) juurde ning teadvustada neile teadustöö, tehnika arengu, uuenduslike majanduslike ja sotsiaalsete tegutsemisviiside ning samuti üldiselt teadmisteühiskonna olulist osa nende tulevikus ja võimalustes. Selle saavutamiseks tuleb õppekavade vastavale osale anda oluliselt suurem kaal. Komitee tervitab ning toetab kõnealust teemat käsitleva Rocard'i (21) raporti soovitusi. |
| --- | --- |

4.1.1

Algteadmised. Üheltpoolt tuleb tagada, et kõigil kodanikel oleks algteadmised teadusest, tehnikast ja majandusest ning nende toimimisest ja olulistest aluspõhimõtetest. Vaid nii on võimalik, et kodanikud suudaksid hinnata tihti mitte väga lihtsaid seoseid, mille tundmine on oluline ka teadliku poliitilise arvamuse tekkimiseks. Vastavalt tuleb kõikide kooliastmete õppekavad ja eraldatud õppeaeg suunata sellele, et juhatada lapsed ja noored näitlikke ja huvitavaid selgitusi ja õppematerjale kasutades sammsammult teaduse, tehnika, majanduse mõttemaailma ning olemasoleva teadmiste varamu (20) juurde ning teadvustada neile teadustöö, tehnika arengu, uuenduslike majanduslike ja sotsiaalsete tegutsemisviiside ning samuti üldiselt teadmisteühiskonna olulist osa nende tulevikus ja võimalustes. Selle saavutamiseks tuleb õppekavade vastavale osale anda oluliselt suurem kaal. Komitee tervitab ning toetab kõnealust teemat käsitleva Rocard'i (21) raporti soovitusi.

| 4.1.2 | Stiimulid elukutsevalikuks. Teisalt tuleb vastavaid andeid ilmutavaid lapsi innustada valima endale vastav elukutse ja alustama teadaolevalt raskeid õpinguid ning anda neile selleks tugevad alusteadmised. Ka siin on tarvis, et koolide, eriti gümnaasiumide õppekavad pakuksid laiendatud ja kvaliteetset õpet. |
| --- | --- |

4.1.2

Stiimulid elukutsevalikuks. Teisalt tuleb vastavaid andeid ilmutavaid lapsi innustada valima endale vastav elukutse ja alustama teadaolevalt raskeid õpinguid ning anda neile selleks tugevad alusteadmised. Ka siin on tarvis, et koolide, eriti gümnaasiumide õppekavad pakuksid laiendatud ja kvaliteetset õpet.

| 4.1.3 | Järelejõudmisvajadus laiuti ja sügavuti. Seega on loodusteaduslike ja tehniliste ainete õpetamisel selge järelejõudmisvajadus. See ei muuda asjaolu, et loomulikult tuleb kõiki andeid laialdaselt edendada, st ka sotsiaal- ja majandusteaduse valdkonnas ning inim- ja humanitaarteaduse ainetes. Laiade masside põhjalik väljaõpe, mis nõuab ka õpilaste saavutusvalmidust ja distsipliini, on sama oluline kui teadusliku eliidi harimine. Kvaliteetsed haridusasutused algkoolidest ülikoolideni on üldiselt haridus- ja teadussõbraliku ühiskonna tekkimise põhieeldus. |
| --- | --- |

4.1.3

Järelejõudmisvajadus laiuti ja sügavuti. Seega on loodusteaduslike ja tehniliste ainete õpetamisel selge järelejõudmisvajadus. See ei muuda asjaolu, et loomulikult tuleb kõiki andeid laialdaselt edendada, st ka sotsiaal- ja majandusteaduse valdkonnas ning inim- ja humanitaarteaduse ainetes. Laiade masside põhjalik väljaõpe, mis nõuab ka õpilaste saavutusvalmidust ja distsipliini, on sama oluline kui teadusliku eliidi harimine. Kvaliteetsed haridusasutused algkoolidest ülikoolideni on üldiselt haridus- ja teadussõbraliku ühiskonna tekkimise põhieeldus.

| 4.1.4 | Euroopa teadmisteruum. Lisaks kordab komitee oma soovitust arendada jõulisema riikideülese koostööga õppimise, uuendus- ja teadustegevuse valdkonnas välja ühine Euroopa teadmisteruum, mis täiendab ja täiustab Euroopa teadusruumi. Selleks tuleb võimalikult kiiresti kaotada siseturu takistused, mis raskendavad üleminekut Euroopa teadmisteühiskonda. Komitee viitab siinkohal oma arvamusele „Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (22). |
| --- | --- |

4.1.4

Euroopa teadmisteruum. Lisaks kordab komitee oma soovitust arendada jõulisema riikideülese koostööga õppimise, uuendus- ja teadustegevuse valdkonnas välja ühine Euroopa teadmisteruum, mis täiendab ja täiustab Euroopa teadusruumi. Selleks tuleb võimalikult kiiresti kaotada siseturu takistused, mis raskendavad üleminekut Euroopa teadmisteühiskonda. Komitee viitab siinkohal oma arvamusele „Tee Euroopa teadmistepõhise ühiskonnani — organiseeritud kodanikuühiskonna panus Lissaboni strateegiasse” (22).

| 4.1.5 | Elukestev õpe ja liikuvus. Oluline roll on siin elukestva õppe stiimulitel ja meetmetel: elukestev õpe on teadmisteühiskonna võti. See hõlmab ka inimeste liikuvuse veelgi intensiivsemat edendamist liikmesriikide poolt ning ühenduse vastavate tõhusate programmide (Erasmus, Marie Curie) tugevdamist. Liikuvus võrgustab Euroopa ja aitab kaasa pädevuste omandamisele ja ülekandmisele. Tagada tuleb töötajate, teadlaste ja üliõpilaste üleeuroopaline vaba liikumine ning sellega peavad kaasnema vastuvõetavad sissetulekud, töötingimused ja toetus perekondadele. Selleks tuleb parandada ka üleeuroopalist juurdepääsu teabele vabade töökohtade kohta kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.1.5

Elukestev õpe ja liikuvus. Oluline roll on siin elukestva õppe stiimulitel ja meetmetel: elukestev õpe on teadmisteühiskonna võti. See hõlmab ka inimeste liikuvuse veelgi intensiivsemat edendamist liikmesriikide poolt ning ühenduse vastavate tõhusate programmide (Erasmus, Marie Curie) tugevdamist. Liikuvus võrgustab Euroopa ja aitab kaasa pädevuste omandamisele ja ülekandmisele. Tagada tuleb töötajate, teadlaste ja üliõpilaste üleeuroopaline vaba liikumine ning sellega peavad kaasnema vastuvõetavad sissetulekud, töötingimused ja toetus perekondadele. Selleks tuleb parandada ka üleeuroopalist juurdepääsu teabele vabade töökohtade kohta kõigis liikmesriikides.

| 4.2 | Erialahariduse standard. See tähendab ka, et tuleb tagada, et ülikoolides ja tehnikakõrgkoolides antav teaduslik-tehniline erialaharidus vastaks vähemalt kõrgeimale rahvusvahelisele standardile: teadus- ja uuendustegevuse olulisim ressurss on kõrgeima kvalifikatsiooniga ning motiveeritud mõlemast soost teadlased ja insenerid, kes säilitavad ja arendavad oma erialast pädevust elukestva õppe käigus kogu tööelu jooksul ning kelle hulgas on piisavalt neid, kes suudavad kanda juhirolli ja viia raskeimates valdkondades ellu esmasaavutusi. |
| --- | --- |

4.2

Erialahariduse standard. See tähendab ka, et tuleb tagada, et ülikoolides ja tehnikakõrgkoolides antav teaduslik-tehniline erialaharidus vastaks vähemalt kõrgeimale rahvusvahelisele standardile: teadus- ja uuendustegevuse olulisim ressurss on kõrgeima kvalifikatsiooniga ning motiveeritud mõlemast soost teadlased ja insenerid, kes säilitavad ja arendavad oma erialast pädevust elukestva õppe käigus kogu tööelu jooksul ning kelle hulgas on piisavalt neid, kes suudavad kanda juhirolli ja viia raskeimates valdkondades ellu esmasaavutusi.

| 4.3 | Võimalused kõigile. Progress ja edu on tulevikus rohkem kui kunagi varem struktureeritud tööjaotusega meeskonnatöö tulemus, mille puhul on oluline, et kõigile osalejatele pakutakse vastavalt nende annetele, suutlikkusele ja loovusele parimaid arengu- ja omaalgatusvõimalusi. Kuid see nõuab, et koolisüsteemid oleksid piisavalt paindlikud, et kõigile annetele, nt ka hilisema arenguga laste puhul, pakutakse optimaalse hariduse võimalust. Lisaks on vastava kõrge kvaliteediga haridusasutused väga olulised erialaspetsialistide kogu kvalifikatsioonispektri jaoks, mis on nii täna kui tulevikus vajalik tehniliste, teaduslike ja majanduslike ülesannete ulatusliku paleti jaoks. |
| --- | --- |

4.3

Võimalused kõigile. Progress ja edu on tulevikus rohkem kui kunagi varem struktureeritud tööjaotusega meeskonnatöö tulemus, mille puhul on oluline, et kõigile osalejatele pakutakse vastavalt nende annetele, suutlikkusele ja loovusele parimaid arengu- ja omaalgatusvõimalusi. Kuid see nõuab, et koolisüsteemid oleksid piisavalt paindlikud, et kõigile annetele, nt ka hilisema arenguga laste puhul, pakutakse optimaalse hariduse võimalust. Lisaks on vastava kõrge kvaliteediga haridusasutused väga olulised erialaspetsialistide kogu kvalifikatsioonispektri jaoks, mis on nii täna kui tulevikus vajalik tehniliste, teaduslike ja majanduslike ülesannete ulatusliku paleti jaoks.

| 4.4 | Võrgustike loomine. Eriti koolituse ja täiendõppe puhul on vaja hariduse, teadustegevuse ja tööstusliku rakendamise veelgi tugevamat võrgustikku, millel on ilmselge seos elukestva õppe ja liikuvuse teemaga (vt punkt 4.1.5) Tarvis on ka ülikoolide ja tehnikaülikoolide/tehnikakõrgkoolide tugevamat piiriülest võrgustikku. Komitee tervitab seetõttu Euroopa Tehnoloogiainstituudi (23) asutamise kavatsust ka sellest aspektist lähtudes; instituut peab andma panuse ühenduse ja liikmesriikide uuendussuutlikkuse edasiarendamisse, sidudes kõrgeimal tasemel haridus-, teadus- ja uuendustegevusi. Haridusest ja väljaõppest kaugemale minnes puudutab viimatimainitu ka tööstusettevõtete ühist konkurentsieelset uurimist ja arendamist (24), nagu nt autotööstuse parendatud mootoritehnoloogiate ühine arendamine. |
| --- | --- |

4.4

Võrgustike loomine. Eriti koolituse ja täiendõppe puhul on vaja hariduse, teadustegevuse ja tööstusliku rakendamise veelgi tugevamat võrgustikku, millel on ilmselge seos elukestva õppe ja liikuvuse teemaga (vt punkt 4.1.5) Tarvis on ka ülikoolide ja tehnikaülikoolide/tehnikakõrgkoolide tugevamat piiriülest võrgustikku. Komitee tervitab seetõttu Euroopa Tehnoloogiainstituudi (23) asutamise kavatsust ka sellest aspektist lähtudes; instituut peab andma panuse ühenduse ja liikmesriikide uuendussuutlikkuse edasiarendamisse, sidudes kõrgeimal tasemel haridus-, teadus- ja uuendustegevusi. Haridusest ja väljaõppest kaugemale minnes puudutab viimatimainitu ka tööstusettevõtete ühist konkurentsieelset uurimist ja arendamist (24), nagu nt autotööstuse parendatud mootoritehnoloogiate ühine arendamine.

5.   Finantsküsimused ja menetlused

| 5.1 | Investeerimine on kõikide osalejate ülesanne. Ühendus, liikmesriigid ja erasektor peavad andma endast parima, st oluliselt rohkem kui praegu, et teha hariduse, teadus- ja arendustegevuse jaoks vajalikke investeeringuid. |
| --- | --- |

5.1

Investeerimine on kõikide osalejate ülesanne. Ühendus, liikmesriigid ja erasektor peavad andma endast parima, st oluliselt rohkem kui praegu, et teha hariduse, teadus- ja arendustegevuse jaoks vajalikke investeeringuid.

| 5.2 | Barcelona eesmärk. Kõik asjaomased osapooled peavad võtma väga tõsiselt Lissaboni strateegia realiseerimiseks seatud Barcelona eesmärki ning jõuliselt selle saavutamise poole püüdlema, et teadus- ja arendustegevuse investeeringute ülemaailmses konkurentsis mitte viimaseks jääda. Kõnealuse eesmärgi kohaselt tuleb ELi teadus- ja arendustegevusse suunatavaid kogukulutusi suurendada nii, et 2010. aastaks jõuaksid need ligikaudu 3 %ni SKTst. Kaks kolmandikku selleks vajalikest investeeringutest peaks tulema erasektorist. |
| --- | --- |

5.2

Barcelona eesmärk. Kõik asjaomased osapooled peavad võtma väga tõsiselt Lissaboni strateegia realiseerimiseks seatud Barcelona eesmärki ning jõuliselt selle saavutamise poole püüdlema, et teadus- ja arendustegevuse investeeringute ülemaailmses konkurentsis mitte viimaseks jääda. Kõnealuse eesmärgi kohaselt tuleb ELi teadus- ja arendustegevusse suunatavaid kogukulutusi suurendada nii, et 2010. aastaks jõuaksid need ligikaudu 3 %ni SKTst. Kaks kolmandikku selleks vajalikest investeeringutest peaks tulema erasektorist.

| 5.3 | Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 7. raamprogrammi võimendav mõju. 2006. aasta detsembris võttis nõukogu vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi (RP7) 2007–2013 eelarve, mis on oma ligi 50 miljardi euroga oluliselt suurem eelnenud programmide eelarvest. See on Euroopa poliitika järgmine väga tähelepanuväärne edusamm, mida komitee on olulisel määral toetanud. Ettenähtud 50 miljardi euro suuruse eelarvega oleks ühendusepoolne panus Barcelona eesmärgiks seatud investeeringutest teadus- ja arendustegevusse siiski vaid umbes 2 %, st üks viiekümnendik (!). Nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmeid kordi rõhutanud, ei piisa sellest siiski ühenduse toetuste vajaliku võimendusefekti ja integratsioonitoime saavutamiseks liikmesriikide toetuspoliitikale ja tööstuse nõutavale investeeringuvalmidusele ja seal vajaliku olulise kasvu vallandamiseks, mis on vajalik Barcelona eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

5.3

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 7. raamprogrammi võimendav mõju. 2006. aasta detsembris võttis nõukogu vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse 7. raamprogrammi (RP7) 2007–2013 eelarve, mis on oma ligi 50 miljardi euroga oluliselt suurem eelnenud programmide eelarvest. See on Euroopa poliitika järgmine väga tähelepanuväärne edusamm, mida komitee on olulisel määral toetanud. Ettenähtud 50 miljardi euro suuruse eelarvega oleks ühendusepoolne panus Barcelona eesmärgiks seatud investeeringutest teadus- ja arendustegevusse siiski vaid umbes 2 %, st üks viiekümnendik (!). Nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmeid kordi rõhutanud, ei piisa sellest siiski ühenduse toetuste vajaliku võimendusefekti ja integratsioonitoime saavutamiseks liikmesriikide toetuspoliitikale ja tööstuse nõutavale investeeringuvalmidusele ja seal vajaliku olulise kasvu vallandamiseks, mis on vajalik Barcelona eesmärgi saavutamiseks.

| 5.4 | Korratav soovitus. Eelkõige silmas pidades rajatavat Euroopa Tehnoloogiainstituuti ning tungivat vajadust uurimis- ja arendustööde hulga suurendamise järele kliimasõbraliku säästva energiavarustuse kohta, kordab komitee oma varasemat soovitust (25) tõsta ühenduse toetuste osa 2008. aastal eelseisva ELi eelarve läbivaatamise käigus esimese sammuna poole võrra, st ligikaudu 3 %ni Barcelona eesmärgis seatud kõikidest investeeringutest. See oleks ühenduse poolt eriti tõhus meede, saavutamaks üha olulisemaid Lissaboni ja Barcelona eesmärke kiiremini kui praegu ette näha ning lahendamaks tõhusamalt ja kiiremini ülanimetatud probleeme. |
| --- | --- |

5.4

Korratav soovitus. Eelkõige silmas pidades rajatavat Euroopa Tehnoloogiainstituuti ning tungivat vajadust uurimis- ja arendustööde hulga suurendamise järele kliimasõbraliku säästva energiavarustuse kohta, kordab komitee oma varasemat soovitust (25) tõsta ühenduse toetuste osa 2008. aastal eelseisva ELi eelarve läbivaatamise käigus esimese sammuna poole võrra, st ligikaudu 3 %ni Barcelona eesmärgis seatud kõikidest investeeringutest. See oleks ühenduse poolt eriti tõhus meede, saavutamaks üha olulisemaid Lissaboni ja Barcelona eesmärke kiiremini kui praegu ette näha ning lahendamaks tõhusamalt ja kiiremini ülanimetatud probleeme.

| 5.4.1 | Võidujooks Hiinaga. Näiteks Hiina asjaomased jõupingutused uurimistegevuse valdkonnas kasvavad kiiresti ning Euroopa peab andma endast kõik, et mitte kaotada ülemaailmselt oluliste ja vajalike tehnoloogiate turge rahvusvahelistele konkurentidele. Siiski ei ole võimalik poliitiliselt usutavalt nõuda vajalikke investeeringuid erasektorilt seni, kui ühendus ja liikmesriigid isegi oma osa nende enda määratletud Barcelona eesmärgist eraldanud ei ole. |
| --- | --- |

5.4.1

Võidujooks Hiinaga. Näiteks Hiina asjaomased jõupingutused uurimistegevuse valdkonnas kasvavad kiiresti ning Euroopa peab andma endast kõik, et mitte kaotada ülemaailmselt oluliste ja vajalike tehnoloogiate turge rahvusvahelistele konkurentidele. Siiski ei ole võimalik poliitiliselt usutavalt nõuda vajalikke investeeringuid erasektorilt seni, kui ühendus ja liikmesriigid isegi oma osa nende enda määratletud Barcelona eesmärgist eraldanud ei ole.

| 5.4.2 | Liikmesriikidepoolne põhirahastamine. Liikmesriigid peaksid tagama vähemalt oma ülikoolide ja teadusasutuste piisava põhirahastamise, et oleks üldse võimalik oodataval määral kasutada kaasrahastamise võimalust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 7. raamprogrammi kaudu. |
| --- | --- |

5.4.2

Liikmesriikidepoolne põhirahastamine. Liikmesriigid peaksid tagama vähemalt oma ülikoolide ja teadusasutuste piisava põhirahastamise, et oleks üldse võimalik oodataval määral kasutada kaasrahastamise võimalust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 7. raamprogrammi kaudu.

| 5.5 | Riigiabi andmise ühenduse raamistik. Ühenduse riigiabi eeskirjad (E state aid) tuleks kujundada nii, et see julgustaks liikmesriike ja annaks neile vajalik tegevusvabadus toetada senisest tugevamini, tõhusamalt ja vähem bürokraatlikult ülikoolide, teadus- ja uurimisasutuste ning tööstusettevõtete teadus- ja arendusprojekte ning selleks vajalikke võrgustikke. Seetõttu tuleb hoolikalt uurida, kas „Teadus-, arendus- ja uuendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistik” (26) seda eesmärki tõepoolest toetab. |
| --- | --- |

5.5

Riigiabi andmise ühenduse raamistik. Ühenduse riigiabi eeskirjad (E state aid) tuleks kujundada nii, et see julgustaks liikmesriike ja annaks neile vajalik tegevusvabadus toetada senisest tugevamini, tõhusamalt ja vähem bürokraatlikult ülikoolide, teadus- ja uurimisasutuste ning tööstusettevõtete teadus- ja arendusprojekte ning selleks vajalikke võrgustikke. Seetõttu tuleb hoolikalt uurida, kas „Teadus-, arendus- ja uuendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistik” (26) seda eesmärki tõepoolest toetab.

| 5.6 | Liikmesriikide eelarveõigus. Liikmesriikide eelarveõigus peaks võimaldama seda, et teadus- ja arendusmeetmete toetamisel võiks vahendite kasutamine/ülekandmine toimuda paindlikult, sõltuvalt asjaomase projekti edenemisest, näiteks, et eraldatud vahendeid oleks võimalik üle kanda järgmisse kalendri- või eelarveaastasse. |
| --- | --- |

5.6

Liikmesriikide eelarveõigus. Liikmesriikide eelarveõigus peaks võimaldama seda, et teadus- ja arendusmeetmete toetamisel võiks vahendite kasutamine/ülekandmine toimuda paindlikult, sõltuvalt asjaomase projekti edenemisest, näiteks, et eraldatud vahendeid oleks võimalik üle kanda järgmisse kalendri- või eelarveaastasse.

| 5.7 | Teaduse infrastruktuuri väljaarendamine. Lisaks on komitee korduvalt (27) soovitanud kasutada oluliselt suuremat osa ühenduse struktuurifondi vahenditest teaduse infrastruktuuri väljaarendamiseks. Siin tuleks suuresti kasuks ka Euroopa Investeerimispanga vahendid. |
| --- | --- |

5.7

Teaduse infrastruktuuri väljaarendamine. Lisaks on komitee korduvalt (27) soovitanud kasutada oluliselt suuremat osa ühenduse struktuurifondi vahenditest teaduse infrastruktuuri väljaarendamiseks. Siin tuleks suuresti kasuks ka Euroopa Investeerimispanga vahendid.

| 5.8 | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) potentsiaal. Samuti on vaja VKEde ja eriti alustavate ettevõtete uuendustegevuse potentsiaali rohkem tugevdada ning luua üldiselt rohkem ajendeid vastavate investeeringute tegemiseks tööstusettevõtete poolt. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee viitab lisaks oma soovitustele (28) dokumendis „Ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitlev mitmeaastane programm” ja sellega seoses eriti olulisele teadmistel põhineva majanduse edendamisele. Asjaolu, et 98 % kõikidest Euroopa Liidu ettevõtetest on VKEd, muudab eriti selgeks uuendusvõime tugevdamise tähtsuse nimetatud ettevõtete kategoorias (mistõttu tervitab komitee seda, et 7. raamprogrammis on VKEde poolt ja VKEde jaoks reserveeritud 1,3 miljardit eurot). Praegu VKEdele kehtivad raskendavad eeskirjad tuleks üle kontrollida ja võimalikult vähebürokraatlikuks muuta. Lisaks võiksid ametkonnad erainvestorite (business angels) kaudu osutada abi toetusvõimalustele juurdepääsul. Euroopa Liit võib teiste riikide sellekohasest toetuspoliitikast eeskuju võtta. |
| --- | --- |

5.8

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) potentsiaal. Samuti on vaja VKEde ja eriti alustavate ettevõtete uuendustegevuse potentsiaali rohkem tugevdada ning luua üldiselt rohkem ajendeid vastavate investeeringute tegemiseks tööstusettevõtete poolt. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee viitab lisaks oma soovitustele (28) dokumendis „Ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid) käsitlev mitmeaastane programm” ja sellega seoses eriti olulisele teadmistel põhineva majanduse edendamisele. Asjaolu, et 98 % kõikidest Euroopa Liidu ettevõtetest on VKEd, muudab eriti selgeks uuendusvõime tugevdamise tähtsuse nimetatud ettevõtete kategoorias (mistõttu tervitab komitee seda, et 7. raamprogrammis on VKEde poolt ja VKEde jaoks reserveeritud 1,3 miljardit eurot). Praegu VKEdele kehtivad raskendavad eeskirjad tuleks üle kontrollida ja võimalikult vähebürokraatlikuks muuta. Lisaks võiksid ametkonnad erainvestorite (business angels) kaudu osutada abi toetusvõimalustele juurdepääsul. Euroopa Liit võib teiste riikide sellekohasest toetuspoliitikast eeskuju võtta.

6.   Struktuurilised aspektid ja raamtingimused

| 6.1 | Viide muudele ja varasematele aruannetele. Siinkohal viitab komitee esmalt mõlemale hiljuti avaldatud komisjoni teatisele (29) uuendustegevuse kohta ning suurepärasele Aho aruandele (30). Lisaks viitab komitee oma arvamusele „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses” (31), milles esitatud väited kattuvad paljuski käesolevas tekstis esitatutega, kuid milles käsitletakse mitmeid siin mainitud teemasid palju põhjalikumalt. |
| --- | --- |

6.1

Viide muudele ja varasematele aruannetele. Siinkohal viitab komitee esmalt mõlemale hiljuti avaldatud komisjoni teatisele (29) uuendustegevuse kohta ning suurepärasele Aho aruandele (30). Lisaks viitab komitee oma arvamusele „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses” (31), milles esitatud väited kattuvad paljuski käesolevas tekstis esitatutega, kuid milles käsitletakse mitmeid siin mainitud teemasid palju põhjalikumalt.

| 6.2 | Uuendustegevus on midagi enamat. Rõhutades ja täiendades ülalmainitud aruandeid, kordab komitee, et progress ja uuendustegevus ei tugine siiski ainult teadusele ja tehnikale, vaid ka teadmiste muutmisele uuteks, paremateks protsessideks ja toodeteks, uudsetele ärimudelitele ning õigetele juhtimismeetoditele. Seega on olulised ka uuenduslik ettevõtlus ja ettevõlusalgatused. Progress ja uuendustegevus põhinevad ka uudsetel teenustel, tervishoiu edasiarendamisel ning üldiselt sotsiaalsete küsimuste paremal lahendamisel majanduslike piirangute kontekstis, üks näide siinkohal on komitee käsitletud flexicurity kontseptsioon (32). |
| --- | --- |

6.2

Uuendustegevus on midagi enamat. Rõhutades ja täiendades ülalmainitud aruandeid, kordab komitee, et progress ja uuendustegevus ei tugine siiski ainult teadusele ja tehnikale, vaid ka teadmiste muutmisele uuteks, paremateks protsessideks ja toodeteks, uudsetele ärimudelitele ning õigetele juhtimismeetoditele. Seega on olulised ka uuenduslik ettevõtlus ja ettevõlusalgatused. Progress ja uuendustegevus põhinevad ka uudsetel teenustel, tervishoiu edasiarendamisel ning üldiselt sotsiaalsete küsimuste paremal lahendamisel majanduslike piirangute kontekstis, üks näide siinkohal on komitee käsitletud flexicurity kontseptsioon (32).

| 6.3 | Uuendustegevus — samm tundmatusse. Uuendustegevus tähendab niisiis seni tähelepanuta jäänud uute tehnoloogiate, protsesside, organisatsioonimeetodite, ärimudelite, väljaõppemudelite jne kavandamist ja ellurakendamist. Seepärast on nende tõhusust võimalik tõestada enamasti alles tagantjärele, kui need on end praktilises konkurentsis tõestanud. |
| --- | --- |

6.3

Uuendustegevus — samm tundmatusse. Uuendustegevus tähendab niisiis seni tähelepanuta jäänud uute tehnoloogiate, protsesside, organisatsioonimeetodite, ärimudelite, väljaõppemudelite jne kavandamist ja ellurakendamist. Seepärast on nende tõhusust võimalik tõestada enamasti alles tagantjärele, kui need on end praktilises konkurentsis tõestanud.

| 6.4 | Paindlikud õigusaktid. Samal ajal koostatakse õigusakte juba olemasolevate teadmiste baasil. Sel põhjusel on oluline, et asjaomased õigusaktid jätaksid piisaval määral mängu- ja manööverdamisruumi, s.o piisavalt mitmuslikust ja muudetavust, et anda ka uutele, varem kaalumata ideedele teostumisvõimalus ning mitte lasta neil juba ette hääbuda, kuna nad ei sobi liiga üksikasjalike õigusaktide raamistikku. Seega tuleb kõikide õigusaktide puhul tagada, et põhimõttelised küsimused oleksid käsitletud ja reguleeritud, kuid sealjuures tuleb vältida liialt üksikasjadesse laskuvaid eeskirju. Ülereguleerimine ja piiravate eeskirjade ülemäärasus, isegi kui need kehtestatakse heade kavatsustega, lämmatavad ja takistavad uuendustegevust Seetõttu toetab komitee kõiki jõupingutusi õigusaktide lihtsustamiseks ning neis leiduvate üleliigsete ja/või põhjendamatult piiravate eeskirjade kontrollimiseks. See aitab kaasa ka ekspertide vabastamisele (vt all) ebavajalikust bürokraatiast. Lisaks ei tohi üksikute inimeste vead põhjustada ülereguleerimist kõigi jaoks. |
| --- | --- |

6.4

Paindlikud õigusaktid. Samal ajal koostatakse õigusakte juba olemasolevate teadmiste baasil. Sel põhjusel on oluline, et asjaomased õigusaktid jätaksid piisaval määral mängu- ja manööverdamisruumi, s.o piisavalt mitmuslikust ja muudetavust, et anda ka uutele, varem kaalumata ideedele teostumisvõimalus ning mitte lasta neil juba ette hääbuda, kuna nad ei sobi liiga üksikasjalike õigusaktide raamistikku. Seega tuleb kõikide õigusaktide puhul tagada, et põhimõttelised küsimused oleksid käsitletud ja reguleeritud, kuid sealjuures tuleb vältida liialt üksikasjadesse laskuvaid eeskirju. Ülereguleerimine ja piiravate eeskirjade ülemäärasus, isegi kui need kehtestatakse heade kavatsustega, lämmatavad ja takistavad uuendustegevust Seetõttu toetab komitee kõiki jõupingutusi õigusaktide lihtsustamiseks ning neis leiduvate üleliigsete ja/või põhjendamatult piiravate eeskirjade kontrollimiseks. See aitab kaasa ka ekspertide vabastamisele (vt all) ebavajalikust bürokraatiast. Lisaks ei tohi üksikute inimeste vead põhjustada ülereguleerimist kõigi jaoks.

| 6.5 | Teadustegevuse vabadus. Veelkord: uuendustegevus eeldab ettevõtjate piisavat tegutsemisvabadust. Teadustegevuse vabadus, ka vabadus sisuga mitteseonduvatest, piiravatest või lausa ideoloogilistest nõuetest (33), on loomingulise teaduse ja uute avastuste ja leiutiste põhieeldus, kahjustamata sealjuures eetiliste küsimuste õigsussätted ning kasutades asjakohaselt eraldatud toetusi. |
| --- | --- |

6.5

Teadustegevuse vabadus. Veelkord: uuendustegevus eeldab ettevõtjate piisavat tegutsemisvabadust. Teadustegevuse vabadus, ka vabadus sisuga mitteseonduvatest, piiravatest või lausa ideoloogilistest nõuetest (33), on loomingulise teaduse ja uute avastuste ja leiutiste põhieeldus, kahjustamata sealjuures eetiliste küsimuste õigsussätted ning kasutades asjakohaselt eraldatud toetusi.

| 6.6 | CESE 1566/2006 taaskinnitamine. Seoses muude oluliste aspektidega viidatakse punktis 5.1 nimetatud arvamusele (34) ning rõhutatakse tugevalt selles esitatud väiteid. Nimetatud arvamuse punktides 4.7 — 4.11 antakse soovitusi järgmiste siinkohal olulistele teemade kohta: loodusteadmiste muutmine uuenduslikuks tooteks, uuenduslikuks protsessiks ja uuenduslikukeks teenusteks; liikuvus akadeemiliste ja tööstusringkondade vahel; avalikkusele kättesaadavad teabesüsteemid; klastrid; alustavad ettevõtted; alusuuringud; uuenduslik toode; riigihanked; intellektuaalomand ja ühenduse patent; patendi eelneva avaldamise tähtaeg, mis ei ohusta leiutise uudsust; keeleprobleem; uute liikmesriikide eriolukord. |
| --- | --- |

6.6

CESE 1566/2006 taaskinnitamine. Seoses muude oluliste aspektidega viidatakse punktis 5.1 nimetatud arvamusele (34) ning rõhutatakse tugevalt selles esitatud väiteid. Nimetatud arvamuse punktides 4.7 — 4.11 antakse soovitusi järgmiste siinkohal olulistele teemade kohta: loodusteadmiste muutmine uuenduslikuks tooteks, uuenduslikuks protsessiks ja uuenduslikukeks teenusteks; liikuvus akadeemiliste ja tööstusringkondade vahel; avalikkusele kättesaadavad teabesüsteemid; klastrid; alustavad ettevõtted; alusuuringud; uuenduslik toode; riigihanked; intellektuaalomand ja ühenduse patent; patendi eelneva avaldamise tähtaeg, mis ei ohusta leiutise uudsust; keeleprobleem; uute liikmesriikide eriolukord.

| 6.6.1 | Intellektuaalomandi kaitse. Tuleb veelkord rõhutada intellektuaalomandi (35) piisava kaitse olulisust: ettevõtete investeeringud teadus-, arendus- ja uuendustegevusse peavad end ära tasuma ning asjaomaste õiguste omandamiseks ja säilitamiseks vajalik rahaline ning õigus- ja halduskoormus ei tohi maailma konkurentidega võrreldes koormata Euroopa majandusjõudu. Seetõttu on ka kiiresti vaja kasutusele võtta ühenduse patent (koos uudsussoodustusega). |
| --- | --- |

6.6.1

Intellektuaalomandi kaitse. Tuleb veelkord rõhutada intellektuaalomandi (35) piisava kaitse olulisust: ettevõtete investeeringud teadus-, arendus- ja uuendustegevusse peavad end ära tasuma ning asjaomaste õiguste omandamiseks ja säilitamiseks vajalik rahaline ning õigus- ja halduskoormus ei tohi maailma konkurentidega võrreldes koormata Euroopa majandusjõudu. Seetõttu on ka kiiresti vaja kasutusele võtta ühenduse patent (koos uudsussoodustusega).

7.   Inimtegur

| 7.1 | Kõige väärtuslikum ressurss. Esmalt juhib komitee tähelepanu oma arvamusele, mis on just sellele teemaderingile pühendatud (36) ning mille seisukohti ta veelkord kinnitab ja rõhutab. Nii nagu varemgi, juhtis komitee selles arvamuses tähelepanu asjaolule, et inimressurss on teadmiste ja uuendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum allikas. Niisiis on kõige olulisem ülesanne andekate noorte motiveerimine omandama teaduse või tehnika alast haridust ning neile seda ka parimal kujul pakkuda. |
| --- | --- |

7.1

Kõige väärtuslikum ressurss. Esmalt juhib komitee tähelepanu oma arvamusele, mis on just sellele teemaderingile pühendatud (36) ning mille seisukohti ta veelkord kinnitab ja rõhutab. Nii nagu varemgi, juhtis komitee selles arvamuses tähelepanu asjaolule, et inimressurss on teadmiste ja uuendustegevuse kõige tundlikum ja väärtuslikum allikas. Niisiis on kõige olulisem ülesanne andekate noorte motiveerimine omandama teaduse või tehnika alast haridust ning neile seda ka parimal kujul pakkuda.

| 7.2 | Haridusasutuste kvaliteet (vt peatükk 4). Seetõttu on vajalike haridusasutuste arv, varustus ja kvaliteet heade teadlaste, inseneride ja ettevõtete vajaduse rahuldamise otsustav eeldus. Järelikult on vaja asutada ja säilitada piisaval arvul ja piisava varustusega ning silmapaistvate õppejõududega parimaid atraktiivseid ülikoole, eelkõige tehnikaülikoole, ühendades nendes teadustegevuse ja õpetamise (37). Need peavad suutma konkureerida USA või teiste väljaspool Euroopat paiknevate riikide parimate ülikoolidega ning olema ka piisavalt atraktiivsed parimate väljastpoolt Euroopat tulevate üliõpilaste jaoks. |
| --- | --- |

7.2

Haridusasutuste kvaliteet (vt peatükk 4). Seetõttu on vajalike haridusasutuste arv, varustus ja kvaliteet heade teadlaste, inseneride ja ettevõtete vajaduse rahuldamise otsustav eeldus. Järelikult on vaja asutada ja säilitada piisaval arvul ja piisava varustusega ning silmapaistvate õppejõududega parimaid atraktiivseid ülikoole, eelkõige tehnikaülikoole, ühendades nendes teadustegevuse ja õpetamise (37). Need peavad suutma konkureerida USA või teiste väljaspool Euroopat paiknevate riikide parimate ülikoolidega ning olema ka piisavalt atraktiivsed parimate väljastpoolt Euroopat tulevate üliõpilaste jaoks.

| 7.3 | Ühiskonna vastutus. Nii ühiskonna kui üksikute teadlaste poolt tehtud investeeringutega soovitud mahus laiapõhjaliste ja keerukate alusteadmiste ja kõrgetasemeliste eriteadmiste omandamiseks võtab ühiskond, mida esindavad poliitikud, endale vastutuse kõnealuste investeeringute parimaks võimalikuks kasutamiseks. Kõnealune vastutus peab väljenduma haritud teadlaste ja inseneride sobiva töö- ja arenguvõimaluste eest hoolitsemises, samuti asjakohases atraktiivsete spetsialiseerumisvõimalustega karjääris ning seda ilma erialase kõrvalekaldumise ja ummikseisudeta. Kvalifitseeritud teadlaste ja inseneride tööpuudus, alatasustatus või mitteerialane töötamine on rahvamajanduse investeeringute raiskamine ja tipptasemel eliidi järelkasvu hirmutamine, mille tulemusena otsustatakse teaduse ja tehnikaga mitteseotud erialade või Euroopast väljarändamise kasuks! Ka ülemäärane bürokraatia on mitteerialase töötamise vorm (vt punkt 7.7). |
| --- | --- |

7.3

Ühiskonna vastutus. Nii ühiskonna kui üksikute teadlaste poolt tehtud investeeringutega soovitud mahus laiapõhjaliste ja keerukate alusteadmiste ja kõrgetasemeliste eriteadmiste omandamiseks võtab ühiskond, mida esindavad poliitikud, endale vastutuse kõnealuste investeeringute parimaks võimalikuks kasutamiseks. Kõnealune vastutus peab väljenduma haritud teadlaste ja inseneride sobiva töö- ja arenguvõimaluste eest hoolitsemises, samuti asjakohases atraktiivsete spetsialiseerumisvõimalustega karjääris ning seda ilma erialase kõrvalekaldumise ja ummikseisudeta. Kvalifitseeritud teadlaste ja inseneride tööpuudus, alatasustatus või mitteerialane töötamine on rahvamajanduse investeeringute raiskamine ja tipptasemel eliidi järelkasvu hirmutamine, mille tulemusena otsustatakse teaduse ja tehnikaga mitteseotud erialade või Euroopast väljarändamise kasuks! Ka ülemäärane bürokraatia on mitteerialase töötamise vorm (vt punkt 7.7).

| 7.4 | Talentide arendamine. Oluline on pakkuda inimestele, st ettevõtete, ülikoolide ja teadusinstituutide kõigile töötajatele vastavalt nende andekusele, töövõimele ja loomingulisusele parimaid võimalusi talendi arendamiseks ja omaalgatuse näitamiseks, samuti luua sotsiaalne keskkond, mis võimaldab neil peret luua ja toetab nende loomisjõudu. Samas tähendab see ka seda, et kõnealusest haridusest ja toetusest osa saavad noored teevad kõik endast sõltuva, et andeid ja omandatud oskusi kohusetunde ja pühendumusega parimal viisil ellu rakendada. Need on sotsiaalpoliitika, perepoliitika, ettevõttemajanduse ja üldisemalt juhtimiskultuuri väga olulised küsimused. Neis valdkondades on vahepeal ära tuntud ka töö ja eraelu asjakohase tasakaalu tähtsus loomingulisuse ja tootlikkuse jaoks (38). |
| --- | --- |

7.4

Talentide arendamine. Oluline on pakkuda inimestele, st ettevõtete, ülikoolide ja teadusinstituutide kõigile töötajatele vastavalt nende andekusele, töövõimele ja loomingulisusele parimaid võimalusi talendi arendamiseks ja omaalgatuse näitamiseks, samuti luua sotsiaalne keskkond, mis võimaldab neil peret luua ja toetab nende loomisjõudu. Samas tähendab see ka seda, et kõnealusest haridusest ja toetusest osa saavad noored teevad kõik endast sõltuva, et andeid ja omandatud oskusi kohusetunde ja pühendumusega parimal viisil ellu rakendada. Need on sotsiaalpoliitika, perepoliitika, ettevõttemajanduse ja üldisemalt juhtimiskultuuri väga olulised küsimused. Neis valdkondades on vahepeal ära tuntud ka töö ja eraelu asjakohase tasakaalu tähtsus loomingulisuse ja tootlikkuse jaoks (38).

| 7.5 | Tipptegijate tuvastamine ja hindamine
   (39)
  . Väljapaistvaid võimeid ja saavutusi ei ole võimalik kindlaks teha formaalsete hindamisskeemidega, mille puhul on võimalik ka kuritarvitamine. Näiteks tekitab probleeme selliste teadustööde autorite käitumine, kes eelistavad oma publikatsioonides üksteist vastastikku tsiteerida ning loovad sel viisil tsiteerimiskartellid ning saavad nii kvantitatiivsetel näitajatel põhineva hindamise puhul eeliseid. Publikatsioonide, tsitaatide või patentide arv või muud seesugused näitajad üksi ei ole piisavad ega usaldusväärsed hindamiskriteeriumid; olulisemad on kvaliteet, uudsus ja tähtsus. Lisaks on mõnikord just teedrajavad avastused või leiutised need, mis teatava viivitusega tuntuks saavad ja mida viivitusega tunnustatakse, kasutatakse või tsiteeritakse. Seetõttu on isikuomaduste ja saavutuste ning kõigi nende iseloomulike joonte ja tahkude hindamiseks tarvis selle valdkonna, kus saavutused on teostatud või kus neid on oodata, juhtivate esindajate rikkalikke kogemusi ja isikliku hindamisvõimet (ilma et valesid hinnanguid oleks võimalik täielikult vältida). |
| --- | --- |

7.5

Tipptegijate tuvastamine ja hindamine
   (39)
  . Väljapaistvaid võimeid ja saavutusi ei ole võimalik kindlaks teha formaalsete hindamisskeemidega, mille puhul on võimalik ka kuritarvitamine. Näiteks tekitab probleeme selliste teadustööde autorite käitumine, kes eelistavad oma publikatsioonides üksteist vastastikku tsiteerida ning loovad sel viisil tsiteerimiskartellid ning saavad nii kvantitatiivsetel näitajatel põhineva hindamise puhul eeliseid. Publikatsioonide, tsitaatide või patentide arv või muud seesugused näitajad üksi ei ole piisavad ega usaldusväärsed hindamiskriteeriumid; olulisemad on kvaliteet, uudsus ja tähtsus. Lisaks on mõnikord just teedrajavad avastused või leiutised need, mis teatava viivitusega tuntuks saavad ja mida viivitusega tunnustatakse, kasutatakse või tsiteeritakse. Seetõttu on isikuomaduste ja saavutuste ning kõigi nende iseloomulike joonte ja tahkude hindamiseks tarvis selle valdkonna, kus saavutused on teostatud või kus neid on oodata, juhtivate esindajate rikkalikke kogemusi ja isikliku hindamisvõimet (ilma et valesid hinnanguid oleks võimalik täielikult vältida).

| 7.6 | Otsustusprotsessides osalemine. Lisaks on senisest enam vaja kaasata kogenud eksperte ja teaduslik-tehnilisi tipptegijaid olulistesse teaduspoliitilistesse, ettevõtlusalastesse ning uuendustegevuse poliitika alastesse otsustusprotsessidesse ja haldustegevusse. Euroopa Teadusnõukogu loomine on selles kontekstis väga julgustav esimene samm, mida komitee on tugevalt toetanud (40). Kuid ka ühenduse (s.h eelkõige komisjoni!) ja liikmesriikide teadus- ja uuendustegevuse haldamiseks tuleb kasutada ja säilitada asjakohaseid erialaseid ekspertteadmisi. Eriti tuleks kaasata edukaid nooremaid insenere ja teadlasi. Teadus- ja uuendustegevuse edendamine peaks üksnes haldustegevusest kaugemale minema. |
| --- | --- |

7.6

Otsustusprotsessides osalemine. Lisaks on senisest enam vaja kaasata kogenud eksperte ja teaduslik-tehnilisi tipptegijaid olulistesse teaduspoliitilistesse, ettevõtlusalastesse ning uuendustegevuse poliitika alastesse otsustusprotsessidesse ja haldustegevusse. Euroopa Teadusnõukogu loomine on selles kontekstis väga julgustav esimene samm, mida komitee on tugevalt toetanud (40). Kuid ka ühenduse (s.h eelkõige komisjoni!) ja liikmesriikide teadus- ja uuendustegevuse haldamiseks tuleb kasutada ja säilitada asjakohaseid erialaseid ekspertteadmisi. Eriti tuleks kaasata edukaid nooremaid insenere ja teadlasi. Teadus- ja uuendustegevuse edendamine peaks üksnes haldustegevusest kaugemale minema.

| 7.7 | Erialaga mitteseotud ülesannetest vabastamine. Teadus- ja arendustegevus ja leiutamine, aga ka teadmiste ettevalmistamine ja edasiandmine, on aeganõudev vaimne ja laboritöö, mille puhul on vaja ka aega segamatuks kontsentreerumiseks ja mõtisklemiseks. Alates 2000. aastast on komitee korduvalt (41) viidanud sellele, et komiteetöö, taotlemise ja heakskiitmise menetluste ning aruannete kirjutamise, st üldiselt bürokraatia jne üha suurenev ülemäärane hulk nõuab praeguseks suurema osa paljude ekspertide tööajajast, mille nad võiksid oma tegelikeks ülesanneteks kasutada, ning seega kahjustatakse just silmapaistvate spetsialistide uuendustegevust ja tõhusust. Seda väärarengut mõistetakse praeguseks ka meedias üha rohkem hukka (42). Komitee tervitab komisjoni väljendatud kavatsust seda teemat käsitleda ja koos liikmesriikidega kõnealuses valdkonnas leevendust otsida. Bürokraatliku koorma vajaliku vähendamisega ei ole vastuolus nõudmine kaasata erialaeksperte teaduspoliitilistesse otsustusprotsessidesse, pigem võib see kõnealusele eesmärgile kaasa aidata. Konkreetne eesmärk peab olema eri toetajate, partnerasutuste, võrgustike ning samuti kontroll- ja heakskiidukolleegiumide arvukate taotlus-, aruande- ja seiremenetluste ühtlustamine ja koondamine. See aitaks ka märkimisväärselt kaasa läbipaistvuse suurendamisele. |
| --- | --- |

7.7

Erialaga mitteseotud ülesannetest vabastamine. Teadus- ja arendustegevus ja leiutamine, aga ka teadmiste ettevalmistamine ja edasiandmine, on aeganõudev vaimne ja laboritöö, mille puhul on vaja ka aega segamatuks kontsentreerumiseks ja mõtisklemiseks. Alates 2000. aastast on komitee korduvalt (41) viidanud sellele, et komiteetöö, taotlemise ja heakskiitmise menetluste ning aruannete kirjutamise, st üldiselt bürokraatia jne üha suurenev ülemäärane hulk nõuab praeguseks suurema osa paljude ekspertide tööajajast, mille nad võiksid oma tegelikeks ülesanneteks kasutada, ning seega kahjustatakse just silmapaistvate spetsialistide uuendustegevust ja tõhusust. Seda väärarengut mõistetakse praeguseks ka meedias üha rohkem hukka (42). Komitee tervitab komisjoni väljendatud kavatsust seda teemat käsitleda ja koos liikmesriikidega kõnealuses valdkonnas leevendust otsida. Bürokraatliku koorma vajaliku vähendamisega ei ole vastuolus nõudmine kaasata erialaeksperte teaduspoliitilistesse otsustusprotsessidesse, pigem võib see kõnealusele eesmärgile kaasa aidata. Konkreetne eesmärk peab olema eri toetajate, partnerasutuste, võrgustike ning samuti kontroll- ja heakskiidukolleegiumide arvukate taotlus-, aruande- ja seiremenetluste ühtlustamine ja koondamine. See aitaks ka märkimisväärselt kaasa läbipaistvuse suurendamisele.

| 7.8 | Ajude äravool ja liikuvus. Inseneri ja teadlase elukutse nõuab põhjusega (vt ka 4.1.5) liikuvust ja paindlikkust. Kuid see ei tohi toimuda era- ja pereelu ning sotsiaalse kindlustatuse arvelt (43). Lisaks ei tohi see põhjustada parimate ühesuunalist väljarändamist Euroopast. Seega peavad töötingimused Euroopas olema piisavalt atraktiivsed, et seda takistada ja et viia kõrge kvalifikatsiooniga tipptegijate globaalne liikuvus kokkuvõttes vähemalt tasakaaluni. Siiski tunnevad mõned liikmesriigid muret, et ELi siseselt võib tekkida ühepoolne ajude äravool. Nagu komitee juba korduvalt soovitanud on (vt punkt 5.7), tuleks seetõttu kasutada märgatavalt suuremat osa ühenduse struktuurifondi vahenditest teaduse infrastruktuuri väljaarendamiseks, et luua kõigis liikmesriikides atraktiivseid teadusasutusi, mis meelitaksid nii tagasi pöörduma kui oleksid võrgustike partnerid. |
| --- | --- |

7.8

Ajude äravool ja liikuvus. Inseneri ja teadlase elukutse nõuab põhjusega (vt ka 4.1.5) liikuvust ja paindlikkust. Kuid see ei tohi toimuda era- ja pereelu ning sotsiaalse kindlustatuse arvelt (43). Lisaks ei tohi see põhjustada parimate ühesuunalist väljarändamist Euroopast. Seega peavad töötingimused Euroopas olema piisavalt atraktiivsed, et seda takistada ja et viia kõrge kvalifikatsiooniga tipptegijate globaalne liikuvus kokkuvõttes vähemalt tasakaaluni. Siiski tunnevad mõned liikmesriigid muret, et ELi siseselt võib tekkida ühepoolne ajude äravool. Nagu komitee juba korduvalt soovitanud on (vt punkt 5.7), tuleks seetõttu kasutada märgatavalt suuremat osa ühenduse struktuurifondi vahenditest teaduse infrastruktuuri väljaarendamiseks, et luua kõigis liikmesriikides atraktiivseid teadusasutusi, mis meelitaksid nii tagasi pöörduma kui oleksid võrgustike partnerid.

| 7.9 | Ettevõtja ametiprofiil. Eraldi valdkond on teadus- ja arendustegevuse muutmine uuenduslikeks protsessideks ja toodeteks. Mitte ilmaasjata ei nõua Lissaboni eesmärk, et kaks kolmandikku teadustegevuse rahastamisest tuleks tööstusest. Seetõttu on äärmiselt oluline parandada ettevõtjate ametiprofiili ning ühiskonnas paremini kinnistada selle otsustavat tähtsust uuendustegevuse, majandusliku progressi ja üldise heaolu seisukohast. Seetõttu on komitee sillana organiseeritud kodanikuühiskonnani asetanud oma tulevase tööprogrammi keskmesse „inimliku ettevõtluse” teema. Vaid vastutust teadvustava ja jõulise ettevõtluse kaudu, mis saab vabalt areneda, on võimalik Lissaboni eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

7.9

Ettevõtja ametiprofiil. Eraldi valdkond on teadus- ja arendustegevuse muutmine uuenduslikeks protsessideks ja toodeteks. Mitte ilmaasjata ei nõua Lissaboni eesmärk, et kaks kolmandikku teadustegevuse rahastamisest tuleks tööstusest. Seetõttu on äärmiselt oluline parandada ettevõtjate ametiprofiili ning ühiskonnas paremini kinnistada selle otsustavat tähtsust uuendustegevuse, majandusliku progressi ja üldise heaolu seisukohast. Seetõttu on komitee sillana organiseeritud kodanikuühiskonnani asetanud oma tulevase tööprogrammi keskmesse „inimliku ettevõtluse” teema. Vaid vastutust teadvustava ja jõulise ettevõtluse kaudu, mis saab vabalt areneda, on võimalik Lissaboni eesmärke saavutada.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ELT C 65, 17.3.2006.

1

(2)  ELT C 325, 30.12.2006.

2

(3)  Võimalik, et ka Hiina kultuuripiirkonnaga.

3

(4)  Kõnealuseid protsesse on väga põhjalikult ja liigendatult käsitletud komitee omaalgatuslikus arvamuses „Euroopa teadus, ühiskond ja kodanikud” (EÜT C 221, 7.8.2001).

4

(5)  Saksamaal.

5

(6)  Eriti ka tulenevalt laste suremuse vähenemisest.

6

(7)  Euroopa Ülemkogu 23.–24. märts 2007 — Eesistujariigi järeldused (Säästev energia).

7

(8)

8

| Näiteks | 1) | WMO/UNEP Intergovernmental Panel on Climate Change — „Climate Change 2007: The Physical Science Basis — Summary for Policy Makers”, või |
| --- | --- | --- |

Näiteks

1)

WMO/UNEP Intergovernmental Panel on Climate Change — „Climate Change 2007: The Physical Science Basis — Summary for Policy Makers”, või

Intergovernmental Panel on Climate Change

„Climate Change

The Physical Science Basis

Summary for Policy Makers

| 2) | 61 teadlase avalik kiri Kanada peaministrile
  (http://www.lavoisier.com.au/papers/articles/canadianPMletter06.html). |
| --- | --- |

2)

61 teadlase avalik kiri Kanada peaministrile

(http://www.lavoisier.com.au/papers/articles/canadianPMletter06.html).

(9)  http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm.

9

(10)  (EÜT C 241, 7.10.2002) „Vajalik uurimistöö ohutu ja säästva energiavarustuse nimel” ning hiljutine publikatsioon ISBN 92-79-02688-7 „Transition to a sustainable energy system for Europe — The R&D perspective” ning „nature” vol 444, Issue no. 7119, lk 519 (nov. 2006) „Our emperors have no clothes”.

10

„Transition to a sustainable energy system for Europe

The R&D perspective”

„Our emperors have no clothes”

(11)  ELT C 185, 8.8.2006.

11

(12)  ELT C 65, 17.3.2006.

12

(13)  ELT C 185, 8.8.2006.

13

(14)  Bild der Wisssenschaft, 9/2006, lk. 109.

14

Bild der Wisssenschaft

(15)  Eelkõige puudutab see noorte teadlaste ja inseneride sissetulekute ja lepingute olukorda.

15

(16)  Komisjoni teatis KOM(2006) 728 lõplik „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks”.

16

(17)  Frankfurter Allgemeine Zeitung, nr 49, 27. veebruar 2007„Zwischen Fortschritt und Stillstand” (progressi ja stagnatsiooni vahel).

17

Frankfurter Allgemeine Zeitung

(18)  Komisjoni teatis KOM(2006) 728 lõplik „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks”, Mille kohta koostab komitee eraldi arvamuse.

18

(19)  (ELT C 110, 30.4.2004). Ajalooliselt olid alusuuringute tegevused need, mille puhul tehti teadusliku koostöö esimesed algatused (Lääne-)Euroopas. Need tekkisid vajadusest rajada suuremahuliste seadmete jaoks keskusi ja saavutada kriitiline mass, mille kulud ületanuks üksikute liikmesriikide finantsvõimed ja maksejõu.

19

(20)  Sealjuures ei ole niivõrd oluline väga paljude valemite õppimine ja valdamine, kuivõrd põhiarusaam tehnikast ja elementaarsetest loodusseadustest, aga ka matemaatika kvantitatiivsete seoste ja kasulikkuse tähtsusest.

20

(21)  A Renewed Pedagogy for the Future of Europe, teadusuuringute peadirektoraat 2007, EUR 22845, teadusharidust käsitlev ekspertide rühm, Michel Rocard (esimees), Peter Csermely, Doris Jorde, Dieter Lenzen, Harriet Walberg-Henriksson, Valerie Hemmo (raportöör).

21

A Renewed Pedagogy for the Future of Europe

(22)  ELT C 65, 17.3.2006.

22

(23)  EÜT C 93, 27.4.2007.

23

(24)  (EÜT C 204, 18.7.2000), peatükk 7.

24

(25)  ELT C 325, 30.12.2006.

25

(26)  ELT C 323/I, 30.12.2006.

26

(27)  Muuhulgas (ELT C 65, 17.3.2006).

27

(28)  ELT C 234, 22.9.2005.

28

(29)  KOM(2006) 502 lõplik, 13.9.2006„Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia”; KOM(2006) 589 lõplik, 12.10.2006„Innovatsioonialdis ja uuenev Euroopa”.

29

(30)  EUR 22005 „Creating an Innovative Europe” ISBN 92-79-00964-8.

30

„Creating an Innovative Europe”

(31)  ELT C 325, 30.12.2006.

31

(32)  Nt „Flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamine): Taani näide”, (ELT C 195, 18.8.2006).

32

Flexicurity

(33)  (ELT C 65, 17.3.2006) punkt 4.13.2 „Harta” ja joonealune märkus.

33

(34)  ELT C 325, 30.12.2006.

34

(35)  Vt ka volinik Günter Verheugen, SPEECH/07/236, „Intellektuaalomand — Euroopa uuendustegevuse mootor”, 19. aprill 2007.

35

(36)  „Teadlased Euroopa teadusruumis: elukutse, mitmekesised karjäärivõimalused” (ELT C 110, 30.4.2004).

36

(37)  Sealjuures võiks abiks olla ülikoolide ja ülikooliväliste teadusasutuste veelgi tihedam võrgustik, eelkõige selleks, et kaasata nende seadmed ja infrastruktuur teadustegevuse ja õpetamise ühendamisse, aga ka selleks, et lisada õppesse nende uusimad teadmised.

37

(38)  Frankfurter Allgemeine Zeitung, nr 257, 4.11.2005, C1.

38

Frankfurter Allgemeine Zeitung

(39)  ELT C 110, 30.4.2004.

39

(40)  ELT C 110, 30.4.2004.

40

(41)  (EÜT C 204, 18.7.2000), eriti punkt 9.8. Näiteks punktis 9.8.2 öeldakse: „Selles mõttes on igal edukal teadlasel vaid piiratud arv valentse ning vaid piiratud osa ajast, et teadusliku tegevust kahjustamata kasutada ja tõlgendada kontakte teiste inimeste, rühmade, kolleegiumide ja komisjonidega. Liiga paljud ja liiga kulukad taotlus- ja heakskiitmismenetlused jne — eriti kui need jäävad tulutuks — võtavad teadustegevuselt vajalike inimeste tööõudu. Eriti kehtib see arvestades asjaolu, et on palju toetusvahendeid ja hindamisprotseduure, mida kasutatakse ühe eraldi projekti jaoks, ning mis üksteisega tihtipeale kattuvad”.

41

(42)  Nt Frankfurter Allgemeine Zeitung nr 60, 12. märts 2007, „Ein Forscher geht”, ning ka Frankfurter Allgemeine Zeitung, nr 67, 20. märts 2007, intervjuu Harald Uhligiga.

42

Frankfurter Allgemeine Zeitung

Frankfurter Allgemeine Zeitung

(43)  ELT C 110, 30.4.2004.

43

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/27

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohta”

KOM(2006) 744 lõplik

(2007/C 256/05)

8. veebruaril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses „Roheline raamat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 4. juunil 2007. Raportöör oli hr ADAMS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007. aastal (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 55, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab rohelise raamatu teadmiseks, kuid kahtleb selles, kas esitatud lähenemisviis viib tarbijakaitse kõrge ja ühtse tasemeni kogu Euroopa Liidus. Sellise kaitsetaseme tagamist lihtsustatud, ühtse ja tugevdatud tarbijaõigustiku kaudu on korduvalt käsitletud tarbijakaitset puudutavates komitee arvamustes, kuid kõnelause läbivaatamisprotsessi raames leidub märke sellest, et nimetatud eesmärki on raske saavutada. Seega rakendatakse õigustiku läbivaatamisega parema õigusloome algatust. Rakendamise alus ja eesmärgid peavad olema selged ja selles peavad osalised eelnevalt kokku leppima. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab rohelise raamatu teadmiseks, kuid kahtleb selles, kas esitatud lähenemisviis viib tarbijakaitse kõrge ja ühtse tasemeni kogu Euroopa Liidus. Sellise kaitsetaseme tagamist lihtsustatud, ühtse ja tugevdatud tarbijaõigustiku kaudu on korduvalt käsitletud tarbijakaitset puudutavates komitee arvamustes, kuid kõnelause läbivaatamisprotsessi raames leidub märke sellest, et nimetatud eesmärki on raske saavutada. Seega rakendatakse õigustiku läbivaatamisega parema õigusloome algatust. Rakendamise alus ja eesmärgid peavad olema selged ja selles peavad osalised eelnevalt kokku leppima.

| 1.2 | Läbivaadatud tarbijaõigustik vajab tõelist demokraatlikku seadustamist ning selget õiguslikku ja kontseptuaalset alust. |
| --- | --- |

1.2

Läbivaadatud tarbijaõigustik vajab tõelist demokraatlikku seadustamist ning selget õiguslikku ja kontseptuaalset alust.

| 1.3 | Komitee tervitab eelkõige õigustiku põhimõtete kasutamist kiiresti kasvava ja vähereguleeritud digitaalse keskkonna puhul. |
| --- | --- |

1.3

Komitee tervitab eelkõige õigustiku põhimõtete kasutamist kiiresti kasvava ja vähereguleeritud digitaalse keskkonna puhul.

| 1.4 | Komitee seisukohast lähtuvalt ei ole tarbijapoliitika mitte ainult ELi siseturustrateegia lahutamatu osa, vaid ka kodakondsuse oluline ja seda kinnitav element. Komitee toetab paremate õigusloomepõhimõtete rakendamist tarbijakaitset käsitlevates eeskirjades. Kõik ettepanekud kõnealuse valdkonna eeskirjade ühtlustamiseks peaksid toetuma nõuetekohasele mõjuhinnangule ning olema suunatud kehtivate eeskirjade lihtsustamisele ja selgemaks muutmisele. |
| --- | --- |

1.4

Komitee seisukohast lähtuvalt ei ole tarbijapoliitika mitte ainult ELi siseturustrateegia lahutamatu osa, vaid ka kodakondsuse oluline ja seda kinnitav element. Komitee toetab paremate õigusloomepõhimõtete rakendamist tarbijakaitset käsitlevates eeskirjades. Kõik ettepanekud kõnealuse valdkonna eeskirjade ühtlustamiseks peaksid toetuma nõuetekohasele mõjuhinnangule ning olema suunatud kehtivate eeskirjade lihtsustamisele ja selgemaks muutmisele.

| 1.5 | Prioriteediks tuleks seada paremad rakendusmeetmed ning selgete ja lihtsate hüvitamisprotsesside tugevdamine või kehtestamine. |
| --- | --- |

1.5

Prioriteediks tuleks seada paremad rakendusmeetmed ning selgete ja lihtsate hüvitamisprotsesside tugevdamine või kehtestamine.

| 1.6 | Komitee julgustab komisjoni võtma arvesse EMSK 2006. aasta aprillikuu arvamust „Tarbijapoliitika õigusraamistik”
   (1), milles tehakse ettepanek võimaldada liikmesriikidel rakendada tarbijapoliitika meetmeid oma õiguses ning mitte ainult siseturu loomise kõrvalnähtusena. |
| --- | --- |

1.6

Komitee julgustab komisjoni võtma arvesse EMSK 2006. aasta aprillikuu arvamust „Tarbijapoliitika õigusraamistik”
   (1), milles tehakse ettepanek võimaldada liikmesriikidel rakendada tarbijapoliitika meetmeid oma õiguses ning mitte ainult siseturu loomise kõrvalnähtusena.

| 1.7 | Tarbijakaitset käsitlevate eeskirjade ühtlustamine kogu ELis peaks toimuma sellise juhtpõhimõtte alusel, et üle võtta kõige parem ja kõrgem tarbijakaitsetase, mis liikmesriikides eksisteerib. Ükskõik missugune horisontaalne instrument peaks lähtuma kõige kõrgematest standarditest, samas kui vertikaalne integratsioon peaks keskenduma tehniliste küsimuste selgitamisele. Horisontaalne instrument peaks siiski sisaldama täielikult ühtlustatud eeskirju teatud valdkondades (nt taganemisõigus ja tarbija määratlemine, samuti tarbijaõigusi rikkuvad eritingimused, tarnimine või tarbija õigus kahju hüvitamisele), samas kui mujal rakendataks miinimumühtlustamist. Loodetavasti eelistavad kõnelaust lähenemisviisi nii komisjon kui ka kõik liikmesriigid. |
| --- | --- |

1.7

Tarbijakaitset käsitlevate eeskirjade ühtlustamine kogu ELis peaks toimuma sellise juhtpõhimõtte alusel, et üle võtta kõige parem ja kõrgem tarbijakaitsetase, mis liikmesriikides eksisteerib. Ükskõik missugune horisontaalne instrument peaks lähtuma kõige kõrgematest standarditest, samas kui vertikaalne integratsioon peaks keskenduma tehniliste küsimuste selgitamisele. Horisontaalne instrument peaks siiski sisaldama täielikult ühtlustatud eeskirju teatud valdkondades (nt taganemisõigus ja tarbija määratlemine, samuti tarbijaõigusi rikkuvad eritingimused, tarnimine või tarbija õigus kahju hüvitamisele), samas kui mujal rakendataks miinimumühtlustamist. Loodetavasti eelistavad kõnelaust lähenemisviisi nii komisjon kui ka kõik liikmesriigid.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komisjon võttis 2007. aasta veebruari algul vastu oma kaua oodatud rohelise raamatu ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohta. Sellega sai läbi läbivaatamise diagnoosietapp. Praegu kogutakse seisukohti võimaluste kohta, kuidas lihtsustada, ajakohastada ja ühtlustada olemasolevaid ühenduse eeskirju tarbijakaitse valdkonnas. Ollakse seisukohal, et olemasolevate õigusaktide tugevate ja nõrkade külgede analüüsimine ning asjakohaste paranduste sisseviimine tulevad kasuks nii tarbijatele kui ka ettevõtetele. Komisjon leiab, et läbivaatamine annab ka võimaluse kooskõla saavutamiseks liikmesriikide vahel ning subsidiaarsuse põhimõttest kinni pidades üldiselt parandada tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse õigusakte (millest osa on pärit 20 aasta tagusest ajast), eelkõige määrates kindlaks regulatiivsete erinevuste olemasolu ning selle, kas nendega võivad kaasneda takistused siseturul tarbijatele ja ettevõtetele. Seetõttu keskendutakse käesolevas arvamuses küsimusele, kuidas tarbijaõigustiku aluseks olevaid teemasid tajutakse ja esitatakse. Praegu on olemas vaid ettepanekud muudatuste tegemiseks. |
| --- | --- |

2.1

Komisjon võttis 2007. aasta veebruari algul vastu oma kaua oodatud rohelise raamatu ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise kohta. Sellega sai läbi läbivaatamise diagnoosietapp. Praegu kogutakse seisukohti võimaluste kohta, kuidas lihtsustada, ajakohastada ja ühtlustada olemasolevaid ühenduse eeskirju tarbijakaitse valdkonnas. Ollakse seisukohal, et olemasolevate õigusaktide tugevate ja nõrkade külgede analüüsimine ning asjakohaste paranduste sisseviimine tulevad kasuks nii tarbijatele kui ka ettevõtetele. Komisjon leiab, et läbivaatamine annab ka võimaluse kooskõla saavutamiseks liikmesriikide vahel ning subsidiaarsuse põhimõttest kinni pidades üldiselt parandada tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse õigusakte (millest osa on pärit 20 aasta tagusest ajast), eelkõige määrates kindlaks regulatiivsete erinevuste olemasolu ning selle, kas nendega võivad kaasneda takistused siseturul tarbijatele ja ettevõtetele. Seetõttu keskendutakse käesolevas arvamuses küsimusele, kuidas tarbijaõigustiku aluseks olevaid teemasid tajutakse ja esitatakse. Praegu on olemas vaid ettepanekud muudatuste tegemiseks.

| 2.2 | Tarbijate kulutused moodustavad 58 % Euroopa Liidu SKTst, kuid need on suurel määral ikka veel killustunud 27 riikliku turu vahel. Siseturg võiks olla maailma suurim turg ning komisjon on oma strateegiat kirjeldanud kui „magava hiiglase — ühtse turu jaekaubanduse — äratamist” (2). Komisjon seab oma praeguse tarbijapoliitika eesmärgiks „tagada ühtne kõrge kaitsetase kõigile ELi tarbijatele, sõltumata nende elukohast, reisisihist ja sisseostude tegemise eelistustest — seda nende turvalisuse ja majanduslike huvide kaitsena riskide ja ohtude vastu”
   (3). |
| --- | --- |

2.2

Tarbijate kulutused moodustavad 58 % Euroopa Liidu SKTst, kuid need on suurel määral ikka veel killustunud 27 riikliku turu vahel. Siseturg võiks olla maailma suurim turg ning komisjon on oma strateegiat kirjeldanud kui „magava hiiglase — ühtse turu jaekaubanduse — äratamist” (2). Komisjon seab oma praeguse tarbijapoliitika eesmärgiks „tagada ühtne kõrge kaitsetase kõigile ELi tarbijatele, sõltumata nende elukohast, reisisihist ja sisseostude tegemise eelistustest — seda nende turvalisuse ja majanduslike huvide kaitsena riskide ja ohtude vastu”
   (3).

| 2.3 | Eesmärk tagada tarbijaõiguste ühtse raamistiku järjekindel rakendamine on Euroopa Liidus saanud laialdase toetuse osaliseks. Selline raamistik võimaldaks selged ja võrdsed õigused ning kaitse kõigile tarbijatele, luues samaaegselt võrdsed konkurentsitingimused kaupade ja teenuste pakkujatele. Tarbijate õigusi käsitlevas rohelises raamatus tunnistatakse selgesõnaliselt, et senised sammud vastava eesmärgi suunas on olnud aeglased ja ebajärjekindlad ning neid on takistanud terve rida erinevaid riiklikke prioriteete ja erandeid. Uute liikmesriikide kaasamine on tervitatav, kuid see on muutnud keerulisemaks üldise arusaama tarbijakaitsest. Tarbijaõigustiku läbivaatamine kajastab komisjoni seisukohta protsessist, mis võiks olemasolevate direktiivide selgust, sidusust ja rakendamist tugevdada. Kuid paljud tarbijakaitseorganisatsioonid väidavad, et sellega kaasnevad ka küsimused tarbijapoliitika kui terviku suundumuse kohta. |
| --- | --- |

2.3

Eesmärk tagada tarbijaõiguste ühtse raamistiku järjekindel rakendamine on Euroopa Liidus saanud laialdase toetuse osaliseks. Selline raamistik võimaldaks selged ja võrdsed õigused ning kaitse kõigile tarbijatele, luues samaaegselt võrdsed konkurentsitingimused kaupade ja teenuste pakkujatele. Tarbijate õigusi käsitlevas rohelises raamatus tunnistatakse selgesõnaliselt, et senised sammud vastava eesmärgi suunas on olnud aeglased ja ebajärjekindlad ning neid on takistanud terve rida erinevaid riiklikke prioriteete ja erandeid. Uute liikmesriikide kaasamine on tervitatav, kuid see on muutnud keerulisemaks üldise arusaama tarbijakaitsest. Tarbijaõigustiku läbivaatamine kajastab komisjoni seisukohta protsessist, mis võiks olemasolevate direktiivide selgust, sidusust ja rakendamist tugevdada. Kuid paljud tarbijakaitseorganisatsioonid väidavad, et sellega kaasnevad ka küsimused tarbijapoliitika kui terviku suundumuse kohta.

| 2.4 | Kõnealuse läbivaatamise alla kuuluvad direktiivid hõlmavad tarbijalepingute õiguse teemade laia spektrit, nt lävemüük, osaajaline kasutamine, reisipaketid, kaugmüük, kaupade müük ning ebaõiglased lepingutingimused. Siiski ei kuulu mitte kõik tarbijakaitset käsitlevad direktiivid läbivaatamisele, kuna mõningaid uuemaid direktiive ei käsitleta ning mõningad kuuluvad valdkondadesse, mida komisjon on mõnes muus kontekstis juba käsitlenud. Rohelises raamatus rõhutatakse, et osaajalise kasutamise direktiiv vajab kiiret läbivaatamist ning et peagi on oodata läbivaadatud direktiivi. Uue olulise valdkonnana, mille puhul peetakse vajalikuks ühenduse õigustiku põhimõtete rakendamist, rõhutatakse digitaalset keskkonda, mis toob esile e-kaubanduse ülemaailmsed väljakutsed. |
| --- | --- |

2.4

Kõnealuse läbivaatamise alla kuuluvad direktiivid hõlmavad tarbijalepingute õiguse teemade laia spektrit, nt lävemüük, osaajaline kasutamine, reisipaketid, kaugmüük, kaupade müük ning ebaõiglased lepingutingimused. Siiski ei kuulu mitte kõik tarbijakaitset käsitlevad direktiivid läbivaatamisele, kuna mõningaid uuemaid direktiive ei käsitleta ning mõningad kuuluvad valdkondadesse, mida komisjon on mõnes muus kontekstis juba käsitlenud. Rohelises raamatus rõhutatakse, et osaajalise kasutamise direktiiv vajab kiiret läbivaatamist ning et peagi on oodata läbivaadatud direktiivi. Uue olulise valdkonnana, mille puhul peetakse vajalikuks ühenduse õigustiku põhimõtete rakendamist, rõhutatakse digitaalset keskkonda, mis toob esile e-kaubanduse ülemaailmsed väljakutsed.

| 2.5 | Komisjon vaatas direktiivid läbi, kasutades järgmisi vahendeid:






  — | direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise võrdlev analüüs, |
| --- | --- | --- |

2.5

Komisjon vaatas direktiivid läbi, kasutades järgmisi vahendeid:

—

direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise võrdlev analüüs,

| — | tarbijate ja ettevõtete suhtumise uurimine, |
| --- | --- |

—

tarbijate ja ettevõtete suhtumise uurimine,

| — | õpikojad liikmesriikide ekspertide ja lepinguõiguse huvirühmadega. |
| --- | --- |

—

õpikojad liikmesriikide ekspertide ja lepinguõiguse huvirühmadega.

| 2.6 | Tarbijakaitseküsimustega tegelejate kindlalt juurdunud terminoloogia võib tekitada segadust, seetõttu selgitatakse siinkohal mõningaid olulisi aspekte. Miinimumühtlustamise all mõistetakse seda, kui direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, mida liikmesriigid peavad jõustama. See jätab liikmesriikidele võimaluse rakendada rangemaid nõudeid kui direktiiviga ette antud. Maksimumühtlustamine (või täielik ühtlustamine) tähendab seda, et liikmesriigid peavad rakendama direktiivi sätteid ning ei tohi sellest kaugemale minna (ühtlustamine ülem- ja alampiirini). Seeläbi on paljud tarbijakaitseorganisatsioonid jõudnud arusaamisele, et täielik ühtlustamine võrdub tarbijakaitse miinimumtasemega ning miinimumühtlustamine pakub võimaluse tunduvalt kõrgemaks kaitsetasemeks. |
| --- | --- |

2.6

Tarbijakaitseküsimustega tegelejate kindlalt juurdunud terminoloogia võib tekitada segadust, seetõttu selgitatakse siinkohal mõningaid olulisi aspekte. Miinimumühtlustamise all mõistetakse seda, kui direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, mida liikmesriigid peavad jõustama. See jätab liikmesriikidele võimaluse rakendada rangemaid nõudeid kui direktiiviga ette antud. Maksimumühtlustamine (või täielik ühtlustamine) tähendab seda, et liikmesriigid peavad rakendama direktiivi sätteid ning ei tohi sellest kaugemale minna (ühtlustamine ülem- ja alampiirini). Seeläbi on paljud tarbijakaitseorganisatsioonid jõudnud arusaamisele, et täielik ühtlustamine võrdub tarbijakaitse miinimumtasemega ning miinimumühtlustamine pakub võimaluse tunduvalt kõrgemaks kaitsetasemeks.

| 2.7 | Rohelise raamatu avaldamine tähendab komisjonipoolse läbivaatamise ettevalmistava etappi lõppu. Komisjon kutsus üles esitama seisukohti rohelise raamatu kohta kuni 15. maini 2007. Hetkel analüüsib komisjon konsulteerimisel saadud vastuseid, seejärel kavatseb komisjon koostada seisukohtadest kokkuvõtte ning otsustab õigusinstrumendi vajalikkuse üle, olgugi et sellega läheb mitu kuud aega. Igale sellisele ettepanekule lisatakse mõjuhinnang. „Lõpptulemusena peaks olema võimalik pärast läbivaatamise lõppu öelda ELi tarbijatele, et pole vahet, kus te ELis viibite ja kust te ostate, teie peamised õigused jäävad samaks”
   (4). |
| --- | --- |

2.7

Rohelise raamatu avaldamine tähendab komisjonipoolse läbivaatamise ettevalmistava etappi lõppu. Komisjon kutsus üles esitama seisukohti rohelise raamatu kohta kuni 15. maini 2007. Hetkel analüüsib komisjon konsulteerimisel saadud vastuseid, seejärel kavatseb komisjon koostada seisukohtadest kokkuvõtte ning otsustab õigusinstrumendi vajalikkuse üle, olgugi et sellega läheb mitu kuud aega. Igale sellisele ettepanekule lisatakse mõjuhinnang. „Lõpptulemusena peaks olema võimalik pärast läbivaatamise lõppu öelda ELi tarbijatele, et pole vahet, kus te ELis viibite ja kust te ostate, teie peamised õigused jäävad samaks”
   (4).

3.   Rohelise raamatu kokkuvõte

| 3.1 | Rohelise raamatu eesmärk on pakkuda raamistikku, millesse koondatakse huvitatud osapoolte seisukohad ühenduse tarbijaõigustikku käsitlevate poliitikavalikute ning mõningate muude spetsiifiliste teemade kohta. Määratletakse järgmised kesksed teemad.






  — | Uued turusuundumused: suurem osa ühenduse tarbijaõigustiku alla kuuluvatest direktiividest „ei vasta enam täielikult tänapäeva kiiresti areneva turu nõuetele”. Komisjoni loetletud näidete hulka kuuluvad muusika allalaadimine ja Interneti-põhised enampakkumised, samuti tarkvara ja elektrooniliste andmete väljajätmine tarbekaupade müügi direktiivi kohaldamisalast. |
| --- | --- | --- |

3.1

Rohelise raamatu eesmärk on pakkuda raamistikku, millesse koondatakse huvitatud osapoolte seisukohad ühenduse tarbijaõigustikku käsitlevate poliitikavalikute ning mõningate muude spetsiifiliste teemade kohta. Määratletakse järgmised kesksed teemad.

—

Uued turusuundumused: suurem osa ühenduse tarbijaõigustiku alla kuuluvatest direktiividest „ei vasta enam täielikult tänapäeva kiiresti areneva turu nõuetele”. Komisjoni loetletud näidete hulka kuuluvad muusika allalaadimine ja Interneti-põhised enampakkumised, samuti tarkvara ja elektrooniliste andmete väljajätmine tarbekaupade müügi direktiivi kohaldamisalast.

| — | Eeskirjade killustatus: praegused direktiivid lubavad liikmesriikidel kehtestada oma riigis kõrgemad tarbijakaitsestandardid. Paljude küsimuste puhul, nagu lepingust taganemise aja pikkus, on vajaka ühtsusest riiklike õigusaktide vahel. |
| --- | --- |

—

Eeskirjade killustatus: praegused direktiivid lubavad liikmesriikidel kehtestada oma riigis kõrgemad tarbijakaitsestandardid. Paljude küsimuste puhul, nagu lepingust taganemise aja pikkus, on vajaka ühtsusest riiklike õigusaktide vahel.

| — | Usalduse puudumine: suurem osa tarbijatest usub, et teiste liikmesriikide ettevõtted peavad tarbijakaitseeeskirjadest vähem kinni. |
| --- | --- |

—

Usalduse puudumine: suurem osa tarbijatest usub, et teiste liikmesriikide ettevõtted peavad tarbijakaitseeeskirjadest vähem kinni.

| 3.2 | Varasematele töödele toetudes visandab komisjon kaks positiivset strateegiat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamiseks.






  — | Lahendus I: vertikaalne lähenemisviis, vastavalt millele võiks olemasolevaid direktiive muuta eraldi ning viia need aja jooksul üksteisega kooskõlla. |
| --- | --- | --- |

3.2

Varasematele töödele toetudes visandab komisjon kaks positiivset strateegiat ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamiseks.

—

Lahendus I: vertikaalne lähenemisviis, vastavalt millele võiks olemasolevaid direktiive muuta eraldi ning viia need aja jooksul üksteisega kooskõlla.

| — | Lahendus II: kombineeritud lähenemisviis, vastavalt millele oleks tarvis kõigis direktiivides sisalduvad teemad määratleda ja välja filtreerida ning horisontaalset instrumenti kasutades neid ühtselt reguleerida. Samuti oleksid mõningates direktiivides vajalikud teatud vertikaalsed kohandused. |
| --- | --- |

—

Lahendus II: kombineeritud lähenemisviis, vastavalt millele oleks tarvis kõigis direktiivides sisalduvad teemad määratleda ja välja filtreerida ning horisontaalset instrumenti kasutades neid ühtselt reguleerida. Samuti oleksid mõningates direktiivides vajalikud teatud vertikaalsed kohandused.

| 3.3 | Lisaks mainitakse lühidalt kolmandat lahendust, mis kannab nime „Puudub seadusandlik tegevus”, kuid rõhutatakse, et see ei lahendaks olemasolevaid probleeme ning liikmesriikidevahelised erinevused võivad suureneda. |
| --- | --- |

3.3

Lisaks mainitakse lühidalt kolmandat lahendust, mis kannab nime „Puudub seadusandlik tegevus”, kuid rõhutatakse, et see ei lahendaks olemasolevaid probleeme ning liikmesriikidevahelised erinevused võivad suureneda.

| 3.4 | Seejärel käsitletakse rohelises raamatus horisontaalse instrumendi võimalikku kohaldamisala. Pakutakse välja kolm võimalust.






  I | Raamdokument, mis oleks kohaldatav nii riiklikele kui ka piiriülestele tehingutele, kuid mis ei tõrjuks kõrvale olemasolevaid sektoripõhiseid eeskirju, mis need jääksid jõusse. Näidetena nimetatakse finantsteenuseid ja kindlustusvaldkonda. |
| --- | --- | --- |

3.4

Seejärel käsitletakse rohelises raamatus horisontaalse instrumendi võimalikku kohaldamisala. Pakutakse välja kolm võimalust.

I

Raamdokument, mis oleks kohaldatav nii riiklikele kui ka piiriülestele tehingutele, kuid mis ei tõrjuks kõrvale olemasolevaid sektoripõhiseid eeskirju, mis need jääksid jõusse. Näidetena nimetatakse finantsteenuseid ja kindlustusvaldkonda.

| II | Instrument hõlmaks üksnes piiriüleseid lepinguid. See pakuks suuremat turvalisust ja usaldusväärsust tarbijatele, kes ostavad kaupu ja teenuseid väljastpoolt oma riiki, kuid samuti võib see kaasa tuua erinevad eeskirjad riigisisesele ja piiriülesele tarbijakaitsele. |
| --- | --- |

II

Instrument hõlmaks üksnes piiriüleseid lepinguid. See pakuks suuremat turvalisust ja usaldusväärsust tarbijatele, kes ostavad kaupu ja teenuseid väljastpoolt oma riiki, kuid samuti võib see kaasa tuua erinevad eeskirjad riigisisesele ja piiriülesele tarbijakaitsele.

| III | Horisontaalne instrument, mida kohaldataks vaid piiriülesele või riigisisesele kaugmüügile. See asendaks kaugmüügi direktiivi, kuid sellega võib kaasneda õiguslik killustatus sidevahendi abil sõlmitud lepingutele ja otsestele tehingutele kohaldatavate erinevate eeskirjade vahel. |
| --- | --- |

III

Horisontaalne instrument, mida kohaldataks vaid piiriülesele või riigisisesele kaugmüügile. See asendaks kaugmüügi direktiivi, kuid sellega võib kaasneda õiguslik killustatus sidevahendi abil sõlmitud lepingutele ja otsestele tehingutele kohaldatavate erinevate eeskirjade vahel.

| 3.5 | Rohelise raamatu järgmine teema on paljude jaoks ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise keskne element: ühtlustamisaste. Praegu on liikmesriikidel võimalik kehtestada tarbijakaitse kõrgem tase kui on ette nähtud vastavate direktiividega. Seda nimetatakse miinimumühtlustamiseks. Tarbijakaitsega seonduvate küsimuste raskuskese ja prioriteet on liikmesriigiti väga erinevad ning nii mõnigi kord eksitab see tarbijaid ja takistab ettevõtetel piiriülest turustamist. Aruteluks pakutakse välja kaks võimalikku lahendust.






  1. | Läbivaadatud ja täielikult ühtlustatud õigusaktid. Küsimustele, mille puhul täielik ühtlustamine ei ole võimalik, kehtiks vastastikuse tunnustamise klausel, seda „teatavate aspektide puhul, mis on kavandatud õigusaktidega hõlmatud, kuid mitte täielikult ühtlustatud”. |
| --- | --- | --- |

3.5

Rohelise raamatu järgmine teema on paljude jaoks ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamise keskne element: ühtlustamisaste. Praegu on liikmesriikidel võimalik kehtestada tarbijakaitse kõrgem tase kui on ette nähtud vastavate direktiividega. Seda nimetatakse miinimumühtlustamiseks. Tarbijakaitsega seonduvate küsimuste raskuskese ja prioriteet on liikmesriigiti väga erinevad ning nii mõnigi kord eksitab see tarbijaid ja takistab ettevõtetel piiriülest turustamist. Aruteluks pakutakse välja kaks võimalikku lahendust.

1.

Läbivaadatud ja täielikult ühtlustatud õigusaktid. Küsimustele, mille puhul täielik ühtlustamine ei ole võimalik, kehtiks vastastikuse tunnustamise klausel, seda „teatavate aspektide puhul, mis on kavandatud õigusaktidega hõlmatud, kuid mitte täielikult ühtlustatud”.

| 2. | Õigusaktide läbivaatamine, mille puhul lähtutakse miinimumühtlustamise põhipõhimõttest, mida täiendatakse kas vastastikuse tunnustamise klausli või päritoluriigi põhimõttega (5). |
| --- | --- |

2.

Õigusaktide läbivaatamine, mille puhul lähtutakse miinimumühtlustamise põhipõhimõttest, mida täiendatakse kas vastastikuse tunnustamise klausli või päritoluriigi põhimõttega (5).

3.6   Lisa I — Konsulteerimine

Rohelise raamatu kõige ulatuslikumas osas kirjeldatakse üksikasjalikku ja hästi struktureeritud konsulteerimisprotsessi, milles osalejaid kutsutakse üles väljendama oma seisukohti väga erinevates küsimustes (nt küsimused, mis puudtavad üldist poliitikat, määratlusi, lepinguõigust, põhimõtteid ning ulatust ja üksikasju). Konsulteerimine algab kolme ülalmainitud poliitilise teemaga:

| — | üldise õigusliku reguleerimise lähenemisviis, |
| --- | --- |

—

üldise õigusliku reguleerimise lähenemisviis,

| — | horisontaalse instrumendi kohaldamisala, |
| --- | --- |

—

horisontaalse instrumendi kohaldamisala,

| — | ühtlustamisaste. |
| --- | --- |

—

ühtlustamisaste.

Iga teema kohta koostab komisjon ühe võtmeküsimuse ning esitab kolm või neli võimalikku vastust. Järgnevad 27 spetsiifilist küsimust arutelul olevate direktiivide kohta. Ülesehitus seisneb taas selles, et teemale antakse lühike sissejuhatus ning esitatakse võtmeküsimus, nt: „Kui suures ulatuses peaks ebaõiglaste lepingutingimuste käsitlemine hõlmama eraldi läbiräägitavaid tingimusi?” või „Kas lepingust taganemise aja pikkus tuleks ühtlustada kogu tarbijaõigustiku ulatuses?” ning pakutakse välja kolm või neli vastusevõimalust.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Juba pikka aega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma töö ja arvamustega toetanud ELi tarbijapoliitika keskset eesmärki, milleks on kõrge, ühtne ja kooskõlastatud kaitsetase kõigile. Komitee toetab ka teist eesmärki: aidata tarbijatel leida teavet ning võimaldada neil teha teadlik valik piirideta turul. Rohelise raamatu ülesehitusest selguvad tahestahtmata mõlema eesmärgi täieliku teostamisega seonduvad raskused. |
| --- | --- |

4.1

Juba pikka aega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma töö ja arvamustega toetanud ELi tarbijapoliitika keskset eesmärki, milleks on kõrge, ühtne ja kooskõlastatud kaitsetase kõigile. Komitee toetab ka teist eesmärki: aidata tarbijatel leida teavet ning võimaldada neil teha teadlik valik piirideta turul. Rohelise raamatu ülesehitusest selguvad tahestahtmata mõlema eesmärgi täieliku teostamisega seonduvad raskused.

| 4.2 | Juba praegu on selge, et ühenduse tarbijaõigustiku säilitamine selle praeguses vormis ei ole pikaajaline lahendus. Erinevused liikmesriikide õiguses, vasturääkivused määratlustes, olulised erinevused tarbijakaitse praeguste sätete rakendamisel ja jõustamisel ning ebaselgused kaebuste ja kahju hüvitamise menetlustes (või üleüldse nende esinemine) aitavad teatud määral kaasa ühtse turu takistuste loomisele. |
| --- | --- |

4.2

Juba praegu on selge, et ühenduse tarbijaõigustiku säilitamine selle praeguses vormis ei ole pikaajaline lahendus. Erinevused liikmesriikide õiguses, vasturääkivused määratlustes, olulised erinevused tarbijakaitse praeguste sätete rakendamisel ja jõustamisel ning ebaselgused kaebuste ja kahju hüvitamise menetlustes (või üleüldse nende esinemine) aitavad teatud määral kaasa ühtse turu takistuste loomisele.

| 4.3 | Samuti on selge, et komisjon peab läbivaatamist võimaluseks uurida tarbijakaitse mõningaid aspekte, mida senini on peetud väga oluliseks, ning selgitada välja, kas need on kooskõlas aktiivse ühtse turuga, eriti sellise turuga, mis on globaliseerumise raames konkurentsivõimeline. Selles suhtes on olemas sarnasused teiste läbivaatamistega, mis algatati Lissaboni tegevuskava rakendamise tulemusena. Mõnede arvates on tarbijakaitse kõrge ja ühtne tase Euroopa sotsiaalmudeli lahutamatu osa ning rõhuasetust „ELi tarbijapoliitika uuesti määratleda, et see saaks anda võimalikult tõhusa panuse ELi kahe keskse eesmärgi saavutamisse — luua majanduskasv ja tööhõive, samuti tuua Euroopa oma kodanikele lähemale” võib vaadelda kõnealuse kontseptsiooni vaidlustamisena (6). |
| --- | --- |

4.3

Samuti on selge, et komisjon peab läbivaatamist võimaluseks uurida tarbijakaitse mõningaid aspekte, mida senini on peetud väga oluliseks, ning selgitada välja, kas need on kooskõlas aktiivse ühtse turuga, eriti sellise turuga, mis on globaliseerumise raames konkurentsivõimeline. Selles suhtes on olemas sarnasused teiste läbivaatamistega, mis algatati Lissaboni tegevuskava rakendamise tulemusena. Mõnede arvates on tarbijakaitse kõrge ja ühtne tase Euroopa sotsiaalmudeli lahutamatu osa ning rõhuasetust „ELi tarbijapoliitika uuesti määratleda, et see saaks anda võimalikult tõhusa panuse ELi kahe keskse eesmärgi saavutamisse — luua majanduskasv ja tööhõive, samuti tuua Euroopa oma kodanikele lähemale” võib vaadelda kõnealuse kontseptsiooni vaidlustamisena (6).

| 4.4 | Kuigi kõnealune ülesanne on keeruline, tervitab komitee ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamist ning toetab komisjoni tema eesmärkides vähendada takistusi siseturul ning samaaegselt säilitada tarbijakaitse kõrge tase. Komitee leiab siiski, et kõnealused jõupingutused ei tohiks piirduda üksnes praegu käsitletava kaheksa direktiiviga, vaid peaksid hõlmama vähemalt 22 direktiivi, mis on välja toodud komisjoni 2003. aasta mais koostatud nimekirjas. |
| --- | --- |

4.4

Kuigi kõnealune ülesanne on keeruline, tervitab komitee ühenduse tarbijaõigustiku läbivaatamist ning toetab komisjoni tema eesmärkides vähendada takistusi siseturul ning samaaegselt säilitada tarbijakaitse kõrge tase. Komitee leiab siiski, et kõnealused jõupingutused ei tohiks piirduda üksnes praegu käsitletava kaheksa direktiiviga, vaid peaksid hõlmama vähemalt 22 direktiivi, mis on välja toodud komisjoni 2003. aasta mais koostatud nimekirjas.

| 4.5 | Komitee soovib sellekohases arutelus aktiivselt osaleda, et tugevdada siseturgu kõigi sidusrühmade — tarbijate, spetsialistide, ettevõtete ja kodanike — heaks. |
| --- | --- |

4.5

Komitee soovib sellekohases arutelus aktiivselt osaleda, et tugevdada siseturgu kõigi sidusrühmade — tarbijate, spetsialistide, ettevõtete ja kodanike — heaks.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Rohelises raamatus tõstatatakse komplekssed poliitilised, põhimõttelised ja õigusalased küsimused. Liikmesriigid on endale loonud tarbijaõiguse kohta seaduste kogumikud, mille olulised põhimõtted on küll ühesugused, kuid üksikasjad ja rakendamine erinevad. Seda komplekssust peegeldab süstemaatiline ja laiendatud konsultatsiooniprotsess dokumendi lisas. Kõnealuses detailses raamistikus palutakse vastuseid mitmelt sajalt sidusrühmade organisatsioonilt, kes soovivad oma seisukohti jagada. Käesolevas arvamuses piirdub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee siiski olulisemate põhimõtteliste poliitiliste küsimuste kommenteerimisega, kuna leiab, et iga läbivaadatavat direktiivi tuleks kommenteerida eraldi, nagu arvamuse puhul, milles käsitletakse sidevahendi abil sõlmitud lepingute direktiivi (arvamus INT/334 komisjoni teatise kohta KOM(2006) 514 lõplik, 21. september 2006). |
| --- | --- |

5.1

Rohelises raamatus tõstatatakse komplekssed poliitilised, põhimõttelised ja õigusalased küsimused. Liikmesriigid on endale loonud tarbijaõiguse kohta seaduste kogumikud, mille olulised põhimõtted on küll ühesugused, kuid üksikasjad ja rakendamine erinevad. Seda komplekssust peegeldab süstemaatiline ja laiendatud konsultatsiooniprotsess dokumendi lisas. Kõnealuses detailses raamistikus palutakse vastuseid mitmelt sajalt sidusrühmade organisatsioonilt, kes soovivad oma seisukohti jagada. Käesolevas arvamuses piirdub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee siiski olulisemate põhimõtteliste poliitiliste küsimuste kommenteerimisega, kuna leiab, et iga läbivaadatavat direktiivi tuleks kommenteerida eraldi, nagu arvamuse puhul, milles käsitletakse sidevahendi abil sõlmitud lepingute direktiivi (arvamus INT/334 komisjoni teatise kohta KOM(2006) 514 lõplik, 21. september 2006).

| 5.2 | Kõrgeim prioriteet peaks olema puudujääkide kõrvaldamine kehtivates direktiivides ja direktiivide omavaheline kooskõlastamine. |
| --- | --- |

5.2

Kõrgeim prioriteet peaks olema puudujääkide kõrvaldamine kehtivates direktiivides ja direktiivide omavaheline kooskõlastamine.

| 5.3 | Miinimumühtlustamine koos liikmesriikide positiivse kavatsusega võtta vastu oluliselt kõrgemad tarbijakaitse standardid on lähitulevikus tõenäoliselt alus suuremale osale ühenduse tarbijaõigustikust. Mitmetel (ning erinevatel) sotsiaalsetel ja majanduslikel põhjustel soovivad liikmesriigid kas säilitada oma praegust kõrget tarbijakaitse taset või liikuda järk-järgult, enda valitud kiirusega erinevale tarbijakaitse tasemele. See seisukoht lähtub subsidiaarsuse põhimõttest ning on sellega oluliselt lihtsamini sobitatav. Siiski tunnustatakse selle kaudu ka seisukohta, et eri tarbijarühmad ELis on tarbijakaitse praeguse taseme või kahjutasu nõudmise võimaluste osas seatud ebasoodsatesse tingimustesse ning vajalik on tegutsemine nii ELi kui liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

5.3

Miinimumühtlustamine koos liikmesriikide positiivse kavatsusega võtta vastu oluliselt kõrgemad tarbijakaitse standardid on lähitulevikus tõenäoliselt alus suuremale osale ühenduse tarbijaõigustikust. Mitmetel (ning erinevatel) sotsiaalsetel ja majanduslikel põhjustel soovivad liikmesriigid kas säilitada oma praegust kõrget tarbijakaitse taset või liikuda järk-järgult, enda valitud kiirusega erinevale tarbijakaitse tasemele. See seisukoht lähtub subsidiaarsuse põhimõttest ning on sellega oluliselt lihtsamini sobitatav. Siiski tunnustatakse selle kaudu ka seisukohta, et eri tarbijarühmad ELis on tarbijakaitse praeguse taseme või kahjutasu nõudmise võimaluste osas seatud ebasoodsatesse tingimustesse ning vajalik on tegutsemine nii ELi kui liikmesriikide tasandil.

| 5.3.1 | See ei tähenda, et väga spetsiifilistes valdkondades, kus peamine huvi on siseturu lõpuleviimine, ei võiks iga üksikjuhtumi puhul eraldi kaaluda maksimumühtlustamise võimalust tingimusel, et tagatud on, võimalusel õigusnormidega, tarbijakaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

5.3.1

See ei tähenda, et väga spetsiifilistes valdkondades, kus peamine huvi on siseturu lõpuleviimine, ei võiks iga üksikjuhtumi puhul eraldi kaaluda maksimumühtlustamise võimalust tingimusel, et tagatud on, võimalusel õigusnormidega, tarbijakaitse kõrge tase.

| 5.4 | Kehtestatud eesmärki anda tarbijatele juhtiv roll tarbijaõiguste tundmise ning suutlikkuse osas hageda müüjate vastu ja nõuda kahjutasu, ei tohiks käsitleda alternatiivina selgele ning ELi ja riiklike õigusaktide kombinatsiooniga proaktiivselt jõustatud tarbijakaitsele. Teave on väga erinev kaitsest. Tegelikkuses on jõuvahekord enamiku turutehingute puhul müüja kasuks ning suurem osa tarbijakaitse eeskirjadest on loodud ostja õiguste säilitamiseks. |
| --- | --- |

5.4

Kehtestatud eesmärki anda tarbijatele juhtiv roll tarbijaõiguste tundmise ning suutlikkuse osas hageda müüjate vastu ja nõuda kahjutasu, ei tohiks käsitleda alternatiivina selgele ning ELi ja riiklike õigusaktide kombinatsiooniga proaktiivselt jõustatud tarbijakaitsele. Teave on väga erinev kaitsest. Tegelikkuses on jõuvahekord enamiku turutehingute puhul müüja kasuks ning suurem osa tarbijakaitse eeskirjadest on loodud ostja õiguste säilitamiseks.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ELT C 185, 8.8.2006.

1

(2)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/320&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en.

2

(3)  http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm.

3

(4)  http://ec.europa.eu/consumers/cons_int/safe_shop/acquis/green-paper_cons_acquis_en.pdf.

4

(5)  Vastastikkune tunnustamine tähendaks seda, et liikmesriigid säilitaksid võimaluse kehtestada rangemaid tarbijakaitse eeskirju siseriiklikus õiguses, kuid neil ei oleks õigust kehtestada rangemaid nõudeid teistes liikmesriikides asutatud ettevõtetele ning tekitada seeläbi põhjendamatuid piiranguid kaupade vabale liikumisele või teenuste osutamise vabadusele. Päritoluriigi põhimõtte rakendamine tähendaks, et liikmesriik säilitaks võimaluse kehtestada rangemaid tarbijakaitse eeskirju oma siseriiklikus õiguses, kuid teistes liikmesriikides asutatud ettevõtetel tuleks täita ainult neid eeskirju, mida kohaldatakse nende oma riigis.

5

(6)  Meglena Kuneva, tarbijakaitse volinik,

6

http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/256&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en.

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/31

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeeglite kohta” (kodifitseeritud versioon)

KOM(2007) 236 lõplik — 2007/0081 (COD)

(2007/C 256/06)

29. mail 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeeglite kohta” (kodifitseeritud versioon).

Kuna Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning märkusi lisada ei soovi, võttis komitee täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu kõnealust ettepanekut toetava arvamuse. Poolt hääletas 145, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 4.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/31

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu energiapoliitika määratlemine (Lissaboni strateegia)”

(2007/C 256/07)

14. septembril 2006 (kinnitatud 26. oktoobril 2006) otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artiklile 31 koostada teabearuande teemal: „Euroopa Liidu energiapoliitika määratlemine (Lissaboni strateegia)”.

14.–15. märtsil 2007 toimunud täiskogu istungjärgul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 muuta teabearuande omaalgatuslikuks arvamuseks.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007. Raportöör oli Ulla SIRKEINEN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 126, erapooletuks jäi 4 komitee liiget.

1.   Soovitused

| 1.1 | Energia on nihkunud poliitiliste teemade keskpunkti ning see on tihedalt seotud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga.






  — | Energia moodustab Euroopa majanduse üha kasvava osa. Euroopa Liit peab muutuma äärmiselt tõhusaks ja vähest süsinikku kasutavaks energiamajanduseks, et tulla toime energiapoliitika väljakutsetega (kliimamuutused, varustuskindlus ja konkurentsivõime). |
| --- | --- | --- |

1.1

Energia on nihkunud poliitiliste teemade keskpunkti ning see on tihedalt seotud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga.

—

Energia moodustab Euroopa majanduse üha kasvava osa. Euroopa Liit peab muutuma äärmiselt tõhusaks ja vähest süsinikku kasutavaks energiamajanduseks, et tulla toime energiapoliitika väljakutsetega (kliimamuutused, varustuskindlus ja konkurentsivõime).

| — | Seetõttu tuleb küsimusele läheneda globaalselt ning Euroopa Liidu tasandil on tarvis mõelda, kuidas rahuldada nõudlust energia järele Euroopas ja kuidas tagada varustamine energiaga, millel on väga erinevad allikad, ning juurdepääs võrkudele, ühine seisukoht energiaalastes välissuhetes ja muud võimalikud meetmed. |
| --- | --- |

—

Seetõttu tuleb küsimusele läheneda globaalselt ning Euroopa Liidu tasandil on tarvis mõelda, kuidas rahuldada nõudlust energia järele Euroopas ja kuidas tagada varustamine energiaga, millel on väga erinevad allikad, ning juurdepääs võrkudele, ühine seisukoht energiaalastes välissuhetes ja muud võimalikud meetmed.

| — | Selliste uuenduste loomine ja rakendamine, mis teevad kõnealuse ülemineku võimalikuks, nõuab teatud eeltingimusi ja spetsiifilisi meetmeid ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandil. |
| --- | --- |

—

Selliste uuenduste loomine ja rakendamine, mis teevad kõnealuse ülemineku võimalikuks, nõuab teatud eeltingimusi ja spetsiifilisi meetmeid ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandil.

| 1.2 | Lissaboni strateegia peaeesmärk on rohkemate ja paremate töökohtade loomine. Muutunud turutingimuste tõttu kaovad energiasektoris mõningad töökohad. Samal ajal võivad uued energialahendused tublisti hoogustada kvaliteetsete töökohtade loomist. Haridusel ja koolitusel on siin keskne tähtsus. |
| --- | --- |

1.2

Lissaboni strateegia peaeesmärk on rohkemate ja paremate töökohtade loomine. Muutunud turutingimuste tõttu kaovad energiasektoris mõningad töökohad. Samal ajal võivad uued energialahendused tublisti hoogustada kvaliteetsete töökohtade loomist. Haridusel ja koolitusel on siin keskne tähtsus.

| 1.2.1 | Lisaks tööhõivele kuuluvad Lissaboni strateegia keskpunkti ka energia sotsiaalse mõõtme muud aspektid. See kehtib eelkõige taskukohase hinnaga ja kvaliteetsete avalike teenuste kohta. Kodanikuühiskonda (sh tööturu osapooli) tuleb aktiivselt kaasata energiapoliitika kujundamisse. |
| --- | --- |

1.2.1

Lisaks tööhõivele kuuluvad Lissaboni strateegia keskpunkti ka energia sotsiaalse mõõtme muud aspektid. See kehtib eelkõige taskukohase hinnaga ja kvaliteetsete avalike teenuste kohta. Kodanikuühiskonda (sh tööturu osapooli) tuleb aktiivselt kaasata energiapoliitika kujundamisse.

| 1.3 | Koostöös liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega esitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Lissaboni strateegia raames energiapoliitika valdkonnas järgmised soovitused teemal „Teadmistepõhise ühiskonna energiapoliitika”:






  — | uurida energiapoliitikat ja muid asjaomaseid raamtingimusi ELi tõhusa ja madala süsinikusisaldusega energiamajanduse eesmärkide taustal; |
| --- | --- | --- |

1.3

Koostöös liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega esitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Lissaboni strateegia raames energiapoliitika valdkonnas järgmised soovitused teemal „Teadmistepõhise ühiskonna energiapoliitika”:

—

uurida energiapoliitikat ja muid asjaomaseid raamtingimusi ELi tõhusa ja madala süsinikusisaldusega energiamajanduse eesmärkide taustal;

| — | tagada kvaliteetne haridussüsteem, et pakkuda hästi koolitatud ja motiveeritud tööjõudu; |
| --- | --- |

—

tagada kvaliteetne haridussüsteem, et pakkuda hästi koolitatud ja motiveeritud tööjõudu;

| — | kindlustada peamiste konkurentidega võrreldav riiklik teadus- ja arendustegevus ning edendada erakapitalil põhineva teadus- ja arendustegevuse rahastamist; |
| --- | --- |

—

kindlustada peamiste konkurentidega võrreldav riiklik teadus- ja arendustegevus ning edendada erakapitalil põhineva teadus- ja arendustegevuse rahastamist;

| — | edendada rahvusvahelist koostööd energiatehnoloogia valdkonnas, eriti koos teiste suurte osalejatega, ning jälgida süstemaatiliselt peamiste konkurentide ja partnerite poliitikat ja meetmeid energiatehnoloogia alal; |
| --- | --- |

—

edendada rahvusvahelist koostööd energiatehnoloogia valdkonnas, eriti koos teiste suurte osalejatega, ning jälgida süstemaatiliselt peamiste konkurentide ja partnerite poliitikat ja meetmeid energiatehnoloogia alal;

| — | tagada juurdepääs riskikapitalile VKEde asutamisel ja algusetappidel ning uutesse tehnoloogiatesse investeerimisel; |
| --- | --- |

—

tagada juurdepääs riskikapitalile VKEde asutamisel ja algusetappidel ning uutesse tehnoloogiatesse investeerimisel;

| — | kindlustada energiaturgudel avatud ja terve konkurents, et sundida ettevõtteid läbi viima uuendusi. Taastuvenergia puhul võib juurdepääs võrgustikule kujutada endast eduka uuendustegevuse peamist tegurit; |
| --- | --- |

—

kindlustada energiaturgudel avatud ja terve konkurents, et sundida ettevõtteid läbi viima uuendusi. Taastuvenergia puhul võib juurdepääs võrgustikule kujutada endast eduka uuendustegevuse peamist tegurit;

| — | kõrvaldada takistused investeeringutele, mis on vajalikud uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks. Planeerimise ja lubade väljastamisega seonduvad nõuded aeglustavad ja isegi takistavad investeeringuid. Investeeringutega seonduvate riskide vähendamiseks peab õiguslik raamistik olema prognoositav ja stabiilne; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada takistused investeeringutele, mis on vajalikud uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks. Planeerimise ja lubade väljastamisega seonduvad nõuded aeglustavad ja isegi takistavad investeeringuid. Investeeringutega seonduvate riskide vähendamiseks peab õiguslik raamistik olema prognoositav ja stabiilne;

| — | kindlustada uue tehnoloogia juurdepääs Euroopa ja ülemaailmsetele turgudele; |
| --- | --- |

—

kindlustada uue tehnoloogia juurdepääs Euroopa ja ülemaailmsetele turgudele;

| — | tagada võrdsed lähtetingimused, nt CO2 ülemaailmse hinna kehtestamisel, vältides selle muutumist tavapäraseks kaubaks, kuna CO2 hulga vähendamise edukusest sõltub meie planeedi saatus; |
| --- | --- |

—

tagada võrdsed lähtetingimused, nt CO2 ülemaailmse hinna kehtestamisel, vältides selle muutumist tavapäraseks kaubaks, kuna CO2 hulga vähendamise edukusest sõltub meie planeedi saatus;

| — | ambitsioonikad eesmärgid võivad kaasa aidata ELi tugeva positsiooni saavutamisele energiatõhusate ja taastuvenergiatehnoloogiate ülemaailmsetel turgudel. Eesmärgid ja vastavad tähtajad tuleb siiski hoolikalt läbi kaaluda, et tekiks reaalne võimalus nende tegelikuks saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

ambitsioonikad eesmärgid võivad kaasa aidata ELi tugeva positsiooni saavutamisele energiatõhusate ja taastuvenergiatehnoloogiate ülemaailmsetel turgudel. Eesmärgid ja vastavad tähtajad tuleb siiski hoolikalt läbi kaaluda, et tekiks reaalne võimalus nende tegelikuks saavutamiseks;

| — | kulutõhusate tulemuste saavutamiseks tuleb uuenduste aktiivseks toetamiseks teha väga hoolikas valik järgmiste meetmete hulgast:






  — | teadus- ja arendustegevuse rahastamine; |
| --- | --- | --- |

—

kulutõhusate tulemuste saavutamiseks tuleb uuenduste aktiivseks toetamiseks teha väga hoolikas valik järgmiste meetmete hulgast:

—

teadus- ja arendustegevuse rahastamine;

| — | haridus ja koolitus; |
| --- | --- |

—

haridus ja koolitus;

| — | avalikkuse teadlikkus; |
| --- | --- |

—

avalikkuse teadlikkus;

| — | hinnamehhanismid, maksustamine; |
| --- | --- |

—

hinnamehhanismid, maksustamine;

| — | toetused; |
| --- | --- |

—

toetused;

| — | siduvad eesmärgid ja kohustused; |
| --- | --- |

—

siduvad eesmärgid ja kohustused;

| — | eeskirjad ja siduvad normid; |
| --- | --- |

—

eeskirjad ja siduvad normid;

| — | vabatahtlikud standardid, vabatahtlikud kokkulepped; |
| --- | --- |

—

vabatahtlikud standardid, vabatahtlikud kokkulepped;

| — | riigihanked. |
| --- | --- |

—

riigihanked.

| 1.4 | Selleks et saavutada energiasektori vajalik kiireloomuline ümberkujundamine, tuleb tõsta uuendustegevuse tempot. Komitee kutsub üles pöörama erilist tähelepanu






  — | meetmetele, millega kehtestada süsinikuheidetele sobiv majanduslik hind; |
| --- | --- | --- |

1.4

Selleks et saavutada energiasektori vajalik kiireloomuline ümberkujundamine, tuleb tõsta uuendustegevuse tempot. Komitee kutsub üles pöörama erilist tähelepanu

—

meetmetele, millega kehtestada süsinikuheidetele sobiv majanduslik hind;

| — | avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse laiendamisele, et toetada uusi energialiike ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

—

avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse laiendamisele, et toetada uusi energialiike ja energiatõhusust;

| — | õigusaktide kasutamisele (või — kui majanduslikult tasuvam — muude meetmete kasutuselevõtmisele), et kiirendada igasuguste toodete energiatõhususe suurendamist; |
| --- | --- |

—

õigusaktide kasutamisele (või — kui majanduslikult tasuvam — muude meetmete kasutuselevõtmisele), et kiirendada igasuguste toodete energiatõhususe suurendamist;

| — | kasutades palju ettenägelikumalt riigihankeid, et saavutada kõrgemaid energiatõhususe standardeid, eriti ehitusvaldkonnas. |
| --- | --- |

—

kasutades palju ettenägelikumalt riigihankeid, et saavutada kõrgemaid energiatõhususe standardeid, eriti ehitusvaldkonnas.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel tuleb koostöös liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega esitada 2008. aasta alguses koondaruanne Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia prioriteetidest. Käesolev arvamus energiapoliitika kohta moodustab osa kõnealusest koondaruandest. Arvamus koostati koostöös liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega, eriti aktiivselt osalesid kõnealuses töös Prantsusmaa, Itaalia ning Malta majandus- ja sotsiaalnõukogud. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel tuleb koostöös liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega esitada 2008. aasta alguses koondaruanne Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia prioriteetidest. Käesolev arvamus energiapoliitika kohta moodustab osa kõnealusest koondaruandest. Arvamus koostati koostöös liikmesriikide majandus- ja sotsiaalnõukogudega, eriti aktiivselt osalesid kõnealuses töös Prantsusmaa, Itaalia ning Malta majandus- ja sotsiaalnõukogud.

| 2.2 | Käesolev arvamus toetub B jaole — Euroopa kasvupotentsiaali suurendamisele suunatud mikromajanduslikud reformid (majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised 2005-2008). Eelkõige on arvamus seotud suunistega 8 (konkurentsivõime tugevdamine), 12 (teadus- ja arendustegevus), 13 (uuendustegevus ning info- ja sidetehnoloogia) ning 14 (ressursside säästev kasutamine) (1). |
| --- | --- |

2.2

Käesolev arvamus toetub B jaole — Euroopa kasvupotentsiaali suurendamisele suunatud mikromajanduslikud reformid (majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised 2005-2008). Eelkõige on arvamus seotud suunistega 8 (konkurentsivõime tugevdamine), 12 (teadus- ja arendustegevus), 13 (uuendustegevus ning info- ja sidetehnoloogia) ning 14 (ressursside säästev kasutamine) (1).

2006. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu

| 2.3 | Euroopa Ülemkogu tervitas Brüsselis 23.–24. märtsil 2006. aastal toimunud kohtumise järeldustes „[...] Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatusi vastutuse suurendamiseks ühenduse tasandil. Ta ergutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning Regioonide Komiteed jätkama tööd ning palub neil esitada koondaruanded majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse toetuseks 2008. aasta alguses” (eesistujariigi järelduste punkt 12). |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Ülemkogu tervitas Brüsselis 23.–24. märtsil 2006. aastal toimunud kohtumise järeldustes „[...] Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatusi vastutuse suurendamiseks ühenduse tasandil. Ta ergutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning Regioonide Komiteed jätkama tööd ning palub neil esitada koondaruanded majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse toetuseks 2008. aasta alguses” (eesistujariigi järelduste punkt 12).

| 2.4 | Euroopa Ülemkogu märgib, et „Euroopat iseloomustab suurenenud väliskonkurents, elanikkonna vananemine, kõrgemad energiahinnad ja vajadus tagada energia varustuskindlus” (eesistujariigi järelduste punkt 7). Samuti kinnitatakse, et „majanduskasvu ja töökohtade loomise koondsuunised (2005–2008) jäävad kehtima. Selle raames lepib Euroopa Ülemkogu kokku esmatähtsate meetmete konkreetsetes valdkondades, mis puudutavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni, eelkõige VKEde ettevõtluspotentsiaali ning esmatähtsate kategooriate tööhõivet; samuti Euroopa energiapoliitika määratluses” (eesistujariigi järelduste punkt 16). |
| --- | --- |

2.4

Euroopa Ülemkogu märgib, et „Euroopat iseloomustab suurenenud väliskonkurents, elanikkonna vananemine, kõrgemad energiahinnad ja vajadus tagada energia varustuskindlus” (eesistujariigi järelduste punkt 7). Samuti kinnitatakse, et „majanduskasvu ja töökohtade loomise koondsuunised (2005–2008) jäävad kehtima. Selle raames lepib Euroopa Ülemkogu kokku esmatähtsate meetmete konkreetsetes valdkondades, mis puudutavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni, eelkõige VKEde ettevõtluspotentsiaali ning esmatähtsate kategooriate tööhõivet; samuti Euroopa energiapoliitika määratluses” (eesistujariigi järelduste punkt 16).

| 2.5 | Energia teemal märgib Euroopa Ülemkogu, et Euroopa ees seisavad mitmed energeetikaga seotud väljakutsed: jätkuvalt raske olukord nafta- ja gaasiturgudel, suurenev impordisõltuvus ja senini veel piiratud mitmekesisus, kõrged ja ebastabiilsed energiahinnad, kasvav ülemaailmne energianõudlus, tootja- ja transiitriike ning transpordiliine mõjutavad julgeolekuriskid, kliimamuutustega kaasnevad suurenevad ohud, aeglane edasiminek energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise vallas, vajadus energiaturgude suurema läbipaistvuse ning riiklike energiaturgude täiendava integreerimise ja ühendamise järele (kusjuures energiaturu liberaliseerimine jõuab lõpule 2007. aasta juulis), piiratud kooskõlastamine energiasektori osalejate vahel, samas kui energia infrastruktuur vajab suuri investeeringuid (eesistujariigi järelduste punkt 43). |
| --- | --- |

2.5

Energia teemal märgib Euroopa Ülemkogu, et Euroopa ees seisavad mitmed energeetikaga seotud väljakutsed: jätkuvalt raske olukord nafta- ja gaasiturgudel, suurenev impordisõltuvus ja senini veel piiratud mitmekesisus, kõrged ja ebastabiilsed energiahinnad, kasvav ülemaailmne energianõudlus, tootja- ja transiitriike ning transpordiliine mõjutavad julgeolekuriskid, kliimamuutustega kaasnevad suurenevad ohud, aeglane edasiminek energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutamise vallas, vajadus energiaturgude suurema läbipaistvuse ning riiklike energiaturgude täiendava integreerimise ja ühendamise järele (kusjuures energiaturu liberaliseerimine jõuab lõpule 2007. aasta juulis), piiratud kooskõlastamine energiasektori osalejate vahel, samas kui energia infrastruktuur vajab suuri investeeringuid (eesistujariigi järelduste punkt 43).

| 2.6 | Nimetatud väljakutsetele vastuseks ning komisjoni rohelise raamatu „Euroopa säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia strateegia” põhjal kutsub Euroopa Ülemkogu üles töötama välja Euroopa energiapoliitikat, mille eesmärk on luua tõhus ühenduse poliitika, sidusus liikmesriikide vahel ja kooskõla eri poliitikavaldkondades võetavate meetmete vahel ning mis täidaks tasakaalustatud viisil kolme eesmärki, milleks on energia varustuskindlus, konkurentsivõime ja keskkonnasäästlikkus (punkt 44). |
| --- | --- |

2.6

Nimetatud väljakutsetele vastuseks ning komisjoni rohelise raamatu „Euroopa säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia strateegia” põhjal kutsub Euroopa Ülemkogu üles töötama välja Euroopa energiapoliitikat, mille eesmärk on luua tõhus ühenduse poliitika, sidusus liikmesriikide vahel ja kooskõla eri poliitikavaldkondades võetavate meetmete vahel ning mis täidaks tasakaalustatud viisil kolme eesmärki, milleks on energia varustuskindlus, konkurentsivõime ja keskkonnasäästlikkus (punkt 44).

| 2.7 | Euroopa Ülemkogu rõhutas, et sellise kooskõla saavutamiseks nii ELi sise- kui ka välispoliitikates peab energiapoliitika vastama paljude poliitikavaldkondade nõudmistele. Majanduskasvu strateegia osana ning avatud ja konkurentsivõimeliste turgude kaudu soodustab see investeeringuid, tehnoloogia arengut ning sise- ja väliskaubandust. Energiapoliitika on tugevalt seotud keskkonnapoliitikaga ning samuti tööhõive, regionaalpoliitika ja eelkõige transpordipoliitikaga. Lisaks omandavad koostöös kolmandate riikidega energiapoliitika eesmärkide edendamisel üha suurenevat tähtsust välis- ja arengupoliitika aspektid (punkt 45). |
| --- | --- |

2.7

Euroopa Ülemkogu rõhutas, et sellise kooskõla saavutamiseks nii ELi sise- kui ka välispoliitikates peab energiapoliitika vastama paljude poliitikavaldkondade nõudmistele. Majanduskasvu strateegia osana ning avatud ja konkurentsivõimeliste turgude kaudu soodustab see investeeringuid, tehnoloogia arengut ning sise- ja väliskaubandust. Energiapoliitika on tugevalt seotud keskkonnapoliitikaga ning samuti tööhõive, regionaalpoliitika ja eelkõige transpordipoliitikaga. Lisaks omandavad koostöös kolmandate riikidega energiapoliitika eesmärkide edendamisel üha suurenevat tähtsust välis- ja arengupoliitika aspektid (punkt 45).

| 2.8 | Euroopa energiapoliitika peaks põhinema ühisel nägemusel pikaajalisest pakkumisest ja nõudlusest ning objektiivsel ja läbipaistval hinnangul kõikide energiaallikate eeliste ja puuduste kohta, samuti aitama tasakaalustatud moel kaasa kolme peamise eesmärgi saavutamisele (punktid 46 ja 47):






  — | energia varustuskindluse suurendamine, |
| --- | --- | --- |

2.8

Euroopa energiapoliitika peaks põhinema ühisel nägemusel pikaajalisest pakkumisest ja nõudlusest ning objektiivsel ja läbipaistval hinnangul kõikide energiaallikate eeliste ja puuduste kohta, samuti aitama tasakaalustatud moel kaasa kolme peamise eesmärgi saavutamisele (punktid 46 ja 47):

—

energia varustuskindluse suurendamine,

| — | stabiilses reguleerivas raamistikus Euroopa majanduste konkurentsivõime kindlustamine ja energiavarustuse taskukohasuse tagamine, mis toob kasu nii ettevõtetele kui ka tarbijatele, |
| --- | --- |

—

stabiilses reguleerivas raamistikus Euroopa majanduste konkurentsivõime kindlustamine ja energiavarustuse taskukohasuse tagamine, mis toob kasu nii ettevõtetele kui ka tarbijatele,

| — | keskkonnasäästlikkuse edendamine. |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlikkuse edendamine.

| 2.9 | Nimetatud peamiste eesmärkide saavutamiseks peaks Euroopa energiapoliitika






  — | tagama läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise turgudel, |
| --- | --- | --- |

2.9

Nimetatud peamiste eesmärkide saavutamiseks peaks Euroopa energiapoliitika

—

tagama läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise turgudel,

| — | olema kooskõlas konkurentsieeskirjadega; |
| --- | --- |

—

olema kooskõlas konkurentsieeskirjadega;

| — | olema kooskõlas avaliku teenuse osutamise kohustustega; |
| --- | --- |

—

olema kooskõlas avaliku teenuse osutamise kohustustega;

| — | austama täielikult liikmesriikide sõltumatust primaarenergiaallikate üle otsustamisel ning kasutatavate energialiikide valimisel. |
| --- | --- |

—

austama täielikult liikmesriikide sõltumatust primaarenergiaallikate üle otsustamisel ning kasutatavate energialiikide valimisel.

Energiapakett 2007

| 2.10 | Komisjonil tuleb alates 2007. aastast regulaarselt esitada strateegiline energiaülevaade. 10. jaanuaril 2007 avaldas komisjon oma esimese aruande ning teatise Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” (nn energiapakett). |
| --- | --- |

2.10

Komisjonil tuleb alates 2007. aastast regulaarselt esitada strateegiline energiaülevaade. 10. jaanuaril 2007 avaldas komisjon oma esimese aruande ning teatise Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” (nn energiapakett).

| 2.11 | Komisjon lähtub Euroopa energiapoliitikas kolmest peateemast: võitlus kliimamuutustega, tööhõive ja majanduskasvu edendamine, ELi maagaasi- ja naftaimpordist tuleneva välise haavatavuse vähendamine. |
| --- | --- |

2.11

Komisjon lähtub Euroopa energiapoliitikas kolmest peateemast: võitlus kliimamuutustega, tööhõive ja majanduskasvu edendamine, ELi maagaasi- ja naftaimpordist tuleneva välise haavatavuse vähendamine.

| 2.12 | Komisjoni keskne eesmärk Euroopa energiapoliitikas on vähendada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20 %. ELi eesmärki tuleb vaadelda koos tööstusriikide vajadusega rahvusvaheliste meetmete järele kliimamuutuste valdkonnas. Kui selliste kohustuse osas jõutakse kokkuleppele, on ELil tarvis teha veelgi enam tööd. Seetõttu tuleks eesmärk seada kõrgemale: vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 30 % ning 2050. aastaks 60–80 %. |
| --- | --- |

2.12

Komisjoni keskne eesmärk Euroopa energiapoliitikas on vähendada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20 %. ELi eesmärki tuleb vaadelda koos tööstusriikide vajadusega rahvusvaheliste meetmete järele kliimamuutuste valdkonnas. Kui selliste kohustuse osas jõutakse kokkuleppele, on ELil tarvis teha veelgi enam tööd. Seetõttu tuleks eesmärk seada kõrgemale: vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 30 % ning 2050. aastaks 60–80 %.

| 2.13 | Muret ei tekita mitte ainult kliimamuutused, vaid ka Euroopa energiavarustatuse kindlus, majandus ja kodanike heaolu. Komisjon leiab, et kõnealuse eesmärgi saavutamine võib vähendada ka nafta- ja maagaasi suureneva ebastabiilsuse ja hindade avaldatavat survet ELile, aidata kaasa konkurentsivõimelisema energiaturu tekkimisele Euroopas ning edendada tehnoloogiat ja tööhõivet. |
| --- | --- |

2.13

Muret ei tekita mitte ainult kliimamuutused, vaid ka Euroopa energiavarustatuse kindlus, majandus ja kodanike heaolu. Komisjon leiab, et kõnealuse eesmärgi saavutamine võib vähendada ka nafta- ja maagaasi suureneva ebastabiilsuse ja hindade avaldatavat survet ELile, aidata kaasa konkurentsivõimelisema energiaturu tekkimisele Euroopas ning edendada tehnoloogiat ja tööhõivet.

| 2.14 | Energiavaldkonnas eeldab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärk seda, et EL peab energia kasutamisega seonduvaid CO2 heitkoguseid järgmise 13 aasta jooksul vähendama vähemalt 20 % (võib-olla isegi rohkem). Euroopa Liidul on kavas asuda maailmas juhtpositsioonile, et käivitada uus tööstusrevolutsioon. |
| --- | --- |

2.14

Energiavaldkonnas eeldab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärk seda, et EL peab energia kasutamisega seonduvaid CO2 heitkoguseid järgmise 13 aasta jooksul vähendama vähemalt 20 % (võib-olla isegi rohkem). Euroopa Liidul on kavas asuda maailmas juhtpositsioonile, et käivitada uus tööstusrevolutsioon.

| 2.15 | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks soovitab komisjon keskenduda reale energiaga seotud meetmetele: suurendada energiatõhusust; tõsta taastuvenergia osakaalu energialiikide kombinatsioonis ja rakendada uusi meetmeid, et kindlustada energia siseturu eelised kõigile; suurendada liikmesriikidevahelist solidaarsust, mõeldes energiatehnoloogiate pikaajalise arendamise väljavaadetele, keskenduda taas tuumaohutusele ja turvalisusele ning teha ELi-poolseid otsustavaid jõupingutusi, et kõneleda ühel häälel oma rahvusvaheliste partneritega (k.a energiatootjad, energia importijad ja arengumaad). |
| --- | --- |

2.15

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks soovitab komisjon keskenduda reale energiaga seotud meetmetele: suurendada energiatõhusust; tõsta taastuvenergia osakaalu energialiikide kombinatsioonis ja rakendada uusi meetmeid, et kindlustada energia siseturu eelised kõigile; suurendada liikmesriikidevahelist solidaarsust, mõeldes energiatehnoloogiate pikaajalise arendamise väljavaadetele, keskenduda taas tuumaohutusele ja turvalisusele ning teha ELi-poolseid otsustavaid jõupingutusi, et kõneleda ühel häälel oma rahvusvaheliste partneritega (k.a energiatootjad, energia importijad ja arengumaad).

| 2.16 | Energiaaruande juurde kuulub kümmet punkti hõlmav energia tegevuskava koos ajakavaga meetmete jaoks. Tegevuskavas esitatakse esimene pakett konkreetseid meetmeid, mis sisaldavad järgmist:






  — | aruanne maagaasi- ja energia siseturu ellurakendamisest liikmesriikides ning kõnealuse kahe sektori konkurentsiolukorra analüüsi tulemused; |
| --- | --- | --- |

2.16

Energiaaruande juurde kuulub kümmet punkti hõlmav energia tegevuskava koos ajakavaga meetmete jaoks. Tegevuskavas esitatakse esimene pakett konkreetseid meetmeid, mis sisaldavad järgmist:

—

aruanne maagaasi- ja energia siseturu ellurakendamisest liikmesriikides ning kõnealuse kahe sektori konkurentsiolukorra analüüsi tulemused;

| — | liikmesriikide elektri- ja maagaasivõrkudele mõeldud võrkude ühendamise prioriteetplaan, mis aitab Euroopa võrgustikul saada tegelikkuseks; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide elektri- ja maagaasivõrkudele mõeldud võrkude ühendamise prioriteetplaan, mis aitab Euroopa võrgustikul saada tegelikkuseks;

| — | ettepanekud, et edendada jätkusuutlikku energiatootmist fossiilkütustest; |
| --- | --- |

—

ettepanekud, et edendada jätkusuutlikku energiatootmist fossiilkütustest;

| — | tegevuskava ja muud algatused, et edendada taastuvenergia kasutamist, eriti biokütuste kasutamist transpordisektoris; |
| --- | --- |

—

tegevuskava ja muud algatused, et edendada taastuvenergia kasutamist, eriti biokütuste kasutamist transpordisektoris;

| — | analüüs tuumaenergia olukorrast Euroopas; |
| --- | --- |

—

analüüs tuumaenergia olukorrast Euroopas;

| — | tööleht Euroopa tulevase strateegilise energiatehnoloogia kava jaoks. |
| --- | --- |

—

tööleht Euroopa tulevase strateegilise energiatehnoloogia kava jaoks.

| 2.17 | Ka energiatõhususe tegevuskava, mille komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2006, moodustab tegevuskava ühe osa. Komisjoni teatis „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga. Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” ning strateegiline ülevaade täiendavad ja toetavad üksteist. |
| --- | --- |

2.17

Ka energiatõhususe tegevuskava, mille komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2006, moodustab tegevuskava ühe osa. Komisjoni teatis „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga. Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” ning strateegiline ülevaade täiendavad ja toetavad üksteist.

| 2.18 | Euroopa Ülemkogu kiitis komisjoni ettepanekud oma kevadisel tippkohtumisel 8.–9. märtsil 2007 heaks. Komisjon asub nüüd kooskõlas tippkohtumise järeldustega välja töötama üksikasjalikke õigusaktide ettepanekuid ja muid vastavasisulisi ettepanekuid. Teine strateegiline energiaülevaade koostatakse kahe aasta pärast ja selles kirjeldatakse edusamme, sest riigipead ja valitsusjuhid võtsid kohustuse energiaküsimusi korrapäraselt käsitleda. |
| --- | --- |

2.18

Euroopa Ülemkogu kiitis komisjoni ettepanekud oma kevadisel tippkohtumisel 8.–9. märtsil 2007 heaks. Komisjon asub nüüd kooskõlas tippkohtumise järeldustega välja töötama üksikasjalikke õigusaktide ettepanekuid ja muid vastavasisulisi ettepanekuid. Teine strateegiline energiaülevaade koostatakse kahe aasta pärast ja selles kirjeldatakse edusamme, sest riigipead ja valitsusjuhid võtsid kohustuse energiaküsimusi korrapäraselt käsitleda.

EMSK energiapoliitikat käsitlevad varasemad arvamused

| 2.19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostas 2002.–2006. aasta ametiajal energiapoliitika kohta mitmed arvamused, eelkõige eri energiaallikate ja -tehnoloogiate eripärade ja rolli kohta. 2006. aasta septembris toimunud täiskogu istungjärgul võttis komitee lõpuks vastu kõnealustele varasematele arvamustele toetuva ettevalmistava arvamuse „Euroopa Liidu energiavarustus: energiakandjate optimaalse kombinatsiooni strateegia” (2). Arvamuses käsitleti mitmeid teemasid, mis olid kõne all 2006. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul. Arvamuse peamised järeldused on järgmised. |
| --- | --- |

2.19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostas 2002.–2006. aasta ametiajal energiapoliitika kohta mitmed arvamused, eelkõige eri energiaallikate ja -tehnoloogiate eripärade ja rolli kohta. 2006. aasta septembris toimunud täiskogu istungjärgul võttis komitee lõpuks vastu kõnealustele varasematele arvamustele toetuva ettevalmistava arvamuse „Euroopa Liidu energiavarustus: energiakandjate optimaalse kombinatsiooni strateegia” (2). Arvamuses käsitleti mitmeid teemasid, mis olid kõne all 2006. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul. Arvamuse peamised järeldused on järgmised.

| 2.20 | Komitee leidis, et Euroopa peab võtma endale strateegilise eesmärgi leida selline mitmekesiste energiaallikate kombinatsioon, mis vastab optimaalselt majanduslikele, varustuskindluse ja kliimapoliitilistele eesmärkidele. Kõikidel energiaallikatel ja tehnoloogiatel on nimetatud eesmärkidega seoses eeliseid ja puudusi, mida tuleb avatud ja tasakaalustatud viisil arvesse võtta. |
| --- | --- |

2.20

Komitee leidis, et Euroopa peab võtma endale strateegilise eesmärgi leida selline mitmekesiste energiaallikate kombinatsioon, mis vastab optimaalselt majanduslikele, varustuskindluse ja kliimapoliitilistele eesmärkidele. Kõikidel energiaallikatel ja tehnoloogiatel on nimetatud eesmärkidega seoses eeliseid ja puudusi, mida tuleb avatud ja tasakaalustatud viisil arvesse võtta.

| 2.21 | Taastuvate energiaallikate kasvav kasutamine kujutab endast potentsiaali, mis tuleb ära kasutada. Ent isegi kui 2020. aastaks saavutatakse taastuvate energiaallikate 20 % kasutamise eesmärk, ei ole tõenäoline, et lähitulevikus oleks võimalik traditsioonilisi energiaallikaid täielikult asendada taastuvate energiaallikatega. |
| --- | --- |

2.21

Taastuvate energiaallikate kasvav kasutamine kujutab endast potentsiaali, mis tuleb ära kasutada. Ent isegi kui 2020. aastaks saavutatakse taastuvate energiaallikate 20 % kasutamise eesmärk, ei ole tõenäoline, et lähitulevikus oleks võimalik traditsioonilisi energiaallikaid täielikult asendada taastuvate energiaallikatega.

| 2.22 | Kõik võimalused peavad jääma avatuks. Arvamuses esitatud stsenaariumid 25-liikmelise Euroopa Liidu jaoks toetavad selgelt seda järeldust. Isegi stsenaariumis, mille aluseks on energiatarbimise maksimaalse tõhususe ja taastuvate energiaallikate osakaalu kasvu prognoosid, ei peetud ühtki energeetikatehnoloogiat vananenuks ilma negatiivsete tagajärgedeta keskkonnale või majandusele. |
| --- | --- |

2.22

Kõik võimalused peavad jääma avatuks. Arvamuses esitatud stsenaariumid 25-liikmelise Euroopa Liidu jaoks toetavad selgelt seda järeldust. Isegi stsenaariumis, mille aluseks on energiatarbimise maksimaalse tõhususe ja taastuvate energiaallikate osakaalu kasvu prognoosid, ei peetud ühtki energeetikatehnoloogiat vananenuks ilma negatiivsete tagajärgedeta keskkonnale või majandusele.

| 2.23 | Praegust energiaallikate valikut tuleb poliitiliste strateegiate abil arendada nii, et vähendatakse sõltuvust välistarnijatest ja tagatakse Euroopas rohkem heitevabasid energiaallikaid, unustamata sealjuures, et eri tehnoloogiatesse investeerimise otsuseid teevad turul osalejad. |
| --- | --- |

2.23

Praegust energiaallikate valikut tuleb poliitiliste strateegiate abil arendada nii, et vähendatakse sõltuvust välistarnijatest ja tagatakse Euroopas rohkem heitevabasid energiaallikaid, unustamata sealjuures, et eri tehnoloogiatesse investeerimise otsuseid teevad turul osalejad.

| 2.24 | Komitee soovitas välja töötada energialiikide optimaalse kombinatsiooni strateegia. Siinkohal on oluline selgitada Euroopa Liidu, liikmesriikide, sõltumatute asutuste ja turul osalejate rolle.
  Tehti ettepanek, et energialiikide optimaalse kombinatsiooni strateegia peaks sisaldama järgmisi elemente:






  — | energiatõhusus, k.a soojuse ja elektri koostootmine; |
| --- | --- | --- |

2.24

Komitee soovitas välja töötada energialiikide optimaalse kombinatsiooni strateegia. Siinkohal on oluline selgitada Euroopa Liidu, liikmesriikide, sõltumatute asutuste ja turul osalejate rolle.

Tehti ettepanek, et energialiikide optimaalse kombinatsiooni strateegia peaks sisaldama järgmisi elemente:

—

energiatõhusus, k.a soojuse ja elektri koostootmine;

| — | taastuvad energiaallikad, k.a biokütuste kasutamine transpordis; |
| --- | --- |

—

taastuvad energiaallikad, k.a biokütuste kasutamine transpordis;

| — | energiatõhusus transpordisektoris; |
| --- | --- |

—

energiatõhusus transpordisektoris;

| — | tuumaohutuse parandamine ja kasutatud tuumkütuse probleemi lahendamine; |
| --- | --- |

—

tuumaohutuse parandamine ja kasutatud tuumkütuse probleemi lahendamine;

| — | keskkonnasõbralikud söetehnoloogiad ja ELi kohalike söevarude aktiivsem kasutamine; |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralikud söetehnoloogiad ja ELi kohalike söevarude aktiivsem kasutamine;

| — | veeldatud maagaasi terminalidesse tehtavate investeeringute julgustamine; |
| --- | --- |

—

veeldatud maagaasi terminalidesse tehtavate investeeringute julgustamine;

| — | sobivad raamtingimused, et tagada piisavad investeeringud energia tootmisesse ja ülekandmisesse; |
| --- | --- |

—

sobivad raamtingimused, et tagada piisavad investeeringud energia tootmisesse ja ülekandmisesse;

| — | EL kui üks olulisematest osalejatest rahvusvahelisel tasandil peab olema oma seisukohtades ühtne; |
| --- | --- |

—

EL kui üks olulisematest osalejatest rahvusvahelisel tasandil peab olema oma seisukohtades ühtne;

| — | hinnata praeguste ja tulevaste kliima- ja keskkonnapoliitiliste meetmete mõju teistele energiapoliitilistele eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

hinnata praeguste ja tulevaste kliima- ja keskkonnapoliitiliste meetmete mõju teistele energiapoliitilistele eesmärkidele;

| — | Kyoto protokolli järgne kliimapoliitiline lahendus peab olema ülemaailmne ja hõlmama kõiki peamisi saastajaid; |
| --- | --- |

—

Kyoto protokolli järgne kliimapoliitiline lahendus peab olema ülemaailmne ja hõlmama kõiki peamisi saastajaid;

| — | suuremad jõupingutused teadus- ja arendustegevuses ning rohkem ELi toetusi (nii pika- kui lühiajalisi) teadus- ja arendustegevusele energia valdkonnas. |
| --- | --- |

—

suuremad jõupingutused teadus- ja arendustegevuses ning rohkem ELi toetusi (nii pika- kui lühiajalisi) teadus- ja arendustegevusele energia valdkonnas.

3.   EMSK märkused Euroopa energiapoliitika kohta Lissaboni strateegia kontekstis

| 3.1 | Energia on kaasaja ühiskonnas hädavajalik. Selleks et täita vajadusi toidu, kütte (külmas kliimas), valgustuse, transpordi, tarbekaupade ning tänapäeval järjest rohkem ka telekommunikatsiooni ja teabe töötlemise osas, on vaja energia varustatuskindlust. Muuta saab aga viisi, kuidas me neid vajadusi täidame, ning seda tulebki teha. Euroopa tuleb kiiresti muuta äärmiselt tõhusaks ja vähesel süsinikul põhinevaks energiamajanduseks, et tulla toime praeguste väljakutsetega, eriti kliimamuutusega. |
| --- | --- |

3.1

Energia on kaasaja ühiskonnas hädavajalik. Selleks et täita vajadusi toidu, kütte (külmas kliimas), valgustuse, transpordi, tarbekaupade ning tänapäeval järjest rohkem ka telekommunikatsiooni ja teabe töötlemise osas, on vaja energia varustatuskindlust. Muuta saab aga viisi, kuidas me neid vajadusi täidame, ning seda tulebki teha. Euroopa tuleb kiiresti muuta äärmiselt tõhusaks ja vähesel süsinikul põhinevaks energiamajanduseks, et tulla toime praeguste väljakutsetega, eriti kliimamuutusega.

| 3.2 | Energia on tihedalt seotud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga. Selleks et saavutada Lissaboni eesmärke, on vaja piisavalt energiat mõõduka ja konkurentsivõimelise hinnaga. Samas võivad uued energialahendused aidata oluliselt kaasa Euroopa konkurentsivõimelisuse tõstmisele ja kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade loomisele, eriti kui need lahendused on maailmaturul edukad. |
| --- | --- |

3.2

Energia on tihedalt seotud Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga. Selleks et saavutada Lissaboni eesmärke, on vaja piisavalt energiat mõõduka ja konkurentsivõimelise hinnaga. Samas võivad uued energialahendused aidata oluliselt kaasa Euroopa konkurentsivõimelisuse tõstmisele ja kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade loomisele, eriti kui need lahendused on maailmaturul edukad.

| 3.3 | Energiapoliitika üldised eesmärgid — konkurentsivõime, tarnekindlus ja jätkusuutlikkus — on kesksed praegu ja ka edaspidi. Tõsisele kliimamuutuse väljakutsele vastamiseks on vaja piirata energianõudluse kasvu, suurendades oluliselt energiatõhusust ning taastuva ja madala süsinikusisaldusega energiatehnoloogiate (tulevikus ehk süsiniku sidumine ja ladustamine) osakaalu. Energia tarnekindlust saab tagada ka parema energiatõhususe, energiakandjate mitmekesistamise ja Euroopa Liidu ühtse seisukohaga välissuhetes. Konkurentsivõimet tuleb tugevdada avatud turuga, mis põhineb hästi toimival ja ausal konkurentsile, võimaldades juurdepääsu võrgustikele ning tagades samas kõrgekvaliteedilist avalikku teenust. |
| --- | --- |

3.3

Energiapoliitika üldised eesmärgid — konkurentsivõime, tarnekindlus ja jätkusuutlikkus — on kesksed praegu ja ka edaspidi. Tõsisele kliimamuutuse väljakutsele vastamiseks on vaja piirata energianõudluse kasvu, suurendades oluliselt energiatõhusust ning taastuva ja madala süsinikusisaldusega energiatehnoloogiate (tulevikus ehk süsiniku sidumine ja ladustamine) osakaalu. Energia tarnekindlust saab tagada ka parema energiatõhususe, energiakandjate mitmekesistamise ja Euroopa Liidu ühtse seisukohaga välissuhetes. Konkurentsivõimet tuleb tugevdada avatud turuga, mis põhineb hästi toimival ja ausal konkurentsile, võimaldades juurdepääsu võrgustikele ning tagades samas kõrgekvaliteedilist avalikku teenust.

| 3.4 | Lissaboni strateegia peaeesmärk on rohkemate ja paremate töökohtade loomine. Kuna turukonkurents nõuab üldiselt suuremat tootlikkust, siis peavad ka ettevõtted olema energiaturul tõhusamad. Kui energiasektoris kaotatakse töökohti, siis tuleb töötajaid täielikult toetada. Samaaegselt võib juurde tekkida töökohti energiat kasutavates sektorites. Just areng suurema energiatõhususe, taastuvenergia ja teiste arenenud tehnoloogiate poole loob juurde mitmeid peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töökohti. |
| --- | --- |

3.4

Lissaboni strateegia peaeesmärk on rohkemate ja paremate töökohtade loomine. Kuna turukonkurents nõuab üldiselt suuremat tootlikkust, siis peavad ka ettevõtted olema energiaturul tõhusamad. Kui energiasektoris kaotatakse töökohti, siis tuleb töötajaid täielikult toetada. Samaaegselt võib juurde tekkida töökohti energiat kasutavates sektorites. Just areng suurema energiatõhususe, taastuvenergia ja teiste arenenud tehnoloogiate poole loob juurde mitmeid peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töökohti.

| 3.4.1 | Lissaboni strateegias tuleb täit tähelepanu pöörata ka energia sotsiaalsele mõõtmele. See hõlmab tööhõive ja töökohtade, samuti kõigile mõistliku hinnaga energia kättesaadavuse, s.t kõrge kvaliteediga avaliku teenuse tagamise küsimust. Kodanikuühiskonda (sh tööturu osapooli) tuleb aktiivselt kaasata energiapoliitika kujundamisse. |
| --- | --- |

3.4.1

Lissaboni strateegias tuleb täit tähelepanu pöörata ka energia sotsiaalsele mõõtmele. See hõlmab tööhõive ja töökohtade, samuti kõigile mõistliku hinnaga energia kättesaadavuse, s.t kõrge kvaliteediga avaliku teenuse tagamise küsimust. Kodanikuühiskonda (sh tööturu osapooli) tuleb aktiivselt kaasata energiapoliitika kujundamisse.

| 3.5 | EMSK on nende energiapoliitika põhiküsimuste kohta esitanud üksikasjalikud seisukohad hiljutistes arvamustes ning koostab varsti arvamused õigusaktide ja teiste põhjalike ettepanekute kohta, mille komisjon talle Euroopa Ülemkogu järelduste alusel energiapaketi kohta esitab. |
| --- | --- |

3.5

EMSK on nende energiapoliitika põhiküsimuste kohta esitanud üksikasjalikud seisukohad hiljutistes arvamustes ning koostab varsti arvamused õigusaktide ja teiste põhjalike ettepanekute kohta, mille komisjon talle Euroopa Ülemkogu järelduste alusel energiapaketi kohta esitab.

| 3.6 | Vältimaks töö dubleerimist ja pakkumaks energiaalasesse arutellu optimaalselt lisaväärtust, keskendub EMSK oma arvamuses seosele energiapoliitika ja Lissaboni strateegia keskse seisukoha vahel, mis käsitleb Euroopat kui teadmusühiskonda. Käesolevas arvamuses tehakse märkusi energiapaketi teemade kohta seoses uuendustegevusega. |
| --- | --- |

3.6

Vältimaks töö dubleerimist ja pakkumaks energiaalasesse arutellu optimaalselt lisaväärtust, keskendub EMSK oma arvamuses seosele energiapoliitika ja Lissaboni strateegia keskse seisukoha vahel, mis käsitleb Euroopat kui teadmusühiskonda. Käesolevas arvamuses tehakse märkusi energiapaketi teemade kohta seoses uuendustegevusega.

Tehnoloogia ja uuendustegevuse roll käesoleva sajandi energiaväljakutsetega tegelemisel

| 3.7 | Poliitiliselt võetud eesmärgid ja meetmed loovad küll raamistiku, kuid tõelise edu saavutamisel on võtmekohal ikkagi tehnoloogia ja muu uuendustegevus, samuti muutused käitumises. See kehtib suurema energiatõhususe osas, nii energia muundamisel kui ka kasutamisel. Uuendustegevus võib etendada olulist rolli välissõltuvuse vähendamisel energia alal, pakkudes energialiikide mitmekesisemat kombinatsiooni. Kahtlemata on uuendustegevust tarvis kasvuhoonegaaside hulga vähendamiseks, arendades ja võttes kaustusele taastuvaid energiaallikaid, keskkonnasõbralikke söetehnoloogiaid ja muid fossiilkütuseid ning ohutut tuumakütust. |
| --- | --- |

3.7

Poliitiliselt võetud eesmärgid ja meetmed loovad küll raamistiku, kuid tõelise edu saavutamisel on võtmekohal ikkagi tehnoloogia ja muu uuendustegevus, samuti muutused käitumises. See kehtib suurema energiatõhususe osas, nii energia muundamisel kui ka kasutamisel. Uuendustegevus võib etendada olulist rolli välissõltuvuse vähendamisel energia alal, pakkudes energialiikide mitmekesisemat kombinatsiooni. Kahtlemata on uuendustegevust tarvis kasvuhoonegaaside hulga vähendamiseks, arendades ja võttes kaustusele taastuvaid energiaallikaid, keskkonnasõbralikke söetehnoloogiaid ja muid fossiilkütuseid ning ohutut tuumakütust.

| 3.8 | Innovatsioon tähendab laiemas mõttes uuendamist. See seisneb uute ideede arendamises ja laialdases rakendamises, muutes need majanduslikuks väärtuseks. Uuendustegevus hõlmab tehnoloogilisi uuendusi, uut tüüpi juhtimist ja muid organisatoorseid lahendusi. Seda viiakse läbi nii tööstuses kui ka teenuste- ja riigisektoris. Uuendustegevuse allikas on sageli — kuid kahtlemata mitte alati — teadustegevus. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu ka oma arvamusele „Vajalik uurimistöö ohutu ja säästva energiavarustuse nimel” (INT/146) (3). |
| --- | --- |

3.8

Innovatsioon tähendab laiemas mõttes uuendamist. See seisneb uute ideede arendamises ja laialdases rakendamises, muutes need majanduslikuks väärtuseks. Uuendustegevus hõlmab tehnoloogilisi uuendusi, uut tüüpi juhtimist ja muid organisatoorseid lahendusi. Seda viiakse läbi nii tööstuses kui ka teenuste- ja riigisektoris. Uuendustegevuse allikas on sageli — kuid kahtlemata mitte alati — teadustegevus. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu ka oma arvamusele „Vajalik uurimistöö ohutu ja säästva energiavarustuse nimel” (INT/146) (3).

| 3.8.1 | Tähelepanu keskmes on energiatehnoloogiad, näiteks energiatõhusam kütuse põlemine, tuuleveskid, päikesekollektorid, tulevased kütuseelemendid, vesinikutehnoloogia ja termotuumasüntees. Samavõrd olulised on nendega seotud tehnoloogiad, nagu materjalitehnoloogia arendamine ja meteoroloogia, millega võimaldatakse saada võimalikult täpseid ilmateateid. |
| --- | --- |

3.8.1

Tähelepanu keskmes on energiatehnoloogiad, näiteks energiatõhusam kütuse põlemine, tuuleveskid, päikesekollektorid, tulevased kütuseelemendid, vesinikutehnoloogia ja termotuumasüntees. Samavõrd olulised on nendega seotud tehnoloogiad, nagu materjalitehnoloogia arendamine ja meteoroloogia, millega võimaldatakse saada võimalikult täpseid ilmateateid.

| 3.8.2 | Energiakasutuse tõhustamise võimalike tehnoloogiate ring on praktiliselt lõputu: parem isolatsioon, vähem voolu tarbivad elektriseadmed, kergemad materjalid, parem toodete ja protsesside kavandamine tööstuses, tõhusamad seadmed. Selles kontekstis on oluline energiamahukate tööstuste roll — kui nad ei taga nõudlust investeeringute ja oma oskusteabe toel, siis hääbub uuendustegevus suures osas energiatõhusatest tööstustehnoloogiatest ELis. |
| --- | --- |

3.8.2

Energiakasutuse tõhustamise võimalike tehnoloogiate ring on praktiliselt lõputu: parem isolatsioon, vähem voolu tarbivad elektriseadmed, kergemad materjalid, parem toodete ja protsesside kavandamine tööstuses, tõhusamad seadmed. Selles kontekstis on oluline energiamahukate tööstuste roll — kui nad ei taga nõudlust investeeringute ja oma oskusteabe toel, siis hääbub uuendustegevus suures osas energiatõhusatest tööstustehnoloogiatest ELis.

| 3.8.3 | Info- ja sidetehnoloogial on suur potentsiaal. Nagu igas teiseski protsessis, võib info- ja sidetehnoloogia aidata ka energia tootmisel, muundamisel ja levitamisel kaasa tõhususe ja tootlikkuse suurendamisele. Sama kehtib ohutute ja kindlate operatsioonide, sealhulgas eelkõige edastusvõrkude osas. Info- ja sidetehnoloogia aitab kasutajatel ja tarbijatel korraldada oma energiakasutust. Näiteks üks võimalus, mis toob mitmekülgset kasu, on hajutada energia tarbimist tippkoormuse ajal tänu sellele, et tarbijatel võimaldatakse kiiresti reageerida hinnasignaalidele. Laiemas kontekstis võiks info- ja sidetehnoloogiate kasutamine asendada transpordivajadusi, võimaldades näiteks Interneti teel kodus töötamist ja konverentsidel osalemist. |
| --- | --- |

3.8.3

Info- ja sidetehnoloogial on suur potentsiaal. Nagu igas teiseski protsessis, võib info- ja sidetehnoloogia aidata ka energia tootmisel, muundamisel ja levitamisel kaasa tõhususe ja tootlikkuse suurendamisele. Sama kehtib ohutute ja kindlate operatsioonide, sealhulgas eelkõige edastusvõrkude osas. Info- ja sidetehnoloogia aitab kasutajatel ja tarbijatel korraldada oma energiakasutust. Näiteks üks võimalus, mis toob mitmekülgset kasu, on hajutada energia tarbimist tippkoormuse ajal tänu sellele, et tarbijatel võimaldatakse kiiresti reageerida hinnasignaalidele. Laiemas kontekstis võiks info- ja sidetehnoloogiate kasutamine asendada transpordivajadusi, võimaldades näiteks Interneti teel kodus töötamist ja konverentsidel osalemist.

| 3.8.4 | Samuti vajame me uusi viise — uuendusi — energia ja sellega seotud süsteemide käitamiseks ja juhtimiseks. Eesmärk on tagada kõrge kvaliteediga teenused taskukohase hinnaga. Näidetena võib tuua energia tootmis- ja ülekandmissüsteemide ohutu käitamise ja hoolduse, turukorralduse (kaubavahetus), tipptunni energianõudlusega toimetuleku ja päevavalguse ratsionaalsema kasutamise. Vähetähtis ei ole ka see, et tõhus logistika võib pakkuda palju nii energianõudluse kui ka kütuste parema käitlemise seisukohast. |
| --- | --- |

3.8.4

Samuti vajame me uusi viise — uuendusi — energia ja sellega seotud süsteemide käitamiseks ja juhtimiseks. Eesmärk on tagada kõrge kvaliteediga teenused taskukohase hinnaga. Näidetena võib tuua energia tootmis- ja ülekandmissüsteemide ohutu käitamise ja hoolduse, turukorralduse (kaubavahetus), tipptunni energianõudlusega toimetuleku ja päevavalguse ratsionaalsema kasutamise. Vähetähtis ei ole ka see, et tõhus logistika võib pakkuda palju nii energianõudluse kui ka kütuste parema käitlemise seisukohast.

| 3.8.5 | Uuendustegevust on tarvis ka käitumise osas. Võtmeisikuks on tarbija — me kõik saame arukale energiakasutusele kaasa aidata ning selleks vajame me uusi ideid ja teadmisi. Valikute suunamiseks vajalik suurem teadlikkus ja piisav teave tarbijale on suureks väljakutseks. Piirkondlik ja linnaplaneerimine ning arhitektuurilised lahendused ja ehitusnõuded võivad suuresti aidata suunata inimeste energiavalikuid. Seetõttu tuleks toetada ametlikke teabekampaaniad tõhusa energiakasutuse ja energiakokkuhoiu propageerimiseks. |
| --- | --- |

3.8.5

Uuendustegevust on tarvis ka käitumise osas. Võtmeisikuks on tarbija — me kõik saame arukale energiakasutusele kaasa aidata ning selleks vajame me uusi ideid ja teadmisi. Valikute suunamiseks vajalik suurem teadlikkus ja piisav teave tarbijale on suureks väljakutseks. Piirkondlik ja linnaplaneerimine ning arhitektuurilised lahendused ja ehitusnõuded võivad suuresti aidata suunata inimeste energiavalikuid. Seetõttu tuleks toetada ametlikke teabekampaaniad tõhusa energiakasutuse ja energiakokkuhoiu propageerimiseks.

| 3.9 | Vajatakse uusi radikaalseid lahendusi; muutused on hädavajalikud. Radikaalsed muutused võtavad aega, seetõttu on oluline teha ressursside eraldamisega algust esimesel võimalusel. Samal ajal tuleb võtta laialdaselt kasutusse olemasolevad parimad tehnoloogiad, näiteks majapidamiste energiakasutuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.9

Vajatakse uusi radikaalseid lahendusi; muutused on hädavajalikud. Radikaalsed muutused võtavad aega, seetõttu on oluline teha ressursside eraldamisega algust esimesel võimalusel. Samal ajal tuleb võtta laialdaselt kasutusse olemasolevad parimad tehnoloogiad, näiteks majapidamiste energiakasutuse vähendamiseks.

| 3.10 | Uuendustegevuse ja investeeringute juhtimiseks kulutõhususe suunas tuleb kvantitatiivselt hinnata olemasolevate tehnoloogiate kulutõhusust. Oluline näide on eri tehnoloogiate kasutamine ühe tonni CO2 tekke vältimiseks: näiteks tuuleveskid on märgatavalt kulukamad kui hoonete isolatsioon. |
| --- | --- |

3.10

Uuendustegevuse ja investeeringute juhtimiseks kulutõhususe suunas tuleb kvantitatiivselt hinnata olemasolevate tehnoloogiate kulutõhusust. Oluline näide on eri tehnoloogiate kasutamine ühe tonni CO2 tekke vältimiseks: näiteks tuuleveskid on märgatavalt kulukamad kui hoonete isolatsioon.

Tingimused ja poliitilised meetmed uuendustegevuse edendamiseks

| 3.11 | Uuenduste tegemine ja rakendamine eeldab teatavaid tingimusi ja mõningaid konkreetseid poliitilisi meetmeid nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil. Kuna Euroopa Liit soovib asuda energiatõhususe ja vähesel süsinikul põhineva tehnoloogia osas juhtpositsioonile kogu maailmas, on äärmiselt oluline selle eesmärgi valguses hoolikalt analüüsida energiapoliitikat ja muid asjaomaseid raamtingimusi. |
| --- | --- |

3.11

Uuenduste tegemine ja rakendamine eeldab teatavaid tingimusi ja mõningaid konkreetseid poliitilisi meetmeid nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil. Kuna Euroopa Liit soovib asuda energiatõhususe ja vähesel süsinikul põhineva tehnoloogia osas juhtpositsioonile kogu maailmas, on äärmiselt oluline selle eesmärgi valguses hoolikalt analüüsida energiapoliitikat ja muid asjaomaseid raamtingimusi.

| 3.12 | Eduka uuendustegevuse esmane tingimus on oskustega ja motiveeritud tööjõud, keda toetab kõrgetasemeline haridussüsteem. Uute tehnoloogiate arendamiseks on vaja piisavalt arendus- ja teadustegevust ning juurdepääsu riskirahastamisele VKEde asutamisel ja algusetappidel. Terve ja avatud konkurents sunnib ettevõtteid uuendustegevusele. Vajalik on juurdepääs turule, sh ülemaailmsele turule. Taastuvenergia puhul võib juurdepääs võrgustikule kujutada endast eduka uuendustegevuse peamist tegurit. Uuendustegevuse edendamiseks tuleb luua õigusraamistik, näiteks tasustades uuendajaid (võrdluseks: saastekvootidega kauplemise süsteemis ei premeerita kuidagi neid, kes juba varakult on astunud samme heidete vähendamise nimel). Liigne reguleerimine lämmatab uuendustegevuse. |
| --- | --- |

3.12

Eduka uuendustegevuse esmane tingimus on oskustega ja motiveeritud tööjõud, keda toetab kõrgetasemeline haridussüsteem. Uute tehnoloogiate arendamiseks on vaja piisavalt arendus- ja teadustegevust ning juurdepääsu riskirahastamisele VKEde asutamisel ja algusetappidel. Terve ja avatud konkurents sunnib ettevõtteid uuendustegevusele. Vajalik on juurdepääs turule, sh ülemaailmsele turule. Taastuvenergia puhul võib juurdepääs võrgustikule kujutada endast eduka uuendustegevuse peamist tegurit. Uuendustegevuse edendamiseks tuleb luua õigusraamistik, näiteks tasustades uuendajaid (võrdluseks: saastekvootidega kauplemise süsteemis ei premeerita kuidagi neid, kes juba varakult on astunud samme heidete vähendamise nimel). Liigne reguleerimine lämmatab uuendustegevuse.

| 3.12.1 | Uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks on vaja investeeringuid. Et suuta investeerida, peavad ettevõtted aga tootma kasumit. Samuti on see ka energiatõhususe suurendamisse tehtavate investeeringute puhul, isegi kui nende tasuvusaeg on lühike. Energiamajandus on viimasel paaril aastal tootnud suurt kasumit, kuid investeeringuid on endiselt vähe. Teada on, et planeerimisel ja heakskiitmisel kehtivad nõuded ning lubade väljastamine aeglustavad ja isegi takistavad investeeringuid. Investeeringutega seonduvate riskide vähendamiseks peab õiguslik raamistik olema prognoositav ja stabiilne. Kuna energeetika infrastruktuuri tehtavate investeeringute tasuvusaeg on sageli pikk, oleks kasulik võimaldada teatavaid pikaajalise lepingu vorme. |
| --- | --- |

3.12.1

Uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks on vaja investeeringuid. Et suuta investeerida, peavad ettevõtted aga tootma kasumit. Samuti on see ka energiatõhususe suurendamisse tehtavate investeeringute puhul, isegi kui nende tasuvusaeg on lühike. Energiamajandus on viimasel paaril aastal tootnud suurt kasumit, kuid investeeringuid on endiselt vähe. Teada on, et planeerimisel ja heakskiitmisel kehtivad nõuded ning lubade väljastamine aeglustavad ja isegi takistavad investeeringuid. Investeeringutega seonduvate riskide vähendamiseks peab õiguslik raamistik olema prognoositav ja stabiilne. Kuna energeetika infrastruktuuri tehtavate investeeringute tasuvusaeg on sageli pikk, oleks kasulik võimaldada teatavaid pikaajalise lepingu vorme.

| 3.12.2 | Et ettevõte investeeriks uue tehnoloogia arendamisse või kasutamisse, peab ta saama investeeringutelt tulu piisavalt suurtel turgudel. Enamikul juhtudest ei ole riiklikud turud selleks piisavalt suured; üha olulisem investeerimistingimus on juurdepääs ülemaailmsetele turgudele. Samavõrd tähtsad on globaalne nõudlus ja võrdsed lähtetingimused. Ühepoolsete ELi meetmetega ei looda nõudlust mujal, kuigi ajapikku võib ka seda juhtuda. Näiteks võiks oluliseks stiimuliks olla CO2 hind, kuid see tuleks kehtestada ülemaailmselt. |
| --- | --- |

3.12.2

Et ettevõte investeeriks uue tehnoloogia arendamisse või kasutamisse, peab ta saama investeeringutelt tulu piisavalt suurtel turgudel. Enamikul juhtudest ei ole riiklikud turud selleks piisavalt suured; üha olulisem investeerimistingimus on juurdepääs ülemaailmsetele turgudele. Samavõrd tähtsad on globaalne nõudlus ja võrdsed lähtetingimused. Ühepoolsete ELi meetmetega ei looda nõudlust mujal, kuigi ajapikku võib ka seda juhtuda. Näiteks võiks oluliseks stiimuliks olla CO2 hind, kuid see tuleks kehtestada ülemaailmselt.

| 3.12.3 | Euroopa Liidu kindlat positsiooni energiatõhusate ja taastuvenergiatehnoloogiate ülemaailmsetel turgudel tuleks täiendavalt edendada ja tugevdada. ELi püüdlused olla ambitsioonikaid sihte seades esirinnas kliimapoliitikas ning energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutuse alal saaksid seda eesmärki toetada. See ei toimu aga iseenesest. Eesmärgid ja vastavad tähtajad tuleb hoolikalt läbi kaaluda, et tekiks reaalne võimalus nende tegelikuks saavutamiseks, vastasel juhul on tulemuseks vaid lisakulud ja võib-olla ka töökohtade kadumine. Näiteks peavad asjaomased tehnoloogiad olema arenduse piisavalt kauges järgus, et valmida kehtestatud tähtaja jooksul. Samuti tuleb arvestada eri sektorite investeerimistsüklitega. |
| --- | --- |

3.12.3

Euroopa Liidu kindlat positsiooni energiatõhusate ja taastuvenergiatehnoloogiate ülemaailmsetel turgudel tuleks täiendavalt edendada ja tugevdada. ELi püüdlused olla ambitsioonikaid sihte seades esirinnas kliimapoliitikas ning energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kasutuse alal saaksid seda eesmärki toetada. See ei toimu aga iseenesest. Eesmärgid ja vastavad tähtajad tuleb hoolikalt läbi kaaluda, et tekiks reaalne võimalus nende tegelikuks saavutamiseks, vastasel juhul on tulemuseks vaid lisakulud ja võib-olla ka töökohtade kadumine. Näiteks peavad asjaomased tehnoloogiad olema arenduse piisavalt kauges järgus, et valmida kehtestatud tähtaja jooksul. Samuti tuleb arvestada eri sektorite investeerimistsüklitega.

| 3.12.4 | Euroopa Liidu peatähelepanu tundub olevat turu reguleerimisel kui uuendustegevuse edendamise võimalusel, mis ei pruugi siiski olla piisavalt tõhus. USAs ja mõnes teises riigis kasutatakse teadus- ja arendustegevuse rahastamisel rohkem riiklikke ressursse. Euroopa peab suurendama energiaalase teadus- ja arendustegevuse rahastamist nii riigi- kui ka erasektori allikatest. Tuleks arendada tehnoloogiakoostööd teiste peamiste osapooltega ning jälgida süstemaatiliselt nende poliitikaid ja meetmeid. Samuti on tarvis tihendada liikmesriikidevahelist koostööd ning paremini koordineerida liikmesriikide ja ELi jõupingutusi, kaotamata seejuures konkurentsi. Toetada tuleb tihedamat koostööd riiklike uurimisasutuste ja ettevõtete vahel nii uurimiskavade väljatöötamisel kui ka nende elluviimisel, tagamaks, et jõupingutused teaduses viivad uuendustegevuseni. Selles võiks rolli etendada kavandatav Euroopa Tehnoloogiainstituut. |
| --- | --- |

3.12.4

Euroopa Liidu peatähelepanu tundub olevat turu reguleerimisel kui uuendustegevuse edendamise võimalusel, mis ei pruugi siiski olla piisavalt tõhus. USAs ja mõnes teises riigis kasutatakse teadus- ja arendustegevuse rahastamisel rohkem riiklikke ressursse. Euroopa peab suurendama energiaalase teadus- ja arendustegevuse rahastamist nii riigi- kui ka erasektori allikatest. Tuleks arendada tehnoloogiakoostööd teiste peamiste osapooltega ning jälgida süstemaatiliselt nende poliitikaid ja meetmeid. Samuti on tarvis tihendada liikmesriikidevahelist koostööd ning paremini koordineerida liikmesriikide ja ELi jõupingutusi, kaotamata seejuures konkurentsi. Toetada tuleb tihedamat koostööd riiklike uurimisasutuste ja ettevõtete vahel nii uurimiskavade väljatöötamisel kui ka nende elluviimisel, tagamaks, et jõupingutused teaduses viivad uuendustegevuseni. Selles võiks rolli etendada kavandatav Euroopa Tehnoloogiainstituut.

| 3.13 | Uuendustegevuse aktiivseks toetamiseks on harilikult vaja mitmesuguste meetmete kombinatsiooni. Erinevate arengujärkude ja turuolukordade puhul on tõhususe tagamiseks tarvis eri meetmeid. Et jõuda eduka uuendustegevuseni turul, on tarvis meetmeid, mille alusel võib tehnoloogiad jagada näiteks kolme kategooriasse:






  1) | kauges turueelses järgus, teadus- ja arendusfaasis olev tehnoloogia: selle puhul on vajalik sihipärane toetus arendus- ja teadustegevusele ja selle tutvustamisele. Üksnes hinnasignaalidest, nagu näiteks CO2 hind, ei piisa; |
| --- | --- | --- |

3.13

Uuendustegevuse aktiivseks toetamiseks on harilikult vaja mitmesuguste meetmete kombinatsiooni. Erinevate arengujärkude ja turuolukordade puhul on tõhususe tagamiseks tarvis eri meetmeid. Et jõuda eduka uuendustegevuseni turul, on tarvis meetmeid, mille alusel võib tehnoloogiad jagada näiteks kolme kategooriasse:

1)

kauges turueelses järgus, teadus- ja arendusfaasis olev tehnoloogia: selle puhul on vajalik sihipärane toetus arendus- ja teadustegevusele ja selle tutvustamisele. Üksnes hinnasignaalidest, nagu näiteks CO2 hind, ei piisa;

| 2) | turueelses järgus olev ja juba toimiv tehnoloogia, mis on aga turgude jaoks endiselt liiga kallis: õigeks stiimuliks võiks olla CO2 hind, samuti toetus nõudluse kiire kasvu ja seega suurte tootmismahtude tagamiseks; |
| --- | --- |

2)

turueelses järgus olev ja juba toimiv tehnoloogia, mis on aga turgude jaoks endiselt liiga kallis: õigeks stiimuliks võiks olla CO2 hind, samuti toetus nõudluse kiire kasvu ja seega suurte tootmismahtude tagamiseks;

| 3) | hea tehnoloogia, kuid turul vähenõutud (näiteid võib leida energiatõhusate tehnoloogiate hulgast): kesksel kohal on teadlikkuse tõstmine, mida saaks toetada energiaauditi ja muude samalaadsete süsteemide kaudu. |
| --- | --- |

3)

hea tehnoloogia, kuid turul vähenõutud (näiteid võib leida energiatõhusate tehnoloogiate hulgast): kesksel kohal on teadlikkuse tõstmine, mida saaks toetada energiaauditi ja muude samalaadsete süsteemide kaudu.

| 3.14 | On olemas lai valik meetmeid ja vahendeid nii ühenduse, riikide kui ka piirkondade tasandil. Meetmed konkreetsete eesmärkide saavutamiseks tuleb valida hoolsalt, et tulemused oleks kulutõhusad. Kriitiliselt tuleb hinnata tegutsemiskiirust, et vältida ressursside raiskamist ja soovimatuid mõjusid. Selgelt nii otseste kui ka kaudsete eesmärkide huvides toimivaid meetmeid tuleks rakendada võimalikult kiiresti. Keerulisemad, sageli uut tüüpi meetmed, näiteks CO2 turuhinna määramise viisid, vajavad hoolikat eelanalüüsi. Segaduse, soovimatute kõrvalmõjude ja poolikute lahenduste ärahoidmiseks tuleks ühe eesmärgi puhul vältida mitmete meetmete rakendamist. Meetmete valikul on oluline arvestada ka siseturu tõhusat toimimist, mida senini alati tehtud ei ole. |
| --- | --- |

3.14

On olemas lai valik meetmeid ja vahendeid nii ühenduse, riikide kui ka piirkondade tasandil. Meetmed konkreetsete eesmärkide saavutamiseks tuleb valida hoolsalt, et tulemused oleks kulutõhusad. Kriitiliselt tuleb hinnata tegutsemiskiirust, et vältida ressursside raiskamist ja soovimatuid mõjusid. Selgelt nii otseste kui ka kaudsete eesmärkide huvides toimivaid meetmeid tuleks rakendada võimalikult kiiresti. Keerulisemad, sageli uut tüüpi meetmed, näiteks CO2 turuhinna määramise viisid, vajavad hoolikat eelanalüüsi. Segaduse, soovimatute kõrvalmõjude ja poolikute lahenduste ärahoidmiseks tuleks ühe eesmärgi puhul vältida mitmete meetmete rakendamist. Meetmete valikul on oluline arvestada ka siseturu tõhusat toimimist, mida senini alati tehtud ei ole.

| 3.14.1 | Teadus- ja arendustegevuse rahastamine. Sellega seoses juhib komitee erilist tähelepanu oma arvamusele „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”, (INT/325). Euroopa Liit tervikuna jääb selgelt maha USAst ja veel mõnest peamisest konkurendist. Teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis eraldatakse energeetikale (v.a ITERi projektile) seitsmeks aastaks kokku ligikaudu 4 miljardi euro suurune summa, samal ajal kui USA energiaseaduse kohaselt eraldatakse föderaaleelarves ainuüksi 2007. aastal samale valdkonnale 4,4 miljardit dollarit ja hiljem veelgi suuremad summad. Lisaks energiaalase teadus- ja arendustegevuse riigipoolse rahalise toetuse suurendamisele tuleks pakkuda ka stiimuleid rohkemate erainvesteeringute edendamiseks, toetades samaaegselt liikmesriikide koostööd. |
| --- | --- |

3.14.1

Teadus- ja arendustegevuse rahastamine. Sellega seoses juhib komitee erilist tähelepanu oma arvamusele „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”, (INT/325). Euroopa Liit tervikuna jääb selgelt maha USAst ja veel mõnest peamisest konkurendist. Teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis eraldatakse energeetikale (v.a ITERi projektile) seitsmeks aastaks kokku ligikaudu 4 miljardi euro suurune summa, samal ajal kui USA energiaseaduse kohaselt eraldatakse föderaaleelarves ainuüksi 2007. aastal samale valdkonnale 4,4 miljardit dollarit ja hiljem veelgi suuremad summad. Lisaks energiaalase teadus- ja arendustegevuse riigipoolse rahalise toetuse suurendamisele tuleks pakkuda ka stiimuleid rohkemate erainvesteeringute edendamiseks, toetades samaaegselt liikmesriikide koostööd.

| 3.14.2 | Haridus ja koolitus. Lisaks Euroopas hariduse ja koolituse taseme tõstmiseks tehtavatele jõupingutustele tuleb energeetikavaldkond muuta atraktiivseks karjäärivõimaluseks, mis pakuks noortele meeldivaid väljavaateid. Kuna tehnoloogiad muutuvad üha kiiremini, on äärmiselt oluline elukestev õpe. |
| --- | --- |

3.14.2

Haridus ja koolitus. Lisaks Euroopas hariduse ja koolituse taseme tõstmiseks tehtavatele jõupingutustele tuleb energeetikavaldkond muuta atraktiivseks karjäärivõimaluseks, mis pakuks noortele meeldivaid väljavaateid. Kuna tehnoloogiad muutuvad üha kiiremini, on äärmiselt oluline elukestev õpe.

| 3.14.3 | Avalikkuse teadlikkus. Meie kõigi käitumise muutmine säästvama energiakasutuse suunas on tõeline väljakutse. Siinkohal on oluline roll koolidel ja kampaaniatel. Kõnealuse teema tutvustamisega tulevastele kodanikele võiks alustada juba algkoolides, kuna lapsed võtavad väga avatult vastu kõike meie planeedi tulevikuga seonduvat ja soovivad ka ise kaasa lüüa. Töökohtadel ja ettevõtetes on häid tulemusi andnud näiteks vabatahtlikel kokkulepetel põhinev energiaaudit. |
| --- | --- |

3.14.3

Avalikkuse teadlikkus. Meie kõigi käitumise muutmine säästvama energiakasutuse suunas on tõeline väljakutse. Siinkohal on oluline roll koolidel ja kampaaniatel. Kõnealuse teema tutvustamisega tulevastele kodanikele võiks alustada juba algkoolides, kuna lapsed võtavad väga avatult vastu kõike meie planeedi tulevikuga seonduvat ja soovivad ka ise kaasa lüüa. Töökohtadel ja ettevõtetes on häid tulemusi andnud näiteks vabatahtlikel kokkulepetel põhinev energiaaudit.

| 3.14.4 | Hinnamehhanismid ja maksustamine. Hästi kavandatud hinnasignaalid võivad uuendustegevust tulemusrikkalt toetada, suunates kasutajate valikuid. Üldise energiakasutuse vähendajana ei ole kõrged hinnad eriti tõhusad — on hästi teada, et hinnaelastsus energeetikas on tavaliselt väike. |
| --- | --- |

3.14.4

Hinnamehhanismid ja maksustamine. Hästi kavandatud hinnasignaalid võivad uuendustegevust tulemusrikkalt toetada, suunates kasutajate valikuid. Üldise energiakasutuse vähendajana ei ole kõrged hinnad eriti tõhusad — on hästi teada, et hinnaelastsus energeetikas on tavaliselt väike.

| 3.14.5 | Toetused. Hästi kavandatud toetuste abil saab valikuid tõhusalt suunata. Algusjärgus vajatakse sageli toetusi, et tasakaalustada muidu liiga suuri riske. Konkurentsimoonutuste vältimiseks võib neid kasutada üksnes juba kehtiva ELi korra raamistikus, st turutõrgete puhul. Toetusi tuleb eraldada vaid teatavaks perioodiks ning neid tuleb järk-järgult vähendada kuni täieliku ärakaotamiseni. Energiatõhususe suurendamiseks tuleb välja töötada sobivad stiimulid, et aidata saada üle esialgsest rahalisest raskusest, mis tuleneb ettemakstavatest lisakuludest lühikese tasuvusajaga energiatõhusate seadmete puhul. |
| --- | --- |

3.14.5

Toetused. Hästi kavandatud toetuste abil saab valikuid tõhusalt suunata. Algusjärgus vajatakse sageli toetusi, et tasakaalustada muidu liiga suuri riske. Konkurentsimoonutuste vältimiseks võib neid kasutada üksnes juba kehtiva ELi korra raamistikus, st turutõrgete puhul. Toetusi tuleb eraldada vaid teatavaks perioodiks ning neid tuleb järk-järgult vähendada kuni täieliku ärakaotamiseni. Energiatõhususe suurendamiseks tuleb välja töötada sobivad stiimulid, et aidata saada üle esialgsest rahalisest raskusest, mis tuleneb ettemakstavatest lisakuludest lühikese tasuvusajaga energiatõhusate seadmete puhul.

| 3.14.6 | Poliitiliselt võetud eesmärgid ja kohustused. Need näitavad soovitud arengusuundi. Samavõrd olulised on investeerimisotsuste puhul eesmärkide saavutamiseks seatavad tegelikud poliitilised vahendid. Eesmärke seades ei tohi unustada, et on tavaline, et võit majanduse ühes osas tähendab kaotust mõnes teises osas, ning liiga ambitsioonikad sihid võivad tuua pigem kahju kui kasu. Praegu tundub olevat tendents seada lisaks üldistele eesmärkidele ka sama sihiga seotud alleesmärgid, näiteks CO2-heidete vähendamise saavutamiseks seatakse ka eesmärgid taastuvenergia kasutuse mahu suurendamiseks. Selle tulemuseks võivad olla poolikud lahendused üldeesmärgi saavutamisel. Mõlemate eesmärkide, eelkõige valitud instrumentide puhul, tuleb läbi viia põhjalikud mõjuanalüüsid (nt nagu kokkulepped tööstusega Saksamaal ja Soomes). |
| --- | --- |

3.14.6

Poliitiliselt võetud eesmärgid ja kohustused. Need näitavad soovitud arengusuundi. Samavõrd olulised on investeerimisotsuste puhul eesmärkide saavutamiseks seatavad tegelikud poliitilised vahendid. Eesmärke seades ei tohi unustada, et on tavaline, et võit majanduse ühes osas tähendab kaotust mõnes teises osas, ning liiga ambitsioonikad sihid võivad tuua pigem kahju kui kasu. Praegu tundub olevat tendents seada lisaks üldistele eesmärkidele ka sama sihiga seotud alleesmärgid, näiteks CO2-heidete vähendamise saavutamiseks seatakse ka eesmärgid taastuvenergia kasutuse mahu suurendamiseks. Selle tulemuseks võivad olla poolikud lahendused üldeesmärgi saavutamisel. Mõlemate eesmärkide, eelkõige valitud instrumentide puhul, tuleb läbi viia põhjalikud mõjuanalüüsid (nt nagu kokkulepped tööstusega Saksamaal ja Soomes).

| 3.14.7 | Saastekvootidega kauplemine, rohelised/valged sertifikaadid. Need on tõhusad vahendid, mis korralikul kavandamisel võimaldavad saavutada seatud eesmärke. Kulusid on aga väga raske prognoosida ning need võivad väga palju varieeruda. Mida suurem on turg ja turul saastekvootide või sertifikaatidega kaubitsejate arv, seda parem. Maailmaturul konkureerivate ettevõtete puhul peaks ka süsteem olema ülemaailmne, et vältida konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

3.14.7

Saastekvootidega kauplemine, rohelised/valged sertifikaadid. Need on tõhusad vahendid, mis korralikul kavandamisel võimaldavad saavutada seatud eesmärke. Kulusid on aga väga raske prognoosida ning need võivad väga palju varieeruda. Mida suurem on turg ja turul saastekvootide või sertifikaatidega kaubitsejate arv, seda parem. Maailmaturul konkureerivate ettevõtete puhul peaks ka süsteem olema ülemaailmne, et vältida konkurentsimoonutusi.

| 3.14.8 | Eeskirjad ja siduvad normid. Hoolikalt kavandatud reguleerimise abil saaks edendada uuendustegevust. Eelkõige võiks reguleerimine olla tõhus viis aegunud tehnoloogiate kasutusest kõrvalejätmisel. Samuti võib see edendada uuendustegevust energiatõhusate toodete tarvis, määrates kindlaks ambitsioonikad vahe-eesmärgid tõhususe standardite tõstmiseks. Uuendustegevuse lämmatamise oht on aga alati olemas. Igal juhul tuleb tagada, et reguleerimisega ei loodaks turutõkkeid. |
| --- | --- |

3.14.8

Eeskirjad ja siduvad normid. Hoolikalt kavandatud reguleerimise abil saaks edendada uuendustegevust. Eelkõige võiks reguleerimine olla tõhus viis aegunud tehnoloogiate kasutusest kõrvalejätmisel. Samuti võib see edendada uuendustegevust energiatõhusate toodete tarvis, määrates kindlaks ambitsioonikad vahe-eesmärgid tõhususe standardite tõstmiseks. Uuendustegevuse lämmatamise oht on aga alati olemas. Igal juhul tuleb tagada, et reguleerimisega ei loodaks turutõkkeid.

| 3.14.9 | Vabatahtlikud standardid ja kokkulepped, sertifitseerimine. Need on uuendustegevust soosivad poliitilised vahendid. Alati ei pruugi nad küll viia täpselt seatud eesmärkide saavutamiseni, kuid nende abil saab astuda uuendustegevuses suuri samme, ja seda praktiliselt ilma negatiivsete kõrvalmõjude ohuta. |
| --- | --- |

3.14.9

Vabatahtlikud standardid ja kokkulepped, sertifitseerimine. Need on uuendustegevust soosivad poliitilised vahendid. Alati ei pruugi nad küll viia täpselt seatud eesmärkide saavutamiseni, kuid nende abil saab astuda uuendustegevuses suuri samme, ja seda praktiliselt ilma negatiivsete kõrvalmõjude ohuta.

| 3.14.10 | Riigihanked. Riigihangetel võib energiaalase uuendustegevuse edendamisel olla suur roll. Kõnealuse eesmärgiga seonduvaid meetmeid tuleks arendada ja laialt levitada. Harilikult on „rohelisema” riigihanke korral tarvis läbi viia elutsüklianalüüs — nii selle kui ka teiste uute meetodite osas vajavad ametivõimud sageli täiendavat väljaõpet. Euroopa Liidu riigihangete kord, mida tuleb järgida, näeb ette hangete muutumise „rohelisemaks” (nõudes vastavate lahenduste rakendamist). |
| --- | --- |

3.14.10

Riigihanked. Riigihangetel võib energiaalase uuendustegevuse edendamisel olla suur roll. Kõnealuse eesmärgiga seonduvaid meetmeid tuleks arendada ja laialt levitada. Harilikult on „rohelisema” riigihanke korral tarvis läbi viia elutsüklianalüüs — nii selle kui ka teiste uute meetodite osas vajavad ametivõimud sageli täiendavat väljaõpet. Euroopa Liidu riigihangete kord, mida tuleb järgida, näeb ette hangete muutumise „rohelisemaks” (nõudes vastavate lahenduste rakendamist).

| 3.14.11 | Selleks et saavutada energiasektori vajalik kiireloomuline ümberkujundamine, tuleb tõsta uuendustegevuse tempot. Komitee kutsub üles pöörama erilist tähelepanu






  — | meetmetele, millega kehtestada süsinikuheidetele sobiv majanduslik hind; |
| --- | --- | --- |

3.14.11

Selleks et saavutada energiasektori vajalik kiireloomuline ümberkujundamine, tuleb tõsta uuendustegevuse tempot. Komitee kutsub üles pöörama erilist tähelepanu

—

meetmetele, millega kehtestada süsinikuheidetele sobiv majanduslik hind;

| — | avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse laiendamisele, et toetada uusi energialiike ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

—

avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse laiendamisele, et toetada uusi energialiike ja energiatõhusust;

| — | õigusaktide kasutamisele (või — kui majanduslikult tasuvam — muude meetmete kasutuselevõtmisele), et kiirendada igasuguste toodete energiatõhususe suurendamist; |
| --- | --- |

—

õigusaktide kasutamisele (või — kui majanduslikult tasuvam — muude meetmete kasutuselevõtmisele), et kiirendada igasuguste toodete energiatõhususe suurendamist;

| — | kasutades palju ettenägelikumalt riigihankeid, et saavutada kõrgemaid energiatõhususe standardeid, eriti ehitusvaldkonnas. |
| --- | --- |

—

kasutades palju ettenägelikumalt riigihankeid, et saavutada kõrgemaid energiatõhususe standardeid, eriti ehitusvaldkonnas.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2005) 141 lõplik, „Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised”.

1

(2)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 185.

2

(3)  EÜT C 241, 7.10.2002, lk 13.

3

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/39

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal

| — | „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse raudteevõrgu koostalitlusvõime kohta (kodifitseeritud versioon)” |
| --- | --- |

—

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse raudteevõrgu koostalitlusvõime kohta (kodifitseeritud versioon)”

| — | „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur” |
| --- | --- |

—

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur”

| — | „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ” |
| --- | --- |

—

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ”

KOM(2006) 783 lõplik — 2006/0273 (COD)

KOM(2006) 785 lõplik — 2006/0274 (COD)

KOM(2006) 784 lõplik — 2006/0272 (COD)

(2007/C 256/08)

16. jaanuaril 2007. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 71 ja 156 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse raudteevõrgu koostalitlusvõime kohta (kodifitseeritud versioon)”

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur”

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007 Raportöör oli Roberto CONFALONIERI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 137, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Ettepanekud,






  — | millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur; |
| --- | --- | --- |

1.1

Ettepanekud,

—

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur;

| — | millega muudetakse ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ; |
| --- | --- |

—

millega muudetakse ühenduse raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb ühenduse raudteevõrgu koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb ühenduse raudteevõrgu koostalitlusvõimet;

on dokumendid, millega toetatakse ettevõtete juurdepääsu hõlbustamist Euroopa raudteevõrgule.

Ettepanekute eesmärk on

| — | lihtsustada koostalitleva raudteevõrgu raudteeveeremi sertifitseerimismenetlusi; |
| --- | --- |

—

lihtsustada koostalitleva raudteevõrgu raudteeveeremi sertifitseerimismenetlusi;

| — | ühtlustada enamikke riiklikke kontrolltoimingud, mis käsitlevad raudteeveeremit, hooldust ning veeremi- ja hooldusettevõtteid; |
| --- | --- |

—

ühtlustada enamikke riiklikke kontrolltoimingud, mis käsitlevad raudteeveeremit, hooldust ning veeremi- ja hooldusettevõtteid;

| — | luua ulatuslik süsteem, et võrrelda riiklikke sertifitseerimiseeskirju, hõlmates ka neid elemente, mis ei kuulu koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTK) hulka. |
| --- | --- |

—

luua ulatuslik süsteem, et võrrelda riiklikke sertifitseerimiseeskirju, hõlmates ka neid elemente, mis ei kuulu koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTK) hulka.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab raudteeveeremi kasutuselevõtu menetluse lihtsustamise eesmärki. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab raudteeveeremi kasutuselevõtu menetluse lihtsustamise eesmärki.

| 1.3 | Komitee leiab, et kõnealune lihtsustamine suurendab Euroopa raudteevõrgu kasutamist, vähendades nõudlust teiste transpordiliikide järele. Kasutades ELi energiakavades toetatavaid energiaallikaid, aitab see samas kaasa keskkonnaseisundi parandamisele. |
| --- | --- |

1.3

Komitee leiab, et kõnealune lihtsustamine suurendab Euroopa raudteevõrgu kasutamist, vähendades nõudlust teiste transpordiliikide järele. Kasutades ELi energiakavades toetatavaid energiaallikaid, aitab see samas kaasa keskkonnaseisundi parandamisele.

| 1.4 | EMSK loodab, et ei Euroopa koostalitlusvõime standardite laialdasem rakendamine ega riiklike ja ühenduse asutuste vahel jagatud sertifitseerimise kontrollimine ei sea ohutust küsimuse alla. |
| --- | --- |

1.4

EMSK loodab, et ei Euroopa koostalitlusvõime standardite laialdasem rakendamine ega riiklike ja ühenduse asutuste vahel jagatud sertifitseerimise kontrollimine ei sea ohutust küsimuse alla.

| 1.5 | EMSK soovitab, et uue süsteemiga kaasatud eri asutuste pädevusvaldkondade piirid määratletaks eriti hoolikalt. |
| --- | --- |

1.5

EMSK soovitab, et uue süsteemiga kaasatud eri asutuste pädevusvaldkondade piirid määratletaks eriti hoolikalt.

| 1.6 | EMSK leiab, et kauba- ja reisivagunite puhul, mis on võetud kasutusele pärast kõnealuse direktiivi jõustumist, piisab vaid ühenduse ühe liikmesriigi poolt väljastatud kasutusloast. Euroopa Raudteeagentuuri käsitlev uus määrus võimaldab raudtee-ettevõtetel, infrastruktuuri ja vagunite valdajatel ning eelkõige riiklikel sertifitseerimisasutustel järgmist:






  — | kiirendada sertifitseerimist; |
| --- | --- | --- |

1.6

EMSK leiab, et kauba- ja reisivagunite puhul, mis on võetud kasutusele pärast kõnealuse direktiivi jõustumist, piisab vaid ühenduse ühe liikmesriigi poolt väljastatud kasutusloast. Euroopa Raudteeagentuuri käsitlev uus määrus võimaldab raudtee-ettevõtetel, infrastruktuuri ja vagunite valdajatel ning eelkõige riiklikel sertifitseerimisasutustel järgmist:

—

kiirendada sertifitseerimist;

| — | vähendada kontrollimiste arvu, kuna ühistele eeskirjadele vastavatele kontrollidele lisaks ei korraldata enam riiklikke kontrolle; |
| --- | --- |

—

vähendada kontrollimiste arvu, kuna ühistele eeskirjadele vastavatele kontrollidele lisaks ei korraldata enam riiklikke kontrolle;

| — | tegutseda ühtses õiguslikus raamistikus ja järgida Euroopa Raudteeagentuuri tehnilisi soovitusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda ühtses õiguslikus raamistikus ja järgida Euroopa Raudteeagentuuri tehnilisi soovitusi.

| 1.7 | EMSK tõdeb, et Euroopa Raudteeagentuuril on tulevikus juhtiv roll Euroopa raudteevõrgu loomisel (sh kiirraudteevõrk, üleeuroopalised transpordikoridorid ning tulevikus ka kõik ülejäänud riiklikud raudteevõrgud), kuna kõnealune agentuur koordineerib ja laiendab Euroopa raudteeliikluse juhtimise süsteemi (ERTMS), avaldades riiklike eeskirjade võrdlemissüsteemi ning pakkudes riiklikele sertifitseerimisasutustele tehnilist tuge. |
| --- | --- |

1.7

EMSK tõdeb, et Euroopa Raudteeagentuuril on tulevikus juhtiv roll Euroopa raudteevõrgu loomisel (sh kiirraudteevõrk, üleeuroopalised transpordikoridorid ning tulevikus ka kõik ülejäänud riiklikud raudteevõrgud), kuna kõnealune agentuur koordineerib ja laiendab Euroopa raudteeliikluse juhtimise süsteemi (ERTMS), avaldades riiklike eeskirjade võrdlemissüsteemi ning pakkudes riiklikele sertifitseerimisasutustele tehnilist tuge.

| 1.8 | Euroopa Raudteeagentuuri järk-järgult kasvav roll raudteevõrgu koostalitlusprotsessi ja tehnilise arendamise juhtimisel ning järelevalves muudab osaliselt ka riiklike sertifitseerimisasutuste tegevust. |
| --- | --- |

1.8

Euroopa Raudteeagentuuri järk-järgult kasvav roll raudteevõrgu koostalitlusprotsessi ja tehnilise arendamise juhtimisel ning järelevalves muudab osaliselt ka riiklike sertifitseerimisasutuste tegevust.

| 1.9 | Komitee palub komisjonil kaaluda raudteetranspordiga seonduvate ohutusprobleemide Euroopa registri loomist liikmesriikide ühisel kokkuleppel, et saada alusteavet ühtsete parameetrite loomiseks. |
| --- | --- |

1.9

Komitee palub komisjonil kaaluda raudteetranspordiga seonduvate ohutusprobleemide Euroopa registri loomist liikmesriikide ühisel kokkuleppel, et saada alusteavet ühtsete parameetrite loomiseks.

| 1.10 | Loodetav tulemus on Euroopa turu loomine raudteeveeremile, võrkude ja veeremi hooldamisele ning transporditeenuste halduspersonalile. |
| --- | --- |

1.10

Loodetav tulemus on Euroopa turu loomine raudteeveeremile, võrkude ja veeremi hooldamisele ning transporditeenuste halduspersonalile.

| 1.11 | See on ainulaadne võimalus Euroopa raudteeveeremi tootjatele, eelkõige juhul, kui KTK alaste otsustega säilitatakse võimalus jätta alles piisav hulk tootjaid, et tagada Euroopa konkurentsivõimeline raudteeveeremiturg (ja seega ka hooldus). |
| --- | --- |

1.11

See on ainulaadne võimalus Euroopa raudteeveeremi tootjatele, eelkõige juhul, kui KTK alaste otsustega säilitatakse võimalus jätta alles piisav hulk tootjaid, et tagada Euroopa konkurentsivõimeline raudteeveeremiturg (ja seega ka hooldus).

| 1.12 | EMSK soovitab, et enne direktiivi jõustumist kasutuselevõetud raudteeveeremi puhul, millele ei ole välja antud EÜ kontrollimissertifikaati, ei tohiks raudteede ohutuse direktiivi kohaldamisel tekitada raudtee-ettevõtetele veelgi rohkem bürokraatiat. |
| --- | --- |

1.12

EMSK soovitab, et enne direktiivi jõustumist kasutuselevõetud raudteeveeremi puhul, millele ei ole välja antud EÜ kontrollimissertifikaati, ei tohiks raudteede ohutuse direktiivi kohaldamisel tekitada raudtee-ettevõtetele veelgi rohkem bürokraatiat.

| 1.13 | EMSK leiab, et Euroopa statistikasüsteemi hõlmatud riikides peaksid olema riiklikud sertifitseerimisasutused. |
| --- | --- |

1.13

EMSK leiab, et Euroopa statistikasüsteemi hõlmatud riikides peaksid olema riiklikud sertifitseerimisasutused.

| 1.14 | KTK erandite analüüs peaks eelkõige hõlmama ühenduse kaasrahastamise mõju vastava projekti majanduslikule teostatavusele kulutasuvuse seisukohast. |
| --- | --- |

1.14

KTK erandite analüüs peaks eelkõige hõlmama ühenduse kaasrahastamise mõju vastava projekti majanduslikule teostatavusele kulutasuvuse seisukohast.

| 1.15 | EMSK leiab, et erandite analüüs peaks toimuma mitte iga KTK puhul eraldi, vaid kogu koostalitluse tehnilise kirjelduste süsteemile. |
| --- | --- |

1.15

EMSK leiab, et erandite analüüs peaks toimuma mitte iga KTK puhul eraldi, vaid kogu koostalitluse tehnilise kirjelduste süsteemile.

| 1.16 | EMSK soovitab, et agentuur säilitaks KTK-de avaldamisel praeguse keelerežiimi.
  Komitee arvates tuleb Euroopa Raudteeagentuurilt taotleda hinnanguid ja arvamusi kõigi tootmis- ja uuendamismeetmete kohta isegi siis, kui EL neid ei rahasta, et suunata nii liikmesriikide kui ka ühenduse tegevust Euroopa ohutussüsteemi edendamiseks. |
| --- | --- |

1.16

EMSK soovitab, et agentuur säilitaks KTK-de avaldamisel praeguse keelerežiimi.

Komitee arvates tuleb Euroopa Raudteeagentuurilt taotleda hinnanguid ja arvamusi kõigi tootmis- ja uuendamismeetmete kohta isegi siis, kui EL neid ei rahasta, et suunata nii liikmesriikide kui ka ühenduse tegevust Euroopa ohutussüsteemi edendamiseks.

| 1.17 | Kõigile asjaomastele osapooltele tuleks anda võimalus taotleda Euroopa Raudteeagentuuri arvamust isegi juhul, kui see läheb riiklike sertifitseerimisasutuste hinnangutega vastuollu. Eelkõige tuleb anda kõnealune võimalus ühenduse raudtee-ettevõtjatele ja sektori ametiühingutele. |
| --- | --- |

1.17

Kõigile asjaomastele osapooltele tuleks anda võimalus taotleda Euroopa Raudteeagentuuri arvamust isegi juhul, kui see läheb riiklike sertifitseerimisasutuste hinnangutega vastuollu. Eelkõige tuleb anda kõnealune võimalus ühenduse raudtee-ettevõtjatele ja sektori ametiühingutele.

2.   Põhjendused ja märkused

2.1   Ettepaneku põhipunktid ja üldine taust

| 2.1.1 | Euroopa piirideta raudteepiirkonna järk-järguliseks loomiseks on vaja tehnilisi eeskirju ohutuse ja juhtimise ning süsteemile juurdepääsu valdkonnas. |
| --- | --- |

2.1.1

Euroopa piirideta raudteepiirkonna järk-järguliseks loomiseks on vaja tehnilisi eeskirju ohutuse ja juhtimise ning süsteemile juurdepääsu valdkonnas.

| 2.1.2 | Ühenduse raudteede arendamist käsitlevates nõukogu direktiivides 91/440/EMÜ (29. juuli 1991), 95/18/EÜ (19. juuni 1995) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/14/EÜ (26. veebruar 2001) sätestatakse infrastruktuuri kasutamisõiguste avamine järk-järgult kõigile ühenduse raudtee-ettevõtetele, kellel on ühes liikmesriigis väljastatud tegevusluba ning kes soovivad pakkuda kaubaveoteenust teises võrgus. |
| --- | --- |

2.1.2

Ühenduse raudteede arendamist käsitlevates nõukogu direktiivides 91/440/EMÜ (29. juuli 1991), 95/18/EÜ (19. juuni 1995) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/14/EÜ (26. veebruar 2001) sätestatakse infrastruktuuri kasutamisõiguste avamine järk-järgult kõigile ühenduse raudtee-ettevõtetele, kellel on ühes liikmesriigis väljastatud tegevusluba ning kes soovivad pakkuda kaubaveoteenust teises võrgus.

| 2.1.3 | Ohutuse ja koostalitlusvõime üheaegseks saavutamiseks tuleb täita asjaomased tehnilised ülesanded, mida juhib sellele spetsialiseerunud asutus. Just ohutuse ja koostalitlusvõime eesmärkide täitmiseks loodigi Euroopa Raudteeagentuur. |
| --- | --- |

2.1.3

Ohutuse ja koostalitlusvõime üheaegseks saavutamiseks tuleb täita asjaomased tehnilised ülesanded, mida juhib sellele spetsialiseerunud asutus. Just ohutuse ja koostalitlusvõime eesmärkide täitmiseks loodigi Euroopa Raudteeagentuur.

| 2.1.4 | Agentuuri peamised tegevusvaldkonnad on järgmised:






  — | edendada Euroopa raudteepiirkonna loomist, aidata kaasa sektori elavnemisele ning suurendada ohutust; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Agentuuri peamised tegevusvaldkonnad on järgmised:

—

edendada Euroopa raudteepiirkonna loomist, aidata kaasa sektori elavnemisele ning suurendada ohutust;

| — | välja arendada näitajad, eesmärgid ja ühtsed ohutusmeetodid; |
| --- | --- |

—

välja arendada näitajad, eesmärgid ja ühtsed ohutusmeetodid;

| — | lihtsustada raudtee-ettevõtetele ohutussertifikaatide väljastamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

lihtsustada raudtee-ettevõtetele ohutussertifikaatide väljastamise menetlusi;

| — | tagada võimalikult suur läbipaistvus ning tõhus teabelevik; |
| --- | --- |

—

tagada võimalikult suur läbipaistvus ning tõhus teabelevik;

| — | tagada KTK-de tegevuse ja arendamise järjepidevus püsivas tehnilises raamistikus; |
| --- | --- |

—

tagada KTK-de tegevuse ja arendamise järjepidevus püsivas tehnilises raamistikus;

| — | edendada üleeuroopalise võrgustiku koostalitlusvõimet, võttes vastu ühenduse poolt toetatavaid uusi investeerimisprojekte, mis edendavad koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

—

edendada üleeuroopalise võrgustiku koostalitlusvõimet, võttes vastu ühenduse poolt toetatavaid uusi investeerimisprojekte, mis edendavad koostalitlusvõimet;

| — | edendada hooldustöökodade sertifitseerimissüsteemi loomist; |
| --- | --- |

—

edendada hooldustöökodade sertifitseerimissüsteemi loomist;

| — | pakkuda vajalikku tehnilist tuge, et tagada rongijuhtide ametialase väljaõppe nõuetega arvestamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

pakkuda vajalikku tehnilist tuge, et tagada rongijuhtide ametialase väljaõppe nõuetega arvestamine Euroopa tasandil;

| — | pakkuda tehnilist tuge eritingimustes kasutatava raudteeveeremi sobivuse tunnustamise registreerimissüsteemi loomiseks; |
| --- | --- |

—

pakkuda tehnilist tuge eritingimustes kasutatava raudteeveeremi sobivuse tunnustamise registreerimissüsteemi loomiseks;

| — | tagada võimalikult suur läbipaistvus ning asjakohase teabe võrdne kättesaadavus kõikidele osapooltele; |
| --- | --- |

—

tagada võimalikult suur läbipaistvus ning asjakohase teabe võrdne kättesaadavus kõikidele osapooltele;

| — | edendada uuendustegevust raudteede ohutuse ja koostalitlusvõime valdkonnas. |
| --- | --- |

—

edendada uuendustegevust raudteede ohutuse ja koostalitlusvõime valdkonnas.

| 2.1.5 | Vedurite riiklikud tüübikinnitusmenetlused on muutunud praegu üheks olulisemaks takistuseks uute raudtee-ettevõtete rajamisel kaubavedude valdkonnas ning need kujutavad endast Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõime arengu peamist pidurit. |
| --- | --- |

2.1.5

Vedurite riiklikud tüübikinnitusmenetlused on muutunud praegu üheks olulisemaks takistuseks uute raudtee-ettevõtete rajamisel kaubavedude valdkonnas ning need kujutavad endast Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõime arengu peamist pidurit.

| 2.1.6 | Kuna ükski liikmesriik ei saa iseseisvalt otsustada, kas tema väljastatud kasutusluba kehtib ka teiste liikmesriikide territooriumil, on siseriiklike menetluste ühtlustamiseks, lihtsustamiseks ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte süstemaatilisemaks kasutamiseks vajalik ühenduse algatus. |
| --- | --- |

2.1.6

Kuna ükski liikmesriik ei saa iseseisvalt otsustada, kas tema väljastatud kasutusluba kehtib ka teiste liikmesriikide territooriumil, on siseriiklike menetluste ühtlustamiseks, lihtsustamiseks ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte süstemaatilisemaks kasutamiseks vajalik ühenduse algatus.

| 2.1.7 | Õigusaktide lihtsustamise programmi raames kavatseb komisjon raudtee koostalitlusvõime direktiive kodifitseerida ja ühendada, et koostada Euroopa raudteevõrgule kehtivad ühtsed eeskirjad. |
| --- | --- |

2.1.7

Õigusaktide lihtsustamise programmi raames kavatseb komisjon raudtee koostalitlusvõime direktiive kodifitseerida ja ühendada, et koostada Euroopa raudteevõrgule kehtivad ühtsed eeskirjad.

| 2.1.8 | Need algatused muudavad raudteetranspordi konkurentsivõimelisemaks, vähendades raudteesektori kulusid. |
| --- | --- |

2.1.8

Need algatused muudavad raudteetranspordi konkurentsivõimelisemaks, vähendades raudteesektori kulusid.

2.2   Euroopa Raudteeagentuur

| 2.2.1 | Agentuur lihtsustab sertifitseerimismenetlusi olemasolevale raudteeveeremile, koostades viitedokumendi, mille abil määratakse kindlaks, millised riiklikud eeskirjad kattuvad. |
| --- | --- |

2.2.1

Agentuur lihtsustab sertifitseerimismenetlusi olemasolevale raudteeveeremile, koostades viitedokumendi, mille abil määratakse kindlaks, millised riiklikud eeskirjad kattuvad.

| 2.2.2 | Agentuur annab hinnangu infrastruktuuri ja raudteeveeremit käsitlevatele projektidele, millele taotletakse ühenduse rahastamist, et kontrollida, kas need on koostalitlusvõimelised. |
| --- | --- |

2.2.2

Agentuur annab hinnangu infrastruktuuri ja raudteeveeremit käsitlevatele projektidele, millele taotletakse ühenduse rahastamist, et kontrollida, kas need on koostalitlusvõimelised.

| 2.2.3 | Agentuur hindab raudtee-ettevõtete ja vagunite valdajate vahelisi suhteid (endine RIV-kokkulepe — raudtee-ettevõtete vaheline kokkulepe vagunite vahetuse ka kasutamise kohta) eelkõige hoolduse valdkonnas ning esitab komisjonile soovitusi nende suhete sätestamise osas. |
| --- | --- |

2.2.3

Agentuur hindab raudtee-ettevõtete ja vagunite valdajate vahelisi suhteid (endine RIV-kokkulepe — raudtee-ettevõtete vaheline kokkulepe vagunite vahetuse ka kasutamise kohta) eelkõige hoolduse valdkonnas ning esitab komisjonile soovitusi nende suhete sätestamise osas.

| 2.2.4 | Agentuur esitab ettepanekuid haldus- ja hoolduspersonali ametialaste oskuste üldiste kriteeriumite kohta. |
| --- | --- |

2.2.4

Agentuur esitab ettepanekuid haldus- ja hoolduspersonali ametialaste oskuste üldiste kriteeriumite kohta.

| 2.2.5 | Agentuur etendab Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi juhtrolli. |
| --- | --- |

2.2.5

Agentuur etendab Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi juhtrolli.

2.3   Koostalitlusvõime

| 2.3.1 | Kõnealuse ettepaneku eesmärk on lihtsustada ja ajakohastada Euroopa õigusraamistikku. Seda silmas pidades on tehakse ettepanek raudteevõrgu koostalitlust käsitlevate direktiivide kodifitseerimiseks ja ühendamiseks. |
| --- | --- |

2.3.1

Kõnealuse ettepaneku eesmärk on lihtsustada ja ajakohastada Euroopa õigusraamistikku. Seda silmas pidades on tehakse ettepanek raudteevõrgu koostalitlust käsitlevate direktiivide kodifitseerimiseks ja ühendamiseks.

| 2.3.2 | Arvestades kümne aasta kogemusi koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide kohaldamisel, teeb komisjon eeskirjade tehnilise osa kohta mitu parandusettepanekut. |
| --- | --- |

2.3.2

Arvestades kümne aasta kogemusi koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide kohaldamisel, teeb komisjon eeskirjade tehnilise osa kohta mitu parandusettepanekut.

2.4   Euroopa raudteevõrgu ohutus

| 2.4.1 | Raudteede ohutuse direktiivi artikli 14 muutmisega täpsustatakse vastastikku tunnustatavat ekspluatatsiooni andmise luba ning luba, mis on rangelt seotud asjaomase sõiduki vastavusega asjaomasele infrastruktuurile. |
| --- | --- |

2.4.1

Raudteede ohutuse direktiivi artikli 14 muutmisega täpsustatakse vastastikku tunnustatavat ekspluatatsiooni andmise luba ning luba, mis on rangelt seotud asjaomase sõiduki vastavusega asjaomasele infrastruktuurile.

| 2.4.2 | Direktiivi muutmine tähendab seda, et:






  — | sõiduki kasutusele võtmisel tuleb selgelt kindlaks määrata, kes vastutab selle hoolduse eest; |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Direktiivi muutmine tähendab seda, et:

—

sõiduki kasutusele võtmisel tuleb selgelt kindlaks määrata, kes vastutab selle hoolduse eest;

| — | raudtee-ettevõte peab tõendama, et tema poolt kasutatavaid vaguneid tarvitatakse ja hooldatakse vastavalt kehtivatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõte peab tõendama, et tema poolt kasutatavaid vaguneid tarvitatakse ja hooldatakse vastavalt kehtivatele eeskirjadele;

| — | raudtee-ettevõte peab selgitama süsteemi ja menetlusi, mida nad rakendavad, tagamaks, et erinevate valdajate vagunite segakasutus ei seaks ohtu raudteede ohutust; |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõte peab selgitama süsteemi ja menetlusi, mida nad rakendavad, tagamaks, et erinevate valdajate vagunite segakasutus ei seaks ohtu raudteede ohutust;

| — | agentuur hindab raudtee-ettevõtete kehtestatud menetlusi, et juhtida nende suhteid vagunite valdajatega. |
| --- | --- |

—

agentuur hindab raudtee-ettevõtete kehtestatud menetlusi, et juhtida nende suhteid vagunite valdajatega.

3.   Üldised märkused

3.1   Euroopa Raudteeagentuur

| 3.1.1 | Raudteevõrk on üles ehitatud nii, et kõik selle osad etendavad selle ohutuses oma osa. |
| --- | --- |

3.1.1

Raudteevõrk on üles ehitatud nii, et kõik selle osad etendavad selle ohutuses oma osa.

| 3.1.2 | Kui agentuuri pädevusala laiendatakse koostalitlusvõimelt ohutusele, laieneb selle pädevus aja jooksul ka kõikidele süsteemi osadele. |
| --- | --- |

3.1.2

Kui agentuuri pädevusala laiendatakse koostalitlusvõimelt ohutusele, laieneb selle pädevus aja jooksul ka kõikidele süsteemi osadele.

| 3.1.3 | Võib arvata, et protsessi tulemuseks on vaid üks ühenduse süsteem ja üks raudteeagentuur. |
| --- | --- |

3.1.3

Võib arvata, et protsessi tulemuseks on vaid üks ühenduse süsteem ja üks raudteeagentuur.

| 3.1.4 | Vajalik samm selles suunas on eeskirjade võrdlemise etapp. |
| --- | --- |

3.1.4

Vajalik samm selles suunas on eeskirjade võrdlemise etapp.

| 3.1.5 | Tuleb hinnata, kuidas KTK otsused ning uued sertifitseerimismenetlused mõjutavad eri liikmesriike, infrastruktuuri haldajaid, raudtee-ettevõtteid, vagunite valdajaid ning lõpptarbijaid. |
| --- | --- |

3.1.5

Tuleb hinnata, kuidas KTK otsused ning uued sertifitseerimismenetlused mõjutavad eri liikmesriike, infrastruktuuri haldajaid, raudtee-ettevõtteid, vagunite valdajaid ning lõpptarbijaid.

| 3.1.6 | Tarvis on säilitada erinevate riiklike võrkude ja turupoolte majanduslik tasakaal eelkõige tehniliste standardite ja sertifitseerimismenetluste ühtlustamise etapis. |
| --- | --- |

3.1.6

Tarvis on säilitada erinevate riiklike võrkude ja turupoolte majanduslik tasakaal eelkõige tehniliste standardite ja sertifitseerimismenetluste ühtlustamise etapis.

| 3.1.7 | Agentuur peaks vastutama tehnoloogiliste valikute juhtimise eest koostalitlusvõimele avatud võrgus praegu ja tulevikus ning mitte ainult rahaliste soodustuste kaudu. |
| --- | --- |

3.1.7

Agentuur peaks vastutama tehnoloogiliste valikute juhtimise eest koostalitlusvõimele avatud võrgus praegu ja tulevikus ning mitte ainult rahaliste soodustuste kaudu.

| 3.1.8 | Tuleb pidada meeles, et kooskõlas koostalitlusvõime direktiivi ettepanekuga laieneb agentuuri pädevusala tulevikus kogu ühenduse raudteevõrgule. |
| --- | --- |

3.1.8

Tuleb pidada meeles, et kooskõlas koostalitlusvõime direktiivi ettepanekuga laieneb agentuuri pädevusala tulevikus kogu ühenduse raudteevõrgule.

3.2   Koostalitlusvõime

| 3.2.1 | Direktiivi ettepanekus sätestatakse kiirraudteevõrgu ja traditsioonilise raudteevõrgu KTK-de lihtsustamine, kui need on võrreldavad. |
| --- | --- |

3.2.1

Direktiivi ettepanekus sätestatakse kiirraudteevõrgu ja traditsioonilise raudteevõrgu KTK-de lihtsustamine, kui need on võrreldavad.

| 3.2.2 | Direktiivi ettepanekus sätestatakse KTK-de kohaldamise laiendamine, nii et lisaks kiirraudteevõrgule ja üleeuroopalistele transpordikoridoridele oleks kaetud ka kõik riiklikud võrgud (v.a mõningad erandid). |
| --- | --- |

3.2.2

Direktiivi ettepanekus sätestatakse KTK-de kohaldamise laiendamine, nii et lisaks kiirraudteevõrgule ja üleeuroopalistele transpordikoridoridele oleks kaetud ka kõik riiklikud võrgud (v.a mõningad erandid).

| 3.2.3 | Tegemist on murdepunktiga Euroopa raudteevõrgu tehnoloogilise arendamise poliitikas, mille eesmärk on luua ühtne Euroopa võrk. Selle majanduslik ja strateegiline mõju on suurem, kui direktiivi ettepaneku põhjendustes märgitakse. |
| --- | --- |

3.2.3

Tegemist on murdepunktiga Euroopa raudteevõrgu tehnoloogilise arendamise poliitikas, mille eesmärk on luua ühtne Euroopa võrk. Selle majanduslik ja strateegiline mõju on suurem, kui direktiivi ettepaneku põhjendustes märgitakse.

| 3.2.4 | Uutele projektidele kohaldatavate KTK-de üle otsustamine ning olemasoleva infrastruktuuri renoveerimine langeb suures osas ühenduse õlgadele. |
| --- | --- |

3.2.4

Uutele projektidele kohaldatavate KTK-de üle otsustamine ning olemasoleva infrastruktuuri renoveerimine langeb suures osas ühenduse õlgadele.

| 3.2.5 | Ühenduse otsused KTK-de määratlemise ja arendamise osas seoses liikmesriikide praeguse olukorraga omavad märkimisväärset majanduslikku mõju tehnoloogiliste ja infrastruktuuriliste investeeringute kavandamisele mitmetes riikides. |
| --- | --- |

3.2.5

Ühenduse otsused KTK-de määratlemise ja arendamise osas seoses liikmesriikide praeguse olukorraga omavad märkimisväärset majanduslikku mõju tehnoloogiliste ja infrastruktuuriliste investeeringute kavandamisele mitmetes riikides.

| 3.2.6 | On vaja hinnata uute KTK-de majanduslikku mõju igale liikmesriigile, mille põhjal saab otsustada, kas kohaldamine on sobiv. |
| --- | --- |

3.2.6

On vaja hinnata uute KTK-de majanduslikku mõju igale liikmesriigile, mille põhjal saab otsustada, kas kohaldamine on sobiv.

| 3.2.7 | Eraldi tuleks hinnata KTK-sid, mis mõjutavad avalikke investeeringuid liikmesriikides, ning KTK-sid, mis mõjutavad raudtee-ettevõtete ja eraettevõtete investeeringuid. |
| --- | --- |

3.2.7

Eraldi tuleks hinnata KTK-sid, mis mõjutavad avalikke investeeringuid liikmesriikides, ning KTK-sid, mis mõjutavad raudtee-ettevõtete ja eraettevõtete investeeringuid.

| 3.2.8 | KTK-de laiendamine kogu Euroopa raudteevõrgule (teatavate eranditega) toob kaasa uue suhetesüsteemi Euroopa Raudteeagentuuri ja eri liikmesriikide sertifitseerimisasutuste vahel. |
| --- | --- |

3.2.8

KTK-de laiendamine kogu Euroopa raudteevõrgule (teatavate eranditega) toob kaasa uue suhetesüsteemi Euroopa Raudteeagentuuri ja eri liikmesriikide sertifitseerimisasutuste vahel.

| 3.2.9 | Kõnealused asutused suunavad oma jõupingutused tulevikus ilmselt ettevõtete ja teenusepakkujate sertifitseerimisele, mitte tehnoloogiliste standardite arendamise juhtimisele. |
| --- | --- |

3.2.9

Kõnealused asutused suunavad oma jõupingutused tulevikus ilmselt ettevõtete ja teenusepakkujate sertifitseerimisele, mitte tehnoloogiliste standardite arendamise juhtimisele.

| 3.2.10 | Ohutuse direktiivi muutmine on üks paljudest tehnilistest muutustest, mille eesmärk on lihtsustada koostalitlusvõimelise raudteeveeremi liiklust. |
| --- | --- |

3.2.10

Ohutuse direktiivi muutmine on üks paljudest tehnilistest muutustest, mille eesmärk on lihtsustada koostalitlusvõimelise raudteeveeremi liiklust.

| 3.2.11 | Samal ajal võetakse kasutusele uus mõiste „vaguni valdaja”. |
| --- | --- |

3.2.11

Samal ajal võetakse kasutusele uus mõiste „vaguni valdaja”.

| 3.2.12 | Raudteeveeremi sertifitseerimismenetlust korraldatakse nii, et ühe ja sama veeremi eri tehnilisi aspekte hindavad eri asutused. |
| --- | --- |

3.2.12

Raudteeveeremi sertifitseerimismenetlust korraldatakse nii, et ühe ja sama veeremi eri tehnilisi aspekte hindavad eri asutused.

| 3.2.13 | KTK-dega sisseviidud aspekte sertifitseerib üks riiklikest sertifitseerimisasutustest. |
| --- | --- |

3.2.13

KTK-dega sisseviidud aspekte sertifitseerib üks riiklikest sertifitseerimisasutustest.

| 3.2.14 | Asjaomase võrgu riiklik sertifitseerimisasutus kontrollib täiendavaid riiklikke parameetreid. Riiklik sertifitseerimisasutus võtab teadmiseks ühenduse sertifitseerimised, kontrollib spetsiifilisi riiklikke sertifitseerimisi ja väljastab ohutussertifikaadi. Asutuse pädevusse kuulub sertifitseerimistaotluste tagasilükkamine ning ta on seega vastutav kõigi sertifitseerimiste kooskõla eest. |
| --- | --- |

3.2.14

Asjaomase võrgu riiklik sertifitseerimisasutus kontrollib täiendavaid riiklikke parameetreid. Riiklik sertifitseerimisasutus võtab teadmiseks ühenduse sertifitseerimised, kontrollib spetsiifilisi riiklikke sertifitseerimisi ja väljastab ohutussertifikaadi. Asutuse pädevusse kuulub sertifitseerimistaotluste tagasilükkamine ning ta on seega vastutav kõigi sertifitseerimiste kooskõla eest.

| 3.2.15 | Kui sertifitseerimistaotlusi enam ei esitata, etendab Euroopa Raudteeagentuur kaebusi käsitleva sõltumatu asutuse rolli. |
| --- | --- |

3.2.15

Kui sertifitseerimistaotlusi enam ei esitata, etendab Euroopa Raudteeagentuur kaebusi käsitleva sõltumatu asutuse rolli.

| 3.2.16 | Komiteel ei ole täiendavaid märkusi lisaks ülalnimetatud üldmärkustele (koostalitlusvõime ja agentuuri teemade all). |
| --- | --- |

3.2.16

Komiteel ei ole täiendavaid märkusi lisaks ülalnimetatud üldmärkustele (koostalitlusvõime ja agentuuri teemade all).

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Euroopa Raudteeagentuur

| 4.1.1 | Artikkel 8a: Agentuur töötab välja võrdlusdokumendi (ja ajakohastab seda), mis võimaldab võrrelda riikides kohaldatavaid eeskirju ja viia need vastavuse (punkt 2), ning annab konkreetsete projektide raames täpseid tehnilisi nõuandeid järgmistel teemadel:






  — | eeskirjade vastavus; |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Artikkel 8a: Agentuur töötab välja võrdlusdokumendi (ja ajakohastab seda), mis võimaldab võrrelda riikides kohaldatavaid eeskirju ja viia need vastavuse (punkt 2), ning annab konkreetsete projektide raames täpseid tehnilisi nõuandeid järgmistel teemadel:

—

eeskirjade vastavus;

| — | täiendava teabe nõue; |
| --- | --- |

—

täiendava teabe nõue;

| — | loa andmisest keeldumise põhjendus. |
| --- | --- |

—

loa andmisest keeldumise põhjendus.

Agentuuri töö oleks tõhusam, kui kõnealused nõuanded oleksid siduvad ning neid saaksid taotleda ka teised valdkonnaga seotud pooled: infrastruktuuri haldajad, raudtee-ettevõtted, vagunite valdajad.

| 4.1.2 | Artikkel 15: Agentuuri pädevusi tuleks laiendada kõigi uuendamise, ümberehitamise või loomise projektidele, mis seonduvad nende infrastruktuuri osadega, mida praegused või tulevased KTK-d hõlmavad. |
| --- | --- |

4.1.2

Artikkel 15: Agentuuri pädevusi tuleks laiendada kõigi uuendamise, ümberehitamise või loomise projektidele, mis seonduvad nende infrastruktuuri osadega, mida praegused või tulevased KTK-d hõlmavad.

| 4.1.3 | Artikkel 16a: Agentuurile tuleb anda hindamiskriteeriumid vagunite valdajate vabatahtliku või kohustusliku sertifitseerimissüsteemi rakendamise osas. Kõnealused kriteeriumid põhinevad järgmistel elementidel:






  — | ohutustase; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Artikkel 16a: Agentuurile tuleb anda hindamiskriteeriumid vagunite valdajate vabatahtliku või kohustusliku sertifitseerimissüsteemi rakendamise osas. Kõnealused kriteeriumid põhinevad järgmistel elementidel:

—

ohutustase;

| — | ettevõtetevaheliste suhete läbipaistvus; |
| --- | --- |

—

ettevõtetevaheliste suhete läbipaistvus;

| — | turu ja eeskirjade läbipaistvus. |
| --- | --- |

—

turu ja eeskirjade läbipaistvus.

Välja tuleb tuua sertifitseerimismenetluse võimalikud mõjud raudtee-ettevõtetele, kes on ühtlasi vagunite valdajad.

| 4.1.4 | Artikkel 18: Tuleb rõhutada, et koostades registreerimisloa saamise taotluse standardvormi, peaks agentuur kaasama võimalikult vähe spetsifikatsioone, mis ei sisaldu üldosas. |
| --- | --- |

4.1.4

Artikkel 18: Tuleb rõhutada, et koostades registreerimisloa saamise taotluse standardvormi, peaks agentuur kaasama võimalikult vähe spetsifikatsioone, mis ei sisaldu üldosas.

| 4.1.5 | Artikkel 21b: Näib, et agentuuri pädevused on selle eesmärkidega kooskõlas. Subsidiaarsuse põhimõttest ei peeta kinni. |
| --- | --- |

4.1.5

Artikkel 21b: Näib, et agentuuri pädevused on selle eesmärkidega kooskõlas. Subsidiaarsuse põhimõttest ei peeta kinni.

4.2   Koostalitlusvõime

| 4.2.1 | Artikkel 1: Kui KTK-d laiendatakse Euroopa Majanduspiirkonnale, tuleb samaaegselt tunnustada ka riiklikke sertifitseerimisasutusi. |
| --- | --- |

4.2.1

Artikkel 1: Kui KTK-d laiendatakse Euroopa Majanduspiirkonnale, tuleb samaaegselt tunnustada ka riiklikke sertifitseerimisasutusi.

| 4.2.2 | Artikkel 6: Agentuurile antakse vabadus valida, millises keeles KTK-de lisad avaldada. See ei lihtsusta juurdepääsu koostalitlusvõimet käsitlevale ühenduse õigustikule. |
| --- | --- |

4.2.2

Artikkel 6: Agentuurile antakse vabadus valida, millises keeles KTK-de lisad avaldada. See ei lihtsusta juurdepääsu koostalitlusvõimet käsitlevale ühenduse õigustikule.

| 4.2.3 | Artikkel 7: Erandite mõiste näib väga avar, eelkõige finantsküsimuses. Nimetatud valdkonnas ei võeta arvesse ühenduse rahastamise mõju majandusliku teostatavuse analüüsile. Eranditesüsteemi tuleks kohaldada käsitletava projekti kõigile KTK-dele, mitte üksikule KTK-le. |
| --- | --- |

4.2.3

Artikkel 7: Erandite mõiste näib väga avar, eelkõige finantsküsimuses. Nimetatud valdkonnas ei võeta arvesse ühenduse rahastamise mõju majandusliku teostatavuse analüüsile. Eranditesüsteemi tuleks kohaldada käsitletava projekti kõigile KTK-dele, mitte üksikule KTK-le.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/44

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohta”

KOM(2006) 852 lõplik

(2007/C 256/09)

19. jaanuaril 2007 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 71 ja 251 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade sisseveo kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007. Raportöör oli Krzysztof OSTROWSKI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007. aastal (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 136, erapooletuid oli 4.

1.   EMSK seisukoht

| 1.1 | Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut ohtlike kaupade siseveo kohta, mille strateegiliseks eesmärgiks on ühtlustada ühenduse õigust sellest valdkonnas. See peaks viima ohtlike kaupade veo ohutuse paranemiseni. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut ohtlike kaupade siseveo kohta, mille strateegiliseks eesmärgiks on ühtlustada ühenduse õigust sellest valdkonnas. See peaks viima ohtlike kaupade veo ohutuse paranemiseni.

| 1.2 | Direktiivi ettepanekuga uuendatakse nelja olemasolevat direktiivi ja nelja komisjoni otsust ohtlike kaupade veo kohta, ühendades need üheks õigusaktiks ja laiendades ELi õigusnormide reguleerimisala lisaks auto- ja raudteetranspordile ka siseveetranspordile. |
| --- | --- |

1.2

Direktiivi ettepanekuga uuendatakse nelja olemasolevat direktiivi ja nelja komisjoni otsust ohtlike kaupade veo kohta, ühendades need üheks õigusaktiks ja laiendades ELi õigusnormide reguleerimisala lisaks auto- ja raudteetranspordile ka siseveetranspordile.

| 1.3 | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et väga häid tingimusi on ohtlike kaupade veo puhul raske tagada, kui ei võeta vastu ühtset ühenduse õigusakti, mis hõlmaks kõiki sisetranspordiliike (auto-, raudtee ja siseveetransport). |
| --- | --- |

1.3

Komitee jagab komisjoni seisukohta, et väga häid tingimusi on ohtlike kaupade veo puhul raske tagada, kui ei võeta vastu ühtset ühenduse õigusakti, mis hõlmaks kõiki sisetranspordiliike (auto-, raudtee ja siseveetransport).

| 1.4 | Komitee on komisjoniga nõus, et kui ohtlike kaupade auto- ja raudteetranspordi alal kehtivaid eeskirju ühtlustatakse ilma praeguseid sätteid põhjalikult muutmata ja laiendatakse samas ühenduse õigusakti reguleerimisala siseveetranspordile, siis lihtsustatakse oluliselt eeskirju ja haldusmenetlust nii riigiasutuste kui ka eraettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

1.4

Komitee on komisjoniga nõus, et kui ohtlike kaupade auto- ja raudteetranspordi alal kehtivaid eeskirju ühtlustatakse ilma praeguseid sätteid põhjalikult muutmata ja laiendatakse samas ühenduse õigusakti reguleerimisala siseveetranspordile, siis lihtsustatakse oluliselt eeskirju ja haldusmenetlust nii riigiasutuste kui ka eraettevõtete jaoks.

| 1.5 | Kui ühe õigusaktiga hõlmataks kõik kolm sisetranspordiliiki ja nähtaks ette võimalus, et rahvusvahelisi konventsioone ja kokkuleppeid ohtlike kaupade veo kohta ei lisata direktiivi lisadesse, nagu see on praegu, vaid neile ainult viidatakse, siis väheneks ühenduse õigustiku maht oluliselt. |
| --- | --- |

1.5

Kui ühe õigusaktiga hõlmataks kõik kolm sisetranspordiliiki ja nähtaks ette võimalus, et rahvusvahelisi konventsioone ja kokkuleppeid ohtlike kaupade veo kohta ei lisata direktiivi lisadesse, nagu see on praegu, vaid neile ainult viidatakse, siis väheneks ühenduse õigustiku maht oluliselt.

| 1.6 | Komitee arvates on uute eeskirjade vastuvõtmiseks pakutud õiguslik vorm, direktiiv, sobiv lahendus. Kuid arvestades, kui palju nähakse liikmesriikidele ette vabastusi ja erandeid, kutsub komitee kõiki tegema antud valdkonnas komisjoniga võimalikult tihedat koostööd, et tagada eeskirjade tegelik ühtlustamine. |
| --- | --- |

1.6

Komitee arvates on uute eeskirjade vastuvõtmiseks pakutud õiguslik vorm, direktiiv, sobiv lahendus. Kuid arvestades, kui palju nähakse liikmesriikidele ette vabastusi ja erandeid, kutsub komitee kõiki tegema antud valdkonnas komisjoniga võimalikult tihedat koostööd, et tagada eeskirjade tegelik ühtlustamine.

| 1.7 | Komitee soovib rõhutada, et ohtlike kaupade veo tehnilisi tingimusi käsitlevate sätete detailsust ja ohtlike kaupade kategooriaid arvestades saab komitee kommenteerida vaid ettepaneku üldisemaid punkte. |
| --- | --- |

1.7

Komitee soovib rõhutada, et ohtlike kaupade veo tehnilisi tingimusi käsitlevate sätete detailsust ja ohtlike kaupade kategooriaid arvestades saab komitee kommenteerida vaid ettepaneku üldisemaid punkte.

| 1.8 | Komiteel on hea meel komisjoni teate üle, et ettepaneku koostamisel võeti suuresti arvesse liikmesriikide seisukohta ja sidusrühmade ehk ohtlike kaupade veo alal tegutsevaid ettevõtteid esindavate kutseliitude arvamust ning et konsulteerimise käigus püüti jõuda võimalikult ühtsele seisukohale. |
| --- | --- |

1.8

Komiteel on hea meel komisjoni teate üle, et ettepaneku koostamisel võeti suuresti arvesse liikmesriikide seisukohta ja sidusrühmade ehk ohtlike kaupade veo alal tegutsevaid ettevõtteid esindavate kutseliitude arvamust ning et konsulteerimise käigus püüti jõuda võimalikult ühtsele seisukohale.

| 1.9 | Komitee väljendab rahulolu, et komiteemenetluse raames abistab komisjoni jätkuvalt ohtlike kaupade veo regulatiivkomitee. |
| --- | --- |

1.9

Komitee väljendab rahulolu, et komiteemenetluse raames abistab komisjoni jätkuvalt ohtlike kaupade veo regulatiivkomitee.

| 1.10 | Lisaks on komitee rahul, et kutseliidud said oma seisukohta tutvustada kogu ettepaneku koostamise protsessi ajal, kuna neile anti võimalus osaleda regulatiivkomitee koosolekutel. Peale selle konsulteeriti Euroopa Vabakaubandusühenduse liikmesriikidega ja hoiti Euroopa Parlamenti toimuvaga pidevalt kursis. |
| --- | --- |

1.10

Lisaks on komitee rahul, et kutseliidud said oma seisukohta tutvustada kogu ettepaneku koostamise protsessi ajal, kuna neile anti võimalus osaleda regulatiivkomitee koosolekutel. Peale selle konsulteeriti Euroopa Vabakaubandusühenduse liikmesriikidega ja hoiti Euroopa Parlamenti toimuvaga pidevalt kursis.

| 1.11 | Komitee hindab, et konsulteeriti ka Reini laevaliikluse keskkomisjoniga, kuna just Reinil toimub 80 % Euroopa ohtlike kaupade veost. |
| --- | --- |

1.11

Komitee hindab, et konsulteeriti ka Reini laevaliikluse keskkomisjoniga, kuna just Reinil toimub 80 % Euroopa ohtlike kaupade veost.

| 1.12 | Komitee võtab ka teadmiseks komisjoni esitatud teabe, et väliskonsultandid viisid aastatel 2004–2005 läbi kõnealuse valdkonna hindamise pealkirjaga „ELi ohtlike kaupade veo poliitika hindamine alates aastast 1994”, ning asjaolu, et hinnangus peeti ettepanekus tutvustatud lähenemist sobivaks ja et lisaks pooldas valdav enamus avaliku konsultatsiooni raames küsitletutest komisjoni pakutud meetmeid. |
| --- | --- |

1.12

Komitee võtab ka teadmiseks komisjoni esitatud teabe, et väliskonsultandid viisid aastatel 2004–2005 läbi kõnealuse valdkonna hindamise pealkirjaga „ELi ohtlike kaupade veo poliitika hindamine alates aastast 1994”, ning asjaolu, et hinnangus peeti ettepanekus tutvustatud lähenemist sobivaks ja et lisaks pooldas valdav enamus avaliku konsultatsiooni raames küsitletutest komisjoni pakutud meetmeid.

| 1.13 | Komitee leiab, et kuna direktiivi tehniliste lisade tõlkimine ja avaldamine on ühenduselt üle kantud liikmesriigi ülesannete hulka, siis oleks väga soovitatav, et komisjon toetaks rahaliselt riikides tehtavaid tõlketöid. |
| --- | --- |

1.13

Komitee leiab, et kuna direktiivi tehniliste lisade tõlkimine ja avaldamine on ühenduselt üle kantud liikmesriigi ülesannete hulka, siis oleks väga soovitatav, et komisjon toetaks rahaliselt riikides tehtavaid tõlketöid.

| 1.14 | Eelnevat arvesse võttes on komitee veendunud, et on õige toetada komisjoni esitatud ettepanekut, mille koostasid eri liikmesriikide ohtlike kaupade siseveo kõrgetasemelised eksperdid. |
| --- | --- |

1.14

Eelnevat arvesse võttes on komitee veendunud, et on õige toetada komisjoni esitatud ettepanekut, mille koostasid eri liikmesriikide ohtlike kaupade siseveo kõrgetasemelised eksperdid.

| 1.15 | Komitee sooviks siiski pöörata tähelepanu mõnele punktile, mida tuleks veel täpsustada või selgitada. Nimelt puudub ohtlike kaupade mõiste määratlus direktiivi tähenduses; liikmesriikidele antakse õigus keelata ohtlike kaupade vedu nende territooriumil üksnes muudel kui ohutusega seotud põhjustel; lisades III.2 ja III.3 puudub igasugune teave.
  Komitee tähelepanekud nende küsimuste kohta on osas „Konkreetsed märkused”. |
| --- | --- |

1.15

Komitee sooviks siiski pöörata tähelepanu mõnele punktile, mida tuleks veel täpsustada või selgitada. Nimelt puudub ohtlike kaupade mõiste määratlus direktiivi tähenduses; liikmesriikidele antakse õigus keelata ohtlike kaupade vedu nende territooriumil üksnes muudel kui ohutusega seotud põhjustel; lisades III.2 ja III.3 puudub igasugune teave.

Komitee tähelepanekud nende küsimuste kohta on osas „Konkreetsed märkused”.

2.   Ettepaneku peamised punktid

| 2.1 | Ohtlike kaupade (kemikaalide, puhastustoodete, bensiini, lõhkeainete, kergrelvade padrunite, aerosoolide, radioaktiivsete ainete, pestitsiidide jms) vedu toob kaasa tõsise õnnetuste ohu. See kehtib kõigi transpordiliikide kohta, nii auto-, raudtee- kui ka veetranspordi kohta. Sellega ei seata ohtu mitte ainult nende isikute tervis ja elu, kes osalevad otseselt nende kaupade veos, vaid ka paljude kodanike tervis linnas kui maal. |
| --- | --- |

2.1

Ohtlike kaupade (kemikaalide, puhastustoodete, bensiini, lõhkeainete, kergrelvade padrunite, aerosoolide, radioaktiivsete ainete, pestitsiidide jms) vedu toob kaasa tõsise õnnetuste ohu. See kehtib kõigi transpordiliikide kohta, nii auto-, raudtee- kui ka veetranspordi kohta. Sellega ei seata ohtu mitte ainult nende isikute tervis ja elu, kes osalevad otseselt nende kaupade veos, vaid ka paljude kodanike tervis linnas kui maal.

| 2.2 | Juba praegu on tehtud samme tagamaks, et seda tüüpi kaupade veotingimused oleksid võimalikult ohutud. Praegu reguleeritakse ohtlike kaupade rahvusvahelist vedu rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepetega, mis sõlmiti ÜRO soovituste põhjal. Ohtlike kaupade veo ohutuse ning rahvusvaheliste veoteenuste vaba ja mitmeliigilise liikumise tagamiseks on ÜRO koostanud dokumendi „Soovitused ohtlike kaupade veo näidiseeskirjade kohta” ning seda uuendanud. |
| --- | --- |

2.2

Juba praegu on tehtud samme tagamaks, et seda tüüpi kaupade veotingimused oleksid võimalikult ohutud. Praegu reguleeritakse ohtlike kaupade rahvusvahelist vedu rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepetega, mis sõlmiti ÜRO soovituste põhjal. Ohtlike kaupade veo ohutuse ning rahvusvaheliste veoteenuste vaba ja mitmeliigilise liikumise tagamiseks on ÜRO koostanud dokumendi „Soovitused ohtlike kaupade veo näidiseeskirjade kohta” ning seda uuendanud.

| 2.3 | Ohtlike kaupade veo reguleerimine ei ole oluline mitte ainult kaupade omapära, vaid ka suurte koguste tõttu. Ohtlike kaupade veo kogumaht Euroopa Liidus on juba 110 miljardit tonnkilomeetrit aastas ehk nende osakaal kaubaveo üldmahust on ligikaudu 8 %. Ohtlike kaupade veost 58 % moodustavad autoveod, 25 % raudteeveod ja 17 % siseveetransport. Nende kaupade vedu suureneb järjest, v.a raudteeveo puhul. |
| --- | --- |

2.3

Ohtlike kaupade veo reguleerimine ei ole oluline mitte ainult kaupade omapära, vaid ka suurte koguste tõttu. Ohtlike kaupade veo kogumaht Euroopa Liidus on juba 110 miljardit tonnkilomeetrit aastas ehk nende osakaal kaubaveo üldmahust on ligikaudu 8 %. Ohtlike kaupade veost 58 % moodustavad autoveod, 25 % raudteeveod ja 17 % siseveetransport. Nende kaupade vedu suureneb järjest, v.a raudteeveo puhul.

| 2.4 | Euroopas on rahvusvaheliste kokkulepete nõuded siseveo alal rakendatud kolme vahendiga:






  a) | 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud „Ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe” koos muudatustega (ADR); |
| --- | --- | --- |

2.4

Euroopas on rahvusvaheliste kokkulepete nõuded siseveo alal rakendatud kolme vahendiga:

a)

30. septembril 1957 Genfis sõlmitud „Ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe” koos muudatustega (ADR);

| b) | 3. juunil 1999 Vilniuses sõlmitud „Rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) 3.liites sisalduvad ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjad” koos muudatustega (RID); |
| --- | --- |

b)

3. juunil 1999 Vilniuses sõlmitud „Rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) 3.liites sisalduvad ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjad” koos muudatustega (RID);

| c) | 26. mail 2000 Genfis sõlmitud „Ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe” koos muudatustega (ADN). |
| --- | --- |

c)

26. mail 2000 Genfis sõlmitud „Ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe” koos muudatustega (ADN).

| 2.5 | ELi õigusaktid ohtlike kaupade siseveo kohta hõlmavad ainult auto- ja raudteevedu. Nende veoliikide suhtes tagatakse õigusaktidega transpordiohutuse kõrge tase, veoteenuste vaba osutamine ja transpordivahendite vaba liikumine ELi territooriumil. Kõnealust valdkonda reguleeriv ühenduse õigus hõlmab nelja järgmist õigusakti:






  a) | nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; |
| --- | --- | --- |

2.5

ELi õigusaktid ohtlike kaupade siseveo kohta hõlmavad ainult auto- ja raudteevedu. Nende veoliikide suhtes tagatakse õigusaktidega transpordiohutuse kõrge tase, veoteenuste vaba osutamine ja transpordivahendite vaba liikumine ELi territooriumil. Kõnealust valdkonda reguleeriv ühenduse õigus hõlmab nelja järgmist õigusakti:

a)

nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta;

| b) | nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta;

| c) | nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv 96/35/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate määramise ja kutsekvalifikatsiooni kohta; |
| --- | --- |

c)

nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv 96/35/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate määramise ja kutsekvalifikatsiooni kohta;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/18/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate eksami miinimumnõuete kohta. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/18/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate eksami miinimumnõuete kohta.

| 2.6 | Seevastu ei ole olemas ühtegi ühenduse eeskirja, mis reguleeriks ohtlike kaupade vedu siseveeteedel. Selles osas on siiski olemas kaks eeskirjade kogu, mis sätestavad liikluse Reinil (ADN-R) ning Doonaul (ADN-D), kuid tegemist on piirkondlike õigusaktidega. Lisaks kehtivad siseveo puhul riiklikud õigusnormid. Õigusaktide puudumine kõnealuses valdkonnas tuleneb eelkõige sellest, et ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe (ADN) on allkirjastamata. Komisjon tegi 1997. aastal ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide siseveeteedel ohtlike kaupade transportimise alaste õigusaktide ühtlustamise kohta, mis jäi aga vastu võtmata ning võeti 2004. aastal tagasi. |
| --- | --- |

2.6

Seevastu ei ole olemas ühtegi ühenduse eeskirja, mis reguleeriks ohtlike kaupade vedu siseveeteedel. Selles osas on siiski olemas kaks eeskirjade kogu, mis sätestavad liikluse Reinil (ADN-R) ning Doonaul (ADN-D), kuid tegemist on piirkondlike õigusaktidega. Lisaks kehtivad siseveo puhul riiklikud õigusnormid. Õigusaktide puudumine kõnealuses valdkonnas tuleneb eelkõige sellest, et ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe (ADN) on allkirjastamata. Komisjon tegi 1997. aastal ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide siseveeteedel ohtlike kaupade transportimise alaste õigusaktide ühtlustamise kohta, mis jäi aga vastu võtmata ning võeti 2004. aastal tagasi.

| 2.7 | Siseveetranspordi kokkulepe on praegu siiski ratifitseerimisel ning eeldatavasti jõustub see hiljemalt aastal 2009. Arvestades asjade seisu, nõustub komitee komisjoniga, et ühtlustamise eesmärgil tuleb ühenduse õigusesse kaasata ka siseveetransport. See pakub võimaluse ajakohastada ja ühtlustada kehtivaid õigusakte. Lisaks tuleb vältida kahe erineva korra väljakujunemist, kus üks kehtestatakse rahvusvahelistele ja teine riigisisestele vedudele. Teine muudatusi õigustav põhjus seisneb ELi olemasolevate ohtlike kaupade vedu reguleerivate õigusaktide keerukuses. Õigusaktides eri transpordiliikide kohta esineb vasturääkivusi ning mõned sätted on aegunud või aeguvad peagi. Näiteks võib lugeda kaht direktiivi ülearuseks, sest nende sätted on lülitatud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppesse, ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjadesse ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppesse. Lisaks on tekkinud tehniline probleem, mis on seotud olemasolevate direktiivide praeguse struktuuriga. Muudatuse tegemisel rahvusvahelistesse kokkulepetesse iga kahe aasta järel tuleb direktiivide kohaselt täielikult ära tõlkida mahukad tehnilised lisad, mis on osutunud äärmiselt keeruliseks ja kulukaks protsessiks. |
| --- | --- |

2.7

Siseveetranspordi kokkulepe on praegu siiski ratifitseerimisel ning eeldatavasti jõustub see hiljemalt aastal 2009. Arvestades asjade seisu, nõustub komitee komisjoniga, et ühtlustamise eesmärgil tuleb ühenduse õigusesse kaasata ka siseveetransport. See pakub võimaluse ajakohastada ja ühtlustada kehtivaid õigusakte. Lisaks tuleb vältida kahe erineva korra väljakujunemist, kus üks kehtestatakse rahvusvahelistele ja teine riigisisestele vedudele. Teine muudatusi õigustav põhjus seisneb ELi olemasolevate ohtlike kaupade vedu reguleerivate õigusaktide keerukuses. Õigusaktides eri transpordiliikide kohta esineb vasturääkivusi ning mõned sätted on aegunud või aeguvad peagi. Näiteks võib lugeda kaht direktiivi ülearuseks, sest nende sätted on lülitatud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppesse, ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjadesse ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppesse. Lisaks on tekkinud tehniline probleem, mis on seotud olemasolevate direktiivide praeguse struktuuriga. Muudatuse tegemisel rahvusvahelistesse kokkulepetesse iga kahe aasta järel tuleb direktiivide kohaselt täielikult ära tõlkida mahukad tehnilised lisad, mis on osutunud äärmiselt keeruliseks ja kulukaks protsessiks.

| 2.8 | Kui midagi ette ei võeta, ei kao eespool nimetatud probleemid komisjoni arvamusel kuhugi, vaid võivad isegi süveneda. Rahvusvaheliste kokkulepete muutmine teeb praegused keerulised eeskirjad ilmselt veelgi keerulisemaks; aegunud eeskirjad jäävad alles ja tekitavad kasutajates segadust; suureneb eeskirjade täitmata jätmise oht. ELi eeskirjad ei muutu mitte kasutajasõbralikumaks, vaid on oht, et need muutuvad täiesti läbipaistmatuks. Mitmeliigilise transpordi kontseptsioonide üha laialdasema kasutuselevõtmisega süvendab eri transpordiliikide kohta kehtiv erinev kord mitmeliigilises transpordis esinevaid igapäevaprobleeme ja suurendab tarbetult kulusid. Rahvusvaheliste ja riiklike eeskirjadeerinevused takistavad siseveetranspordi arengut, kuigi see oleks statistika kohaselt paljudel juhtudel eelistatav transpordiliik. |
| --- | --- |

2.8

Kui midagi ette ei võeta, ei kao eespool nimetatud probleemid komisjoni arvamusel kuhugi, vaid võivad isegi süveneda. Rahvusvaheliste kokkulepete muutmine teeb praegused keerulised eeskirjad ilmselt veelgi keerulisemaks; aegunud eeskirjad jäävad alles ja tekitavad kasutajates segadust; suureneb eeskirjade täitmata jätmise oht. ELi eeskirjad ei muutu mitte kasutajasõbralikumaks, vaid on oht, et need muutuvad täiesti läbipaistmatuks. Mitmeliigilise transpordi kontseptsioonide üha laialdasema kasutuselevõtmisega süvendab eri transpordiliikide kohta kehtiv erinev kord mitmeliigilises transpordis esinevaid igapäevaprobleeme ja suurendab tarbetult kulusid. Rahvusvaheliste ja riiklike eeskirjadeerinevused takistavad siseveetranspordi arengut, kuigi see oleks statistika kohaselt paljudel juhtudel eelistatav transpordiliik.

| 2.9 | Just kõnealustel põhjustel tehti ettepanek võtta vastu uus direktiiv, mis uuendab nelja olemasolevat direktiivi ning nelja komisjoni otsust ohtlike kaupade veo kohta maanteel ja raudteel, ühendades need üheks õigusaktiks. Nii reguleeritakse kolme transpordiviisi ühe ainsa õigusaktiga ning kaasatakse siseveetransport ELi õigusnormide reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

2.9

Just kõnealustel põhjustel tehti ettepanek võtta vastu uus direktiiv, mis uuendab nelja olemasolevat direktiivi ning nelja komisjoni otsust ohtlike kaupade veo kohta maanteel ja raudteel, ühendades need üheks õigusaktiks. Nii reguleeritakse kolme transpordiviisi ühe ainsa õigusaktiga ning kaasatakse siseveetransport ELi õigusnormide reguleerimisalasse.

| 2.10 | Uue direktiiviga tunnistatakse kehtetuks olemasolevad muudetud direktiivid 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ ohtlike kaupade autoveo kohta, direktiivid 96/35/EÜ ja 2000/18/EÜ ohtlike kaupade veo ohutusnõustajate kohta ning komisjoni muudetud otsused 2005/263/EÜ ja 2005/180/EÜ riikidele direktiividest 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ tehtud erandite kohta. Tuleb lisada, et direktiivide 96/35/EÜ ja 2000/18/EÜ sätted on praegu lisatud direktiivide 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ lisadesse, mistõttu auto- ja raudteevedu reguleerivad direktiivid on muutunud ülearusteks. |
| --- | --- |

2.10

Uue direktiiviga tunnistatakse kehtetuks olemasolevad muudetud direktiivid 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ ohtlike kaupade autoveo kohta, direktiivid 96/35/EÜ ja 2000/18/EÜ ohtlike kaupade veo ohutusnõustajate kohta ning komisjoni muudetud otsused 2005/263/EÜ ja 2005/180/EÜ riikidele direktiividest 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ tehtud erandite kohta. Tuleb lisada, et direktiivide 96/35/EÜ ja 2000/18/EÜ sätted on praegu lisatud direktiivide 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ lisadesse, mistõttu auto- ja raudteevedu reguleerivad direktiivid on muutunud ülearusteks.

| 2.11 | Ettepanekuga võetakse olemasolevad rahvusvahelist transporti reguleerivad eeskirjad ühenduse õigusesse ning laiendatakse ka rahvusvaheliste eeskirjade kohaldamist siseveo suhtes. Ettepanekuga lihtsustatakse oluliselt ühenduse õigust ohtlike kaupade veo valdkonnas, kuigi õigusakti reguleerimisala laieneb. |
| --- | --- |

2.11

Ettepanekuga võetakse olemasolevad rahvusvahelist transporti reguleerivad eeskirjad ühenduse õigusesse ning laiendatakse ka rahvusvaheliste eeskirjade kohaldamist siseveo suhtes. Ettepanekuga lihtsustatakse oluliselt ühenduse õigust ohtlike kaupade veo valdkonnas, kuigi õigusakti reguleerimisala laieneb.

| 2.12 | Ettepaneku eesmärk on muuhulgas veeretada liikmesriikide õlule direktiivi tehniliste lisade tõlkimine ja avaldamine, mis praeguseni oli ühenduse, st komisjoni ülesanne. Asjaolu peamine põhjus on see, et ühenduse tasandil tehtud tõlked ei ole alati kõrge kvaliteediga, mistõttu liikmesriigid on olnud sunnitud tegema omi tõlkeid või ühenduse tõlkeid parandama. Lisasid ajakohastatakse iga kahe aasta tagant. Seepärast peaks komisjon rahaliselt toetama riigisisest tõlkimist. Komisjon on veendunud, et kokkuhoid tõlkimis- ja avaldamiskulude arvelt ületab liikmesriikidele antavat rahalist toetust. |
| --- | --- |

2.12

Ettepaneku eesmärk on muuhulgas veeretada liikmesriikide õlule direktiivi tehniliste lisade tõlkimine ja avaldamine, mis praeguseni oli ühenduse, st komisjoni ülesanne. Asjaolu peamine põhjus on see, et ühenduse tasandil tehtud tõlked ei ole alati kõrge kvaliteediga, mistõttu liikmesriigid on olnud sunnitud tegema omi tõlkeid või ühenduse tõlkeid parandama. Lisasid ajakohastatakse iga kahe aasta tagant. Seepärast peaks komisjon rahaliselt toetama riigisisest tõlkimist. Komisjon on veendunud, et kokkuhoid tõlkimis- ja avaldamiskulude arvelt ületab liikmesriikidele antavat rahalist toetust.

| 2.13 | Ettepaneku järgi ei lisata rahvusvahelisi kokkuleppeid ohtlike kaupade veo kohta direktiivi lisadesse, nagu see on praegu, vaid neile ainult viidatakse. Eeldatavasti vähendaks kõnealune meede ühenduse õigustiku mahtu ligikaudu 2000 lehekülje võrra. |
| --- | --- |

2.13

Ettepaneku järgi ei lisata rahvusvahelisi kokkuleppeid ohtlike kaupade veo kohta direktiivi lisadesse, nagu see on praegu, vaid neile ainult viidatakse. Eeldatavasti vähendaks kõnealune meede ühenduse õigustiku mahtu ligikaudu 2000 lehekülje võrra.

| 2.14 | Ühenduse õigusaktide lihtsustamine hõlbustaks ühenduse õiguse ülevõtmist riigisisestesse õigusaktidesse. Ohtlike kaupade vedu reguleerivate eeskirjade ühtlustamine muudaks täitevasutuste töö, sealhulgas aruandluse lihtsamaks ja tõhusamaks. |
| --- | --- |

2.14

Ühenduse õigusaktide lihtsustamine hõlbustaks ühenduse õiguse ülevõtmist riigisisestesse õigusaktidesse. Ohtlike kaupade vedu reguleerivate eeskirjade ühtlustamine muudaks täitevasutuste töö, sealhulgas aruandluse lihtsamaks ja tõhusamaks.

| 2.15 | Lihtsustatud ja ühtlustatud eeskirjad lihtsustaksid halduskorda kõikide ohtlike kaupade veoga tegelejate jaoks alates kauba saatjast kuni saajani. |
| --- | --- |

2.15

Lihtsustatud ja ühtlustatud eeskirjad lihtsustaksid halduskorda kõikide ohtlike kaupade veoga tegelejate jaoks alates kauba saatjast kuni saajani.

| 2.16 | Ühtlustatud eeskirjade puhul lihtsustuksid ka vedude ja sõidukite dokumendid, samuti nendega tegelevate isikute koolitus ja ohtlike kaupade veo ohutusnõustajate töö. |
| --- | --- |

2.16

Ühtlustatud eeskirjade puhul lihtsustuksid ka vedude ja sõidukite dokumendid, samuti nendega tegelevate isikute koolitus ja ohtlike kaupade veo ohutusnõustajate töö.

| 2.17 | Ettepanek on osa komisjoni praegusest kavast uuendada ja lihtsustada ühenduse õigustikku, samuti osa komisjoni õigusloome- ja tööprogrammist. |
| --- | --- |

2.17

Ettepanek on osa komisjoni praegusest kavast uuendada ja lihtsustada ühenduse õigustikku, samuti osa komisjoni õigusloome- ja tööprogrammist.

3.   Konkreetsed märkused

Komitee sooviks siinkohal juhtida tähelepanu mõningatele punktidele, mille suhtes jäävad teatavad kahtlused.

| 3.1 | Esiteks: ettepaneku „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohta” mõistete peatükis määratletakse üksikasjalikult termineid ja väljendeid (nt ADR, RID, ADN, sõiduk, vagun, laev) kõnealuse direktiivi tähenduses. Samas aga ei käsitleta seda, kuidas tõlgendada ohtlike kaupade mõistet. Tegemist on kahtlemata tõsise küsimusega, arvestades olemasolevate ohtlike kaupade hulka ning seda, et nimekiri pikeneb lakkamatult koos tehnoloogiliste edusammudega. Komitee leiab, et tekst peaks siiski sisaldama viiteid sellele, kuidas tõlgendada ohtlike kaupade mõistet direktiivi tähenduses. |
| --- | --- |

3.1

Esiteks: ettepaneku „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohta” mõistete peatükis määratletakse üksikasjalikult termineid ja väljendeid (nt ADR, RID, ADN, sõiduk, vagun, laev) kõnealuse direktiivi tähenduses. Samas aga ei käsitleta seda, kuidas tõlgendada ohtlike kaupade mõistet. Tegemist on kahtlemata tõsise küsimusega, arvestades olemasolevate ohtlike kaupade hulka ning seda, et nimekiri pikeneb lakkamatult koos tehnoloogiliste edusammudega. Komitee leiab, et tekst peaks siiski sisaldama viiteid sellele, kuidas tõlgendada ohtlike kaupade mõistet direktiivi tähenduses.

| 3.2 | Teiseks antakse direktiivi ettepanekus liikmesriikidele õigus reguleerida teatavate ohtlike kaupade riigisisest vedu või keelata see täiesti, ent seda üksnes muudel kui ohutusega seotud põhjustel. Kuigi komitee mõistab, miks liikmesriikidele kõnealune reguleerimise või isegi keelamise õigus antakse, ei saa komitee aru, mille alusel ettepanekus antakse õigus toimida „üksnes muudel kui ohutusega seotud põhjustel”. Komitee leiab, et kõnealuse ettepaneku puhul, mille eesmärk on suurendada ohtlike kaupade veo ohutust, tähendab pakutud sõnastus, et liikmesriigid ei saa oma territooriumil ohtlike kaupade vedu keelata ohutusega seotud põhjustel, mis näib üsna ebaloogilise seisukohana. Lisaks ei mõista komitee, kuidas saaks tagada nende keeldude koordineerimist piiriülese transpordi osas juhul, kui liikmesriigid võtavad vastu erinevaid keelde. |
| --- | --- |

3.2

Teiseks antakse direktiivi ettepanekus liikmesriikidele õigus reguleerida teatavate ohtlike kaupade riigisisest vedu või keelata see täiesti, ent seda üksnes muudel kui ohutusega seotud põhjustel. Kuigi komitee mõistab, miks liikmesriikidele kõnealune reguleerimise või isegi keelamise õigus antakse, ei saa komitee aru, mille alusel ettepanekus antakse õigus toimida „üksnes muudel kui ohutusega seotud põhjustel”. Komitee leiab, et kõnealuse ettepaneku puhul, mille eesmärk on suurendada ohtlike kaupade veo ohutust, tähendab pakutud sõnastus, et liikmesriigid ei saa oma territooriumil ohtlike kaupade vedu keelata ohutusega seotud põhjustel, mis näib üsna ebaloogilise seisukohana. Lisaks ei mõista komitee, kuidas saaks tagada nende keeldude koordineerimist piiriülese transpordi osas juhul, kui liikmesriigid võtavad vastu erinevaid keelde.

| 3.3 | Kolmandaks: punktides III.2 ja III.3 (siseveetransport) ei anta mingit teavet kavandavate täiendavate üleminekusätete ega riiklike sätete kohta. Sellega seoses palub komitee täpsustada, kas mõni selline meede on juba kavandatud või on see alles välja töötamisel. |
| --- | --- |

3.3

Kolmandaks: punktides III.2 ja III.3 (siseveetransport) ei anta mingit teavet kavandavate täiendavate üleminekusätete ega riiklike sätete kohta. Sellega seoses palub komitee täpsustada, kas mõni selline meede on juba kavandatud või on see alles välja töötamisel.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

esimees

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/47

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta”

KOM(2006) 769 lõplik

(2007/C 256/10)

8. detsembril 2006 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Roheline raamat satelliitnavigatsioonirakenduste kohta”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007. Raportöör oli Stéphane BUFFETAUT.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 134, erapooletuks jäi 5.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | GALILEO programm on Euroopa kosmosepoliitika lipulaev. Projekti ulatuse ja strateegilise tähtsuse tõttu otsustas Euroopa Kosmoseagentuur teha koostööd Euroopa Liiduga. Seega peaks valitsustevaheline ja ühenduse töökultuur tagama projekti edu. Samas koostöövaimus peaks projekti ellu viima avaliku ja erasektori partnerluse raames. |
| --- | --- |

1.1

GALILEO programm on Euroopa kosmosepoliitika lipulaev. Projekti ulatuse ja strateegilise tähtsuse tõttu otsustas Euroopa Kosmoseagentuur teha koostööd Euroopa Liiduga. Seega peaks valitsustevaheline ja ühenduse töökultuur tagama projekti edu. Samas koostöövaimus peaks projekti ellu viima avaliku ja erasektori partnerluse raames.

| 1.2 | Esimene testsatelliit, mis on konstellatsiooni kolmekümne satelliidi eelkäija, lähetati orbiidile 2005. aasta lõpus. Projektiga jätkatakse, kuigi tuleb ette takistusi ja hilinemisi. |
| --- | --- |

1.2

Esimene testsatelliit, mis on konstellatsiooni kolmekümne satelliidi eelkäija, lähetati orbiidile 2005. aasta lõpus. Projektiga jätkatakse, kuigi tuleb ette takistusi ja hilinemisi.

| 1.3 | GALILEO on globaalne satelliitnavigatsiooni süsteem, mis pakub mitmeid positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajastamisteenuseid. |
| --- | --- |

1.3

GALILEO on globaalne satelliitnavigatsiooni süsteem, mis pakub mitmeid positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajastamisteenuseid.

| 1.4 | GALILEO võimaldab kolmekümne satelliidi ja maajaamaseadmetega saada teavet kasutajate geograafilise asukoha kohta mitmetes majandussektorites, nt transpordis (sõidukite, laevade, õhusõidukite täpse asukoha määratlemisel, juhtimissüsteemides, tee otsimisel jne), õiguses, politseis ja tollis (piirikontrollis), riiklikes ehitustöödes (topograafias, geodeesias ja geograafilistes teabesüsteemides), hobide harrastamisel (suuna määramisel merel ja mägedes), sotsiaalteenustes (näiteks abi pakkumisel puuetega ja eakatele inimestele), riiklike ohutus- ja julgeolekuteenuste puhul ning tänu avariipoide asukoha kindlaks tegemise teenusele inimeste päästmisel ulgumerel või maakera kaugetes piirkondades. |
| --- | --- |

1.4

GALILEO võimaldab kolmekümne satelliidi ja maajaamaseadmetega saada teavet kasutajate geograafilise asukoha kohta mitmetes majandussektorites, nt transpordis (sõidukite, laevade, õhusõidukite täpse asukoha määratlemisel, juhtimissüsteemides, tee otsimisel jne), õiguses, politseis ja tollis (piirikontrollis), riiklikes ehitustöödes (topograafias, geodeesias ja geograafilistes teabesüsteemides), hobide harrastamisel (suuna määramisel merel ja mägedes), sotsiaalteenustes (näiteks abi pakkumisel puuetega ja eakatele inimestele), riiklike ohutus- ja julgeolekuteenuste puhul ning tänu avariipoide asukoha kindlaks tegemise teenusele inimeste päästmisel ulgumerel või maakera kaugetes piirkondades.

| 1.5 | Satelliitnavigatsioonirakendustel põhinevate toodete ja teenuste turumahuks on hinnangute kohaselt 2025. aastaks prognoositud 400 miljardit eurot. |
| --- | --- |

1.5

Satelliitnavigatsioonirakendustel põhinevate toodete ja teenuste turumahuks on hinnangute kohaselt 2025. aastaks prognoositud 400 miljardit eurot.

| 1.6 | Eri koostööpartnerid on GALILEO majandusmudeli ja tööstuskonsortsiumi juhtimise osas niivõrd eri arvamustel, et läbirääkimised kontsessioonilepingu üle on praeguseks jõudnud ummikusse. Olukord, kus tähtaegu pidevalt ületatakse ja läbirääkimistel ei tehta mingeid edusamme, ohustab projekti ennast. |
| --- | --- |

1.6

Eri koostööpartnerid on GALILEO majandusmudeli ja tööstuskonsortsiumi juhtimise osas niivõrd eri arvamustel, et läbirääkimised kontsessioonilepingu üle on praeguseks jõudnud ummikusse. Olukord, kus tähtaegu pidevalt ületatakse ja läbirääkimistel ei tehta mingeid edusamme, ohustab projekti ennast.

| 1.7 | Nende raskustega seoses palus transpordiministrite nõukogu märtsis Euroopa Komisjonil teha kokkuvõte kontsessioonilepingu läbirääkimiste seisust ja uurida võimalikke alternatiivseid lahendusi. Komisjon kutsus ummikseisust väljumiseks teatises „GALILEO teelahkmel” nõukogu ja Euroopa Parlamenti võtma teadmiseks, et praegused läbirääkimised kontsessioonilepingu üle on ebaõnnestunud ja et need tuleks lõpetada. Kuid samas palus komisjon neil kinnitada oma soovi GALILEO programmi jätkata. Euroopa Komisjon on välja pakkunud alternatiivse stsenaariumi, milles arendust ja väljaehitamist toetaks ning rahastaks avalik sektor ja kontsessioonileping käsitleks ainult kasutusfaasi. Euroopa Kosmoseagentuur viiks programmi ellu ja ta oleks Euroopa Liidu nimel hanke tellija. |
| --- | --- |

1.7

Nende raskustega seoses palus transpordiministrite nõukogu märtsis Euroopa Komisjonil teha kokkuvõte kontsessioonilepingu läbirääkimiste seisust ja uurida võimalikke alternatiivseid lahendusi. Komisjon kutsus ummikseisust väljumiseks teatises „GALILEO teelahkmel” nõukogu ja Euroopa Parlamenti võtma teadmiseks, et praegused läbirääkimised kontsessioonilepingu üle on ebaõnnestunud ja et need tuleks lõpetada. Kuid samas palus komisjon neil kinnitada oma soovi GALILEO programmi jätkata. Euroopa Komisjon on välja pakkunud alternatiivse stsenaariumi, milles arendust ja väljaehitamist toetaks ning rahastaks avalik sektor ja kontsessioonileping käsitleks ainult kasutusfaasi. Euroopa Kosmoseagentuur viiks programmi ellu ja ta oleks Euroopa Liidu nimel hanke tellija.

2.   Rohelise raamatu sisu

| 2.1 | Komisjoni dokumendis kirjeldatakse esiteks lühidalt juba rajatud süsteemi ja selle kavandatavaid arenguid ning seejärel hinnatakse võimalikke uuenduslikke rakendusi, viidates viiele teenuseliigile (avatud juurdepääsu teenus, kaubandusteenus, inimelu kaitsmisega seotud ohutusteenus, otsingu- ja päästeteenus ning piiratud juurdepääsuga avalik reguleeritud teenus). Rohelises raamatus ei käsitleta viimase teenuse rakendusi. See on liikmesriikide otsustada, kas nad soovivad seda teenust kasutada. Seetõttu pöördub komisjon antud küsimuses otse liikmesriikide poole ja teeb seejärel nende vastustest kokkuvõtte. |
| --- | --- |

2.1

Komisjoni dokumendis kirjeldatakse esiteks lühidalt juba rajatud süsteemi ja selle kavandatavaid arenguid ning seejärel hinnatakse võimalikke uuenduslikke rakendusi, viidates viiele teenuseliigile (avatud juurdepääsu teenus, kaubandusteenus, inimelu kaitsmisega seotud ohutusteenus, otsingu- ja päästeteenus ning piiratud juurdepääsuga avalik reguleeritud teenus). Rohelises raamatus ei käsitleta viimase teenuse rakendusi. See on liikmesriikide otsustada, kas nad soovivad seda teenust kasutada. Seetõttu pöördub komisjon antud küsimuses otse liikmesriikide poole ja teeb seejärel nende vastustest kokkuvõtte.

| 2.2 | Komisjon nimetab järgmisi tegevusvaldkondi, keda süsteem mõjutab ja kes võivad olla sellest huvitatud:






  — | teave geograafilise asukoha kohta (massiturule) ja hädaabikõned, |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisjon nimetab järgmisi tegevusvaldkondi, keda süsteem mõjutab ja kes võivad olla sellest huvitatud:

—

teave geograafilise asukoha kohta (massiturule) ja hädaabikõned,

| — | maanteetransport, |
| --- | --- |

—

maanteetransport,

| — | raudteetransport, |
| --- | --- |

—

raudteetransport,

| — | mereliiklus, kalandus ja siseveeteed, |
| --- | --- |

—

mereliiklus, kalandus ja siseveeteed,

| — | lennundus, |
| --- | --- |

—

lennundus,

| — | kodanikukaitse, hädaolukordade juhtimine ja humanitaarabi, |
| --- | --- |

—

kodanikukaitse, hädaolukordade juhtimine ja humanitaarabi,

| — | ohtlike kaupade seire, |
| --- | --- |

—

ohtlike kaupade seire,

| — | kariloomade vedu, |
| --- | --- |

—

kariloomade vedu,

| — | põllumajandus, maatükkide mõõtmine, geodeesia ja katastrimõõdistamine, |
| --- | --- |

—

põllumajandus, maatükkide mõõtmine, geodeesia ja katastrimõõdistamine,

| — | energia, nafta ja gaas, |
| --- | --- |

—

energia, nafta ja gaas,

| — | otsimis- ja päästetegevus, |
| --- | --- |

—

otsimis- ja päästetegevus,

| — | logistika, |
| --- | --- |

—

logistika,

| — | keskkond, |
| --- | --- |

—

keskkond,

| — | sport ja turism, |
| --- | --- |

—

sport ja turism,

| — | õiguskaitse. |
| --- | --- |

—

õiguskaitse.

| 2.3 | Võimalike rakenduste nimekirja pikkus näitab nende rakenduste ulatust ja mitmekesisust. |
| --- | --- |

2.3

Võimalike rakenduste nimekirja pikkus näitab nende rakenduste ulatust ja mitmekesisust.

| 2.4 | Roheline raamat lõpeb nagu tavaliselt küsimustega sidusrühmadele. EMSK ülesanne ei ole anda üksikasjalikke vastuseid, vaid pigem rõhutada küsimusi, mis tunduvad komiteele eriti olulised, ja tõstatada küsimusi, mida oleks pidanud esitama. |
| --- | --- |

2.4

Roheline raamat lõpeb nagu tavaliselt küsimustega sidusrühmadele. EMSK ülesanne ei ole anda üksikasjalikke vastuseid, vaid pigem rõhutada küsimusi, mis tunduvad komiteele eriti olulised, ja tõstatada küsimusi, mida oleks pidanud esitama.

| 2.5 | Komisjon analüüsib rohelise raamatu kohta sidusrühmadelt saadud tagasisidet. Tagasiside on küllaltki piiratud ja vahel liiga üldsõnaline, et sellest järeldusi teha. Seetõttu jätkab komisjon protsessi põhjalikumate konsultatsioonidega, et 2007. aasta oktoobris avaldada tegevuskava. Siiamaani ei ole ükski majandussektor avaldanud tõsist huvi tasuliste teenuste vastu. See toob selgelt esile, kui raske on konkureerida üldiselt juurdepääsetava tasuta teenusega, isegi kui teenust alati ei tagata ja tõstatab küsimuse Euroopa süsteemi majandusliku ja finantstasakaalu kohta. Tegemist on tsiviilteenusega, millel ei ole nii suurt avalikkuse toetust (antud juhul sõjaväelist toetust) kui Ameerika globaalsel positsioneerimissüsteemil (GPS). |
| --- | --- |

2.5

Komisjon analüüsib rohelise raamatu kohta sidusrühmadelt saadud tagasisidet. Tagasiside on küllaltki piiratud ja vahel liiga üldsõnaline, et sellest järeldusi teha. Seetõttu jätkab komisjon protsessi põhjalikumate konsultatsioonidega, et 2007. aasta oktoobris avaldada tegevuskava. Siiamaani ei ole ükski majandussektor avaldanud tõsist huvi tasuliste teenuste vastu. See toob selgelt esile, kui raske on konkureerida üldiselt juurdepääsetava tasuta teenusega, isegi kui teenust alati ei tagata ja tõstatab küsimuse Euroopa süsteemi majandusliku ja finantstasakaalu kohta. Tegemist on tsiviilteenusega, millel ei ole nii suurt avalikkuse toetust (antud juhul sõjaväelist toetust) kui Ameerika globaalsel positsioneerimissüsteemil (GPS).

3.   Põhiküsimused

| 3.1 | Eriti oluline on 2. küsimus (1) eraelu puutumatuse kohta, millele EMSK on juba eritähelepanu pööranud, nõudes, et eraelu austamise põhimõtet kaitstaks rangelt. Siinkohal tekib küsimus, kuidas saavutada tasakaalu eraelu kaitse õiguse ja tehnika pakutavate võimaluste vahel. Tuleb siiski rõhutada, et satelliitpositsioneerimise ja -navigatsiooni süsteemid võimaldavad kasutajatel asukohta kindlaks määrata, kuid seda asukohta teavad vaid nad ise ja see teave ei ole kättesaadav kolmandatele isikutele, v.a juhul, kui kasutaja otsustab teabe edastada sellise mobiilse telekommunikatsioonivahendiga nagu GSM. Kuna süsteemid toimivad ainult ühesuunaliselt, siis ei tea navigatsioonisüsteemi (GPS, GALILEO või Vene süsteem GLONASS) operaator, kes on süsteemi kasutajad, ja ta ei saa kuidagi teada, kes kasutab navigatsiooni signaale, rääkimata nende geograafilisest asukohast. Seetõttu tuleb eraelu kaitse küsimust uurida kasutajatele pakutavate individuaalsete rakenduste põhjal. Paljude teenuste puhul on vaja teave kasutaja geograafilise asukoha kohta kohe serverile tagasi saata, et viimane saaks vastata kasutaja küsimusele (näiteks anda teavet maanteeliikluse kohta). |
| --- | --- |

3.1

Eriti oluline on 2. küsimus (1) eraelu puutumatuse kohta, millele EMSK on juba eritähelepanu pööranud, nõudes, et eraelu austamise põhimõtet kaitstaks rangelt. Siinkohal tekib küsimus, kuidas saavutada tasakaalu eraelu kaitse õiguse ja tehnika pakutavate võimaluste vahel. Tuleb siiski rõhutada, et satelliitpositsioneerimise ja -navigatsiooni süsteemid võimaldavad kasutajatel asukohta kindlaks määrata, kuid seda asukohta teavad vaid nad ise ja see teave ei ole kättesaadav kolmandatele isikutele, v.a juhul, kui kasutaja otsustab teabe edastada sellise mobiilse telekommunikatsioonivahendiga nagu GSM. Kuna süsteemid toimivad ainult ühesuunaliselt, siis ei tea navigatsioonisüsteemi (GPS, GALILEO või Vene süsteem GLONASS) operaator, kes on süsteemi kasutajad, ja ta ei saa kuidagi teada, kes kasutab navigatsiooni signaale, rääkimata nende geograafilisest asukohast. Seetõttu tuleb eraelu kaitse küsimust uurida kasutajatele pakutavate individuaalsete rakenduste põhjal. Paljude teenuste puhul on vaja teave kasutaja geograafilise asukoha kohta kohe serverile tagasi saata, et viimane saaks vastata kasutaja küsimusele (näiteks anda teavet maanteeliikluse kohta).

| 3.2 | 5. küsimus (2) rahvusvahelise koostöö kohta tekitab rea probleeme. Euroopa Liit on sõlminud koostöölepingud Hiina, Iisraeli, Lõuna-Korea, Maroko ja Ukrainaga ning leping on kavas sõlmida India, Brasiilia, Argentiina ja Austraaliaga. Kuigi on selge, et need koostöölepingud on vajalikud GALILEO rahvusvahelise ulatuse suurendamiseks, näiteks seoses standardiseerimise, turgude avamise, sertifitseerimise ja sageduste ning ka intellektuaalomandi õigustega, peaks siiski olema ettevaatlik, sest mõnede koostööpartnerite peamine eesmärk on Euroopa teadmiste ja oskusteabe kogumine, et võita aega oma tehnoloogia väljaarendamisel, mis oleks edaspidi aga konkurentsis GALILEO tehnoloogiaga. Nüüdseks on täiesti selge, et just see oli Hiina eesmärk, kui ta allkirjastas Euroopa Liiduga 2003. aastal GALILEO koostöölepingu. Peale selle on üllatav, et ei Norral ega ka Šveitsil ei ole veel Euroopa Liiduga lepingut GALILEO koostööraamistiku kohta, kuigi nad rahastavad programmi arendamist ja valideerimist Euroopa kosmoseagentuuris osaledes. Seetõttu ei ole nende võimalikku juurdepääsu avalikult reguleeritud teenusele veel kindlaks määratud. |
| --- | --- |

3.2

5. küsimus (2) rahvusvahelise koostöö kohta tekitab rea probleeme. Euroopa Liit on sõlminud koostöölepingud Hiina, Iisraeli, Lõuna-Korea, Maroko ja Ukrainaga ning leping on kavas sõlmida India, Brasiilia, Argentiina ja Austraaliaga. Kuigi on selge, et need koostöölepingud on vajalikud GALILEO rahvusvahelise ulatuse suurendamiseks, näiteks seoses standardiseerimise, turgude avamise, sertifitseerimise ja sageduste ning ka intellektuaalomandi õigustega, peaks siiski olema ettevaatlik, sest mõnede koostööpartnerite peamine eesmärk on Euroopa teadmiste ja oskusteabe kogumine, et võita aega oma tehnoloogia väljaarendamisel, mis oleks edaspidi aga konkurentsis GALILEO tehnoloogiaga. Nüüdseks on täiesti selge, et just see oli Hiina eesmärk, kui ta allkirjastas Euroopa Liiduga 2003. aastal GALILEO koostöölepingu. Peale selle on üllatav, et ei Norral ega ka Šveitsil ei ole veel Euroopa Liiduga lepingut GALILEO koostööraamistiku kohta, kuigi nad rahastavad programmi arendamist ja valideerimist Euroopa kosmoseagentuuris osaledes. Seetõttu ei ole nende võimalikku juurdepääsu avalikult reguleeritud teenusele veel kindlaks määratud.

| 3.3 | Igal juhul ei puudutanud koostöö üldiselt avalikult reguleeritud teenust. Lisaks sellele on läbirääkimised rahvusvahelise koostöö üle takerdunud, sest peamine prioriteet on Euroopa satelliitnavigatsiooni projekti tegelik elluviimine, mis toob esile tekkinud probleemid. |
| --- | --- |

3.3

Igal juhul ei puudutanud koostöö üldiselt avalikult reguleeritud teenust. Lisaks sellele on läbirääkimised rahvusvahelise koostöö üle takerdunud, sest peamine prioriteet on Euroopa satelliitnavigatsiooni projekti tegelik elluviimine, mis toob esile tekkinud probleemid.

| 3.4 | 6. ja 7. küsimus (3) standardite ja sertifitseerimise kohta tõstatab navigatsiooniseadmete, süsteemi enda ja terminalide sertifitseerimise probleemi. See küsimus on eriti terav lennunduse ja raudteetranspordi sektori puhul, kus ohutus- ja signalisatsiooniseadmetele kehtib range rahvusvaheliselt tunnustatud sertifitseerimise menetlus. GALILEO süsteemi enda sertifitseerimisel on mõtet vaid konkreetse sektori rakenduste puhul, näiteks tsiviillennunduses, mis määratleb kohaldatavad sertifitseerimise eeskirjad ja menetluse. Terminalide ja GALILEO teenuseid kasutavate liikurmasinate pardaseadmete sertifitseerimine hõlmab palju rohkem kui ühte positsioneerimisterminali. See hõlmab ka teisi seadmeid, mis kasutavad teavet asukoha kohta ja lõpuks edastatavad teabe piloodile või juhtivpiloodile. Sel juhul kohaldatakse tavapärast rakenduse sertifitseerimismenetlust. Seega tuleb antud küsimust käsitleda iga rakenduse puhul eraldi. |
| --- | --- |

3.4

6. ja 7. küsimus (3) standardite ja sertifitseerimise kohta tõstatab navigatsiooniseadmete, süsteemi enda ja terminalide sertifitseerimise probleemi. See küsimus on eriti terav lennunduse ja raudteetranspordi sektori puhul, kus ohutus- ja signalisatsiooniseadmetele kehtib range rahvusvaheliselt tunnustatud sertifitseerimise menetlus. GALILEO süsteemi enda sertifitseerimisel on mõtet vaid konkreetse sektori rakenduste puhul, näiteks tsiviillennunduses, mis määratleb kohaldatavad sertifitseerimise eeskirjad ja menetluse. Terminalide ja GALILEO teenuseid kasutavate liikurmasinate pardaseadmete sertifitseerimine hõlmab palju rohkem kui ühte positsioneerimisterminali. See hõlmab ka teisi seadmeid, mis kasutavad teavet asukoha kohta ja lõpuks edastatavad teabe piloodile või juhtivpiloodile. Sel juhul kohaldatakse tavapärast rakenduse sertifitseerimismenetlust. Seega tuleb antud küsimust käsitleda iga rakenduse puhul eraldi.

| 3.5 | Teist küsimuse poolt, vastutust, on käsitletud vaid üldjoontes, kuigi vastutus on väga oluline. Tuleb tunnistada, et tegemist on väga keerulise probleemiga. Võiks tõstatada lepinguliste kohustuste küsimuse, mis on suhteliselt lihtne, kui ka lepinguväliste kohustuste küsimuse, mida on palju raskem lahendada. Lisaks tuleb meeles pidada, et vastutuse tase võib varieeruda vastavalt sellele, kas on tegemist avatud juurdepääsuga teenuse, kaubandusteenuse või avalikult reguleeritud teenusega. Euroopa Komisjon kaalub tsiviillennunduses kasutatavale süsteemile sarnase süsteemi kasutuselevõtmist, mille puhul kindlustused kataksid kulud teatud summani ja ülejäänud kulud kataks riik. Sel juhul on peamine küsimus piirmäära sätestamises, millest alates riik kulud katab. Praegu kavandatud piirmäär on kõrge, umbes üks miljardit eurot. |
| --- | --- |

3.5

Teist küsimuse poolt, vastutust, on käsitletud vaid üldjoontes, kuigi vastutus on väga oluline. Tuleb tunnistada, et tegemist on väga keerulise probleemiga. Võiks tõstatada lepinguliste kohustuste küsimuse, mis on suhteliselt lihtne, kui ka lepinguväliste kohustuste küsimuse, mida on palju raskem lahendada. Lisaks tuleb meeles pidada, et vastutuse tase võib varieeruda vastavalt sellele, kas on tegemist avatud juurdepääsuga teenuse, kaubandusteenuse või avalikult reguleeritud teenusega. Euroopa Komisjon kaalub tsiviillennunduses kasutatavale süsteemile sarnase süsteemi kasutuselevõtmist, mille puhul kindlustused kataksid kulud teatud summani ja ülejäänud kulud kataks riik. Sel juhul on peamine küsimus piirmäära sätestamises, millest alates riik kulud katab. Praegu kavandatud piirmäär on kõrge, umbes üks miljardit eurot.

| 3.6 | Millise tasemeni tagab signaali edastaja selle tõhususe? See küsimus on eriti oluline lennunduses, raudteetranspordis ja mereliikluses. |
| --- | --- |

3.6

Millise tasemeni tagab signaali edastaja selle tõhususe? See küsimus on eriti oluline lennunduses, raudteetranspordis ja mereliikluses.

| 3.7 | Kui näiteks signaali halb kvaliteet põhjustab lennuõnnetuse või laevahuku, mis omakorda võib tekitada naftareostuse, siis kes peaks vastutama ja mil määral? Siinkohal tuleb vahet teha lepingulistel ja lepinguvälistel kohustustel. |
| --- | --- |

3.7

Kui näiteks signaali halb kvaliteet põhjustab lennuõnnetuse või laevahuku, mis omakorda võib tekitada naftareostuse, siis kes peaks vastutama ja mil määral? Siinkohal tuleb vahet teha lepingulistel ja lepinguvälistel kohustustel.

| 3.8 | Kas GALILEO süsteemi operaator peab kandma kogu vastutust või jagab ta vastutust riikidega? Ja milliste riikidega? Satelliidi orbiidile lähetanud riigi, Euroopa Liidu või GALILEO projektis osalevate riikidega? Neid küsimusi tasub tõstatada ja käsitleda, et GALILEO kaubanduslikke rakendusi saaks kasutada rahuldavas ja kindlas õiguslikus raamistikus. |
| --- | --- |

3.8

Kas GALILEO süsteemi operaator peab kandma kogu vastutust või jagab ta vastutust riikidega? Ja milliste riikidega? Satelliidi orbiidile lähetanud riigi, Euroopa Liidu või GALILEO projektis osalevate riikidega? Neid küsimusi tasub tõstatada ja käsitleda, et GALILEO kaubanduslikke rakendusi saaks kasutada rahuldavas ja kindlas õiguslikus raamistikus.

| 3.9 | Samalaadseid projekte on ka varem olnud: näiteks ARIANE. Lähetamisega kolmandatele isikutele tekitatav kahju kaetakse ARIANESPACE`i poolt kuni 100 miljoni euroni ja sellest üle ulatuvad kulud katab Prantsuse riik. Ka tsiviillennunduse valdkonnas leidub sarnaseid näiteid, kus kaubandusoperaatorid ja riigid jagavad riske, ning seda võiks GALILEO puhul rakendada. Kuid tundlikuks küsimuseks jääb piiri tõmbamine: kuidas peaks vastutust riigi ja operaatori vahel jagama, eriti kui on tegemist uue teenusega? |
| --- | --- |

3.9

Samalaadseid projekte on ka varem olnud: näiteks ARIANE. Lähetamisega kolmandatele isikutele tekitatav kahju kaetakse ARIANESPACE`i poolt kuni 100 miljoni euroni ja sellest üle ulatuvad kulud katab Prantsuse riik. Ka tsiviillennunduse valdkonnas leidub sarnaseid näiteid, kus kaubandusoperaatorid ja riigid jagavad riske, ning seda võiks GALILEO puhul rakendada. Kuid tundlikuks küsimuseks jääb piiri tõmbamine: kuidas peaks vastutust riigi ja operaatori vahel jagama, eriti kui on tegemist uue teenusega?

| 3.10 | Kui GALILEO programmi puhul rakendatakse eelneva eeskujul kujundatud süsteemi, siis on vaja muidugi selgelt määratleda, milline riigiasutus jagab vastutust GALILEO operaatoriga. |
| --- | --- |

3.10

Kui GALILEO programmi puhul rakendatakse eelneva eeskujul kujundatud süsteemi, siis on vaja muidugi selgelt määratleda, milline riigiasutus jagab vastutust GALILEO operaatoriga.

| 3.11 | Küsimus 9 (4) intellektuaalomandi kohta on oluline. Isegi kui riiklikud institutsioonid rahastavad algset uurimistööd, on oluline, et ettevõtted saaksid rakenduste intellektuaalomandi õigused, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kes neid arendavad ja rakendavad. |
| --- | --- |

3.11

Küsimus 9 (4) intellektuaalomandi kohta on oluline. Isegi kui riiklikud institutsioonid rahastavad algset uurimistööd, on oluline, et ettevõtted saaksid rakenduste intellektuaalomandi õigused, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kes neid arendavad ja rakendavad.

| 3.12 | Kaaluma peaks ka GALILEO militaarkasutust. Erinevalt GPS-st, mis on osaliselt tsiviilkasutuseks avatud militaarsüsteem, on GALILEO tsiviilsüsteem. Nagu GPS signaali puhul tsiviilkasutuses ei takista miski ühe riigi sõjaväge kasutamast GALILEO avatud teenust militaarsel eesmärgil. Samas kui Euroopa Liidu liikmesriikide poolt täpselt reguleeritud, piiratud juurdepääsuga avalikult reguleeritud teenusel on mitmeid eeliseid võrreldes teiste GALILEO teenustega nii häiretele vastupidavuse kui ka sõltumatuse osas (kasutatakse teisi sagedusribasid). |
| --- | --- |

3.12

Kaaluma peaks ka GALILEO militaarkasutust. Erinevalt GPS-st, mis on osaliselt tsiviilkasutuseks avatud militaarsüsteem, on GALILEO tsiviilsüsteem. Nagu GPS signaali puhul tsiviilkasutuses ei takista miski ühe riigi sõjaväge kasutamast GALILEO avatud teenust militaarsel eesmärgil. Samas kui Euroopa Liidu liikmesriikide poolt täpselt reguleeritud, piiratud juurdepääsuga avalikult reguleeritud teenusel on mitmeid eeliseid võrreldes teiste GALILEO teenustega nii häiretele vastupidavuse kui ka sõltumatuse osas (kasutatakse teisi sagedusribasid).

| 3.13 | Laskumata arutellu GALILEO avalikult reguleeritud teenuse militaarsete kasutusvõimaluste üle, mis väljuks käesoleva arvamuse ulatusalast ja mida ei ole käsitletud ka rohelises raamatus, on siiski selge, et GALILEO majanduslik tasakaal sõltub sellest teenusest. Selle küsimuse üle arutletakse veel kindlasti komisjoni välja pakutud GALILEO projekti uues süsteemis. Nimelt märgib komisjon oma teatises, et „kuigi süsteem on tsiviilsüsteem, võib olulisi tulusid laekuda ka militaarkasutajatelt.” |
| --- | --- |

3.13

Laskumata arutellu GALILEO avalikult reguleeritud teenuse militaarsete kasutusvõimaluste üle, mis väljuks käesoleva arvamuse ulatusalast ja mida ei ole käsitletud ka rohelises raamatus, on siiski selge, et GALILEO majanduslik tasakaal sõltub sellest teenusest. Selle küsimuse üle arutletakse veel kindlasti komisjoni välja pakutud GALILEO projekti uues süsteemis. Nimelt märgib komisjon oma teatises, et „kuigi süsteem on tsiviilsüsteem, võib olulisi tulusid laekuda ka militaarkasutajatelt.”

4.   Järeldused

| 4.1 | Rohelises raamatus satelliitnavigatsioonirakenduste kohta antakse ülevaade mitmetest tegevusvaldkondadest, kus satelliitnavigatsioon on oluline. Rohelises raamatus tuleks täpsustada selliseid olulisi küsimusi nagu intellektuaalomandi õigused protsessides, mis võivad avada tee uutele rakendustele, ning sertifitseerimise ja vastutuse küsimusi. |
| --- | --- |

4.1

Rohelises raamatus satelliitnavigatsioonirakenduste kohta antakse ülevaade mitmetest tegevusvaldkondadest, kus satelliitnavigatsioon on oluline. Rohelises raamatus tuleks täpsustada selliseid olulisi küsimusi nagu intellektuaalomandi õigused protsessides, mis võivad avada tee uutele rakendustele, ning sertifitseerimise ja vastutuse küsimusi.

| 4.2 | GALILEO avaliku reguleeritud või isegi militaarkasutuse küsimus Euroopa Liidu liikmesriikides, mida käsitletakse komisjoni ja liikmesriikide otseses dialoogis või liikmesriikidevahelises dialoogis GALILEO julgeolekukomitees, on oluline, kuna sellel on oluline mõju GALILEO majanduslikule mudelile. On selge, et seda küsimust peab taas käsitlema. Seda enam, et avaliku sektori panus peaks oluliselt tõusma, arvestades, et esimene, avaliku ja erasektori partnerluse stsenaarium oli ebaõnnestunud. |
| --- | --- |

4.2

GALILEO avaliku reguleeritud või isegi militaarkasutuse küsimus Euroopa Liidu liikmesriikides, mida käsitletakse komisjoni ja liikmesriikide otseses dialoogis või liikmesriikidevahelises dialoogis GALILEO julgeolekukomitees, on oluline, kuna sellel on oluline mõju GALILEO majanduslikule mudelile. On selge, et seda küsimust peab taas käsitlema. Seda enam, et avaliku sektori panus peaks oluliselt tõusma, arvestades, et esimene, avaliku ja erasektori partnerluse stsenaarium oli ebaõnnestunud.

| 4.3 | Satelliitnavigatsioonirakenduste üle on väga kasulik ja huvitav arutleda, kuid kõigepealt tuleb tagada, et konstellatsiooni rajamine viiakse tõepoolest lõpule. Komisjoni uued ettepanekud on GALILEO projekti viimane võimalus. EMSK on täiesti teadlik, kui suuri rahalisi pingutusi need liikmesriikidelt nõuavad. Kuid ajal, mil Euroopa kodanikud suhtuvad Euroopa Liitu teatud skepsise ja vastumeelsusega, mis tuli välja põhiseaduse lepingut käsitlevas arutelus, oleks GALILEO programmist loobumisel Euroopas ja ka väljaspool väga rasked tagajärjed. Ebaõnnestumine näitaks maailmale, et Euroopa Liit ei suuda mobiliseeruda kõrge teadusliku, tehnilise ja majandusliku väärtusega projekti nimel. Väga oluline on GALILEO programm lõpule viia ja tõestada sel viisil, et Euroopa Liit on edasiliikumisvõimeline ja suudab ellu viia suuri tulevikuprojekte. |
| --- | --- |

4.3

Satelliitnavigatsioonirakenduste üle on väga kasulik ja huvitav arutleda, kuid kõigepealt tuleb tagada, et konstellatsiooni rajamine viiakse tõepoolest lõpule. Komisjoni uued ettepanekud on GALILEO projekti viimane võimalus. EMSK on täiesti teadlik, kui suuri rahalisi pingutusi need liikmesriikidelt nõuavad. Kuid ajal, mil Euroopa kodanikud suhtuvad Euroopa Liitu teatud skepsise ja vastumeelsusega, mis tuli välja põhiseaduse lepingut käsitlevas arutelus, oleks GALILEO programmist loobumisel Euroopas ja ka väljaspool väga rasked tagajärjed. Ebaõnnestumine näitaks maailmale, et Euroopa Liit ei suuda mobiliseeruda kõrge teadusliku, tehnilise ja majandusliku väärtusega projekti nimel. Väga oluline on GALILEO programm lõpule viia ja tõestada sel viisil, et Euroopa Liit on edasiliikumisvõimeline ja suudab ellu viia suuri tulevikuprojekte.

| 4.4 | Tegelikult on just seetõttu GALILEO projektil rasked ajad. EMSK võib vaid korrata, et Euroopa Liidu projektide lipulaeva läbikukkumisel kaotaksid kodanikud usu Euroopa integratsiooni ning tuleb teha kõik selle vältimiseks. |
| --- | --- |

4.4

Tegelikult on just seetõttu GALILEO projektil rasked ajad. EMSK võib vaid korrata, et Euroopa Liidu projektide lipulaeva läbikukkumisel kaotaksid kodanikud usu Euroopa integratsiooni ning tuleb teha kõik selle vältimiseks.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 769, punkt 4.

1

(2)  KOM(2006) 769, punkt 5.3.

2

(3)  KOM(2006) 769, punkt 5.4.

3

(4)  KOM(2006) 769, punkt 5.6.

4

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseks”

KOM(2006) 844 lõplik

(2007/C 256/11)

10. jaanuaril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 40 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseks”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007. Raportöör oli Ulla SIRKEINEN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 81, vastu hääletas 28, erapooletuks jäi 15.

1.   Kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm (PINC) sisaldab sellist teavet. Üldjoontes nõustub komitee komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega. Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm (PINC) sisaldab sellist teavet. Üldjoontes nõustub komitee komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega. Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta.

| 1.2 | Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas. |
| --- | --- |

1.2

Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas.

| 1.3 | Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute keskkonnasõbralike energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke. |
| --- | --- |

1.3

Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute keskkonnasõbralike energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke.

| 1.4 | Komitee rõhutab ELi jätkuvalt olulist rolli tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasiarendamisel nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemate ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus. |
| --- | --- |

1.4

Komitee rõhutab ELi jätkuvalt olulist rolli tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasiarendamisel nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemate ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus.

| 1.5 | Kõige olulisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise küsimus, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. Komitee nõustub komisjoniga ka muudes küsimustes, mis vajavad ikka veel tähelepanu ELi tasandil: nt tuumaohutus ja kiirguskaitse, milles Euroopas on saavutatud väga häid tulemusi, samuti pikaajalise rahastamise tagamine tuumarajatiste tegevuse lõpetamise puhul. |
| --- | --- |

1.5

Kõige olulisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise küsimus, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. Komitee nõustub komisjoniga ka muudes küsimustes, mis vajavad ikka veel tähelepanu ELi tasandil: nt tuumaohutus ja kiirguskaitse, milles Euroopas on saavutatud väga häid tulemusi, samuti pikaajalise rahastamise tagamine tuumarajatiste tegevuse lõpetamise puhul.

| 1.6 | Komitee juhib tähelepanu tuumaenergia mõningatele täiendavatele aspektidele, mida ei ole käsitletud tuumaenergia näidisprogrammi eelnõus. Siia kuuluvad terrorismioht ja küsimus jahutusvee piisavast kättesaadavusest mõningates tuumaenergiajaamades. |
| --- | --- |

1.6

Komitee juhib tähelepanu tuumaenergia mõningatele täiendavatele aspektidele, mida ei ole käsitletud tuumaenergia näidisprogrammi eelnõus. Siia kuuluvad terrorismioht ja küsimus jahutusvee piisavast kättesaadavusest mõningates tuumaenergiajaamades.

| 1.7 | Liikmesriikide jaoks, kes tahavad tuumaenergiaga jätkata, võib probleemiks osutuda kõnealuse sektori atraktiivsuse puudumine tööandja ja uurimisvaldkonnana. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades. |
| --- | --- |

1.7

Liikmesriikide jaoks, kes tahavad tuumaenergiaga jätkata, võib probleemiks osutuda kõnealuse sektori atraktiivsuse puudumine tööandja ja uurimisvaldkonnana. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades.

| 1.8 | Komitee rõhutab iga liikmesriigi õigust valida ise oma energialiikide kombinatsioon, k.a tuumaenergia kasutamine, nagu on välja toodud tuumaenergia näidisprogrammis. |
| --- | --- |

1.8

Komitee rõhutab iga liikmesriigi õigust valida ise oma energialiikide kombinatsioon, k.a tuumaenergia kasutamine, nagu on välja toodud tuumaenergia näidisprogrammis.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 40 on komisjoni ülesanne „avaldada perioodiliselt näidisprogramme eriti tuumaenergia tootmissihtide ja kõigi nende saavutamiseks vajalike investeeringuliikide kohta”. Enne programmide avaldamist peab komisjon nende kohta saama Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse. Alates 1958. aastast on avaldatud neli sellist näidisprogrammi ja üks ajakohastatud programm (viimati 1997. aastal). |
| --- | --- |

2.1

Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 40 on komisjoni ülesanne „avaldada perioodiliselt näidisprogramme eriti tuumaenergia tootmissihtide ja kõigi nende saavutamiseks vajalike investeeringuliikide kohta”. Enne programmide avaldamist peab komisjon nende kohta saama Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse. Alates 1958. aastast on avaldatud neli sellist näidisprogrammi ja üks ajakohastatud programm (viimati 1997. aastal).

| 2.2 | Tuumaenergia näidisprogrammi (PINC) praeguse eelnõu esitas Euroopa Komisjon oma energia- ja kliimapaketi „Euroopa energiapoliitika” raames 10. jaanuaril 2007. Lõplik versioon koostatakse ja avaldatakse niipea, kui komitee arvamus on komisjoni jõudnud. |
| --- | --- |

2.2

Tuumaenergia näidisprogrammi (PINC) praeguse eelnõu esitas Euroopa Komisjon oma energia- ja kliimapaketi „Euroopa energiapoliitika” raames 10. jaanuaril 2007. Lõplik versioon koostatakse ja avaldatakse niipea, kui komitee arvamus on komisjoni jõudnud.

| 2.3 | Kõnealuse paketi raames teeb komisjon ka kliimamuutusi puudutava ettepaneku vähendada 2020. aastaks tööstusriikides kasvuhoonegaase 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega või vähemalt 20 % kogu Euroopas kohta. Lisaks käsitletakse paketis gaasi ja elektrienergia siseturgu, elektri- ja gaasivõrkude vastastikust sidumist, ettepanekuid edendada säästlikku energiatootmist fossiilkütustest, tegevuskava taastuvate energiaallikate toetamiseks (sh siduv eesmärk tõsta taastuvenergia osa ELi energialiikide hulgas 2020. aastaks 20 %-ni ning suurendada energiakokkuhoidu energiatõhususe parandamise abil 2020. aastaks 20 % võrra) ning Euroopa tulevast strateegilist energiatehnoloogia kava. 9. märtsil 2007 kiitis Euroopa Ülemkogu kõnealuse paketi eesmärgid ja peamised poliitilised aspektid heaks. |
| --- | --- |

2.3

Kõnealuse paketi raames teeb komisjon ka kliimamuutusi puudutava ettepaneku vähendada 2020. aastaks tööstusriikides kasvuhoonegaase 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega või vähemalt 20 % kogu Euroopas kohta. Lisaks käsitletakse paketis gaasi ja elektrienergia siseturgu, elektri- ja gaasivõrkude vastastikust sidumist, ettepanekuid edendada säästlikku energiatootmist fossiilkütustest, tegevuskava taastuvate energiaallikate toetamiseks (sh siduv eesmärk tõsta taastuvenergia osa ELi energialiikide hulgas 2020. aastaks 20 %-ni ning suurendada energiakokkuhoidu energiatõhususe parandamise abil 2020. aastaks 20 % võrra) ning Euroopa tulevast strateegilist energiatehnoloogia kava. 9. märtsil 2007 kiitis Euroopa Ülemkogu kõnealuse paketi eesmärgid ja peamised poliitilised aspektid heaks.

| 2.4 | Kooskõlas lepingu sätetega on komitee tuumaenergia iga näidisprogrammi kohta arvamuse koostanud. Samuti on komitee tuumaenergiat käsitlenud ka mitmetes teistes arvamustes, näiteks 2004. aastal koostatud omaalgatuslikus arvamuses tuumaenergia rolli kohta, mille kokkuvõttes tõdeti, et „tuumaenergial peaks olema koht ELi mitmekülgses, tasakaalustatud, ökonoomses ja säästvas energiapoliitikas. Arvestades sellega esile kerkivaid küsimusi, ei saa panustada ainult tuumaenergiale, kuid komitee leiab, et tuumaenergia kasutamise osaline või täielik lõpetamine ohustaks ELi võimalusi kinni pidada oma kohustustest kliimaküsimustes.” |
| --- | --- |

2.4

Kooskõlas lepingu sätetega on komitee tuumaenergia iga näidisprogrammi kohta arvamuse koostanud. Samuti on komitee tuumaenergiat käsitlenud ka mitmetes teistes arvamustes, näiteks 2004. aastal koostatud omaalgatuslikus arvamuses tuumaenergia rolli kohta, mille kokkuvõttes tõdeti, et „tuumaenergial peaks olema koht ELi mitmekülgses, tasakaalustatud, ökonoomses ja säästvas energiapoliitikas. Arvestades sellega esile kerkivaid küsimusi, ei saa panustada ainult tuumaenergiale, kuid komitee leiab, et tuumaenergia kasutamise osaline või täielik lõpetamine ohustaks ELi võimalusi kinni pidada oma kohustustest kliimaküsimustes.”

3.   Komisjoni dokument

| 3.1 | Komisjoni dokumendis antakse ülevaade viimase kümne aasta jooksul tuumaenergiasse tehtud investeeringutest, kirjeldatakse tuumaenergia tootmise majanduslikke aspekte, analüüsitakse selle mõju energialiikide kombinatsioonile ning uuritakse tingimusi ühiskonna heakskiidu saavutamiseks. Järgnevalt kirjeldatakse dokumenti täpsemalt. |
| --- | --- |

3.1

Komisjoni dokumendis antakse ülevaade viimase kümne aasta jooksul tuumaenergiasse tehtud investeeringutest, kirjeldatakse tuumaenergia tootmise majanduslikke aspekte, analüüsitakse selle mõju energialiikide kombinatsioonile ning uuritakse tingimusi ühiskonna heakskiidu saavutamiseks. Järgnevalt kirjeldatakse dokumenti täpsemalt.

| 3.2 | Iga liikmesriik otsustab ise, kas ta kasutab elektri tootmiseks tuumaenergiat. Soomes ja Prantsusmaal võeti hiljuti vastu otsused suurendada tuumaenergia kasutamist. Madalmaades, Poolas, Rootsis, Tšehhi Vabariigis, Leedus, Eestis, Lätis, Slovakkias, Ühendkuningriigis, Bulgaarias ja Rumeenias on taaskäivitatud arutelu oma tuumaenergiapoliitika üle. Saksamaa, Hispaania ja Belgia jätkavad käimasolevatest debattidest hoolimata oma tuumajaamade tegevuse lõpetamist hõlmavat poliitikat. ELi 27-st liikmesriigist 12 ei tooda tuumaenergiat. |
| --- | --- |

3.2

Iga liikmesriik otsustab ise, kas ta kasutab elektri tootmiseks tuumaenergiat. Soomes ja Prantsusmaal võeti hiljuti vastu otsused suurendada tuumaenergia kasutamist. Madalmaades, Poolas, Rootsis, Tšehhi Vabariigis, Leedus, Eestis, Lätis, Slovakkias, Ühendkuningriigis, Bulgaarias ja Rumeenias on taaskäivitatud arutelu oma tuumaenergiapoliitika üle. Saksamaa, Hispaania ja Belgia jätkavad käimasolevatest debattidest hoolimata oma tuumajaamade tegevuse lõpetamist hõlmavat poliitikat. ELi 27-st liikmesriigist 12 ei tooda tuumaenergiat.

| 3.3 | 27-liikmelise Euroopa Liidu 152 tuumareaktoris toodetakse 30 % Euroopa praegusest elektrienergiast, kuid tuumaenergia osakaal väheneb oluliselt, kui mõningad ELi liikmesriigid jätkavad oma kavandatud poliitikat tuumajaamade tegevuse lõpetamiseks. Tarvis oleks langetada otsuseid uute investeeringute või osade jaamade tegutsemisaja pikendamise kohta, et tulla toime eeldatava energianõudlusega ning vähendada Euroopa impordisõltuvust. |
| --- | --- |

3.3

27-liikmelise Euroopa Liidu 152 tuumareaktoris toodetakse 30 % Euroopa praegusest elektrienergiast, kuid tuumaenergia osakaal väheneb oluliselt, kui mõningad ELi liikmesriigid jätkavad oma kavandatud poliitikat tuumajaamade tegevuse lõpetamiseks. Tarvis oleks langetada otsuseid uute investeeringute või osade jaamade tegutsemisaja pikendamise kohta, et tulla toime eeldatava energianõudlusega ning vähendada Euroopa impordisõltuvust.

| 3.4 | Vastavalt Euroopa Komisjoni seisukohale võiks tuumaenergia tootmine kujutada endast üht võimalust CO2-heidete vähendamiseks ning etendada olulist rolli ülemaailmsete kliimamuutuste vastu võitlemisel. Tuumaenergia ei tekita praktiliselt CO2 heiteid ning kuulub süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist käsitlevasse komisjoni stsenaariumisse, mille üks eesmärke on CO2-heidete vähendamine. See võib mängida olulist rolli ka aruteludes ELi heitkogustega kauplemise tulevase süsteemi üle. |
| --- | --- |

3.4

Vastavalt Euroopa Komisjoni seisukohale võiks tuumaenergia tootmine kujutada endast üht võimalust CO2-heidete vähendamiseks ning etendada olulist rolli ülemaailmsete kliimamuutuste vastu võitlemisel. Tuumaenergia ei tekita praktiliselt CO2 heiteid ning kuulub süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist käsitlevasse komisjoni stsenaariumisse, mille üks eesmärke on CO2-heidete vähendamine. See võib mängida olulist rolli ka aruteludes ELi heitkogustega kauplemise tulevase süsteemi üle.

| 3.5 | Tuumaenergia osakaalu suurendamisel on kõige olulisemad majanduslikud tegurid, sest tuumajaama ehitamine tähendab kõigepealt investeeringuid 2-3,5 miljardi euro ulatuses. Tuumaenergia tootmisega kaasnevad suuremad ehituskulud võrreldes fossiilkütusepõhise energiatootmisega, kuid käitamiskulud on oluliselt madalamad algsetest investeeringutest. Täpsemalt märgib komisjon järgmist: |
| --- | --- |

3.5

Tuumaenergia osakaalu suurendamisel on kõige olulisemad majanduslikud tegurid, sest tuumajaama ehitamine tähendab kõigepealt investeeringuid 2-3,5 miljardi euro ulatuses. Tuumaenergia tootmisega kaasnevad suuremad ehituskulud võrreldes fossiilkütusepõhise energiatootmisega, kuid käitamiskulud on oluliselt madalamad algsetest investeeringutest. Täpsemalt märgib komisjon järgmist:

| 3.5.1 | „Tuumaelektrijaamade majanduslikud riskid on seotud projekti alguses tehtava väga suure kapitaliinvesteeringuga ning esialgse investeeringu tagasitootmiseks peab tuumajaam oma 40 kuni 60-aastase tegevusaja esimese 15–20 aasta jooksul praktiliselt tõrgeteta töötama. Lisaks tähendavad tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja jäätmekäitlus rahaliste vahendite vajadust 50 kuni 100 aasta jooksul pärast reaktori sulgemist.” |
| --- | --- |

3.5.1

„Tuumaelektrijaamade majanduslikud riskid on seotud projekti alguses tehtava väga suure kapitaliinvesteeringuga ning esialgse investeeringu tagasitootmiseks peab tuumajaam oma 40 kuni 60-aastase tegevusaja esimese 15–20 aasta jooksul praktiliselt tõrgeteta töötama. Lisaks tähendavad tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja jäätmekäitlus rahaliste vahendite vajadust 50 kuni 100 aasta jooksul pärast reaktori sulgemist.”

| 3.5.2 | „27st liikmesriigist koosnevas ELis (1) töötab 15 liikmesriigis kokku 152 tuumareaktorit. Tuumaelektrijaamade keskmine vanus läheneb 25 aastale (2). Suurimat arvu tuumareaktoreid (59) omaval Prantsusmaal, kus peaaegu 80 % elektrienergiast toodetakse tuumaenergia abil, ning Leedus, kus on küll vaid üks tuumaelektrijaam, mis samas toodab 70 % elektrienergiast, on tuumaelektrijaamade keskmine vanus umbes 20 aastat. Ühendkuningriigi 23 tuumaelektrijaama keskmine vanus läheneb 30 aastale, samas kui Saksamaa 17 töötava tuumaelektrijaama keskmine vanus on 25 aastat.” |
| --- | --- |

3.5.2

„27st liikmesriigist koosnevas ELis (1) töötab 15 liikmesriigis kokku 152 tuumareaktorit. Tuumaelektrijaamade keskmine vanus läheneb 25 aastale (2). Suurimat arvu tuumareaktoreid (59) omaval Prantsusmaal, kus peaaegu 80 % elektrienergiast toodetakse tuumaenergia abil, ning Leedus, kus on küll vaid üks tuumaelektrijaam, mis samas toodab 70 % elektrienergiast, on tuumaelektrijaamade keskmine vanus umbes 20 aastat. Ühendkuningriigi 23 tuumaelektrijaama keskmine vanus läheneb 30 aastale, samas kui Saksamaa 17 töötava tuumaelektrijaama keskmine vanus on 25 aastat.”

| 3.5.3 | „Tuumaenergia on traditsiooniliselt näidanud suuremaid ehituskulusid ja madalamaid käitamiskulusid kui fossiilkütusepõhine energiatootmine, mida iseloomustavad madalamad kapitalikulud kuid suuremad ja tõenäoliselt ka kõikuvad kütuse- ja sealt edasi käitamiskulud.” |
| --- | --- |

3.5.3

„Tuumaenergia on traditsiooniliselt näidanud suuremaid ehituskulusid ja madalamaid käitamiskulusid kui fossiilkütusepõhine energiatootmine, mida iseloomustavad madalamad kapitalikulud kuid suuremad ja tõenäoliselt ka kõikuvad kütuse- ja sealt edasi käitamiskulud.”

| 3.6 | Tuumaenergia tootmine on suures osas sõltumatu tooraine hinna kõikumistest, sest üks reaktor töötab aastakümneid vähese hulga uraaniga, mida tarnitakse peamiselt maailma poliitiliselt stabiilsetest piirkondadest. Piisavalt tagatud, taaskasutatavad ja konkurentsivõimelise hinnaga uraaniressursid võivad praeguse tarbimistaseme juures rahuldada tuumatööstuse vajadusi vähemalt järgmise 85 aasta jooksul. Seetõttu on uued tuumaelektrijaamad enamikes tööstusriikides ökonoomseks võimaluseks toota baaskoormusele vastavat elektrienergiat. |
| --- | --- |

3.6

Tuumaenergia tootmine on suures osas sõltumatu tooraine hinna kõikumistest, sest üks reaktor töötab aastakümneid vähese hulga uraaniga, mida tarnitakse peamiselt maailma poliitiliselt stabiilsetest piirkondadest. Piisavalt tagatud, taaskasutatavad ja konkurentsivõimelise hinnaga uraaniressursid võivad praeguse tarbimistaseme juures rahuldada tuumatööstuse vajadusi vähemalt järgmise 85 aasta jooksul. Seetõttu on uued tuumaelektrijaamad enamikes tööstusriikides ökonoomseks võimaluseks toota baaskoormusele vastavat elektrienergiat.

| 3.7 | Alates 1997. aastast on tuumatööstuses tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Komisjon on jõudnud arusaamale, kui oluline on säilitada tehnoloogiline juhtpositsioon tuumaenergia valdkonnas, ning toetab tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasist arendamist, k.a tuumamaterjalide leviku tõkestamine, jäätmekäitlus ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine. Pärast Euratomi asutamislepingu allkirjastamist kuuluvad tuumaohutus ja üldsuse kiirguskaitse EÜ peamiste prioriteetide hulka ning need on küsimused, mis on muutunud veelgi olulisemaks pärast viimaseid laienemisi. |
| --- | --- |

3.7

Alates 1997. aastast on tuumatööstuses tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Komisjon on jõudnud arusaamale, kui oluline on säilitada tehnoloogiline juhtpositsioon tuumaenergia valdkonnas, ning toetab tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasist arendamist, k.a tuumamaterjalide leviku tõkestamine, jäätmekäitlus ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine. Pärast Euratomi asutamislepingu allkirjastamist kuuluvad tuumaohutus ja üldsuse kiirguskaitse EÜ peamiste prioriteetide hulka ning need on küsimused, mis on muutunud veelgi olulisemaks pärast viimaseid laienemisi.

| 3.8 | Euroopa Liidu tasandil tuleb edasi arendada tuumaenergia kõige edumeelsemat raamprogrammi nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemaid ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus. Siia tuleks kaasata ka radioaktiivsete jäätmete käitlus ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine. |
| --- | --- |

3.8

Euroopa Liidu tasandil tuleb edasi arendada tuumaenergia kõige edumeelsemat raamprogrammi nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemaid ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus. Siia tuleks kaasata ka radioaktiivsete jäätmete käitlus ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine.

| 3.9 | Komisjon teeb ettepaneku, et edasisi suundumusi käsitlevas arutelus tuleks keskenduda eelkõige järgmistele teemadele:






  — | ELis kohaldatavate ühiste tuumaohutuse alaste võrdlustasemete tunnustamine, tuginedes liikmesriikide tuumaohutusega tegelevate riiklike järelevalveasutuste laialdasele oskusteabele; |
| --- | --- | --- |

3.9

Komisjon teeb ettepaneku, et edasisi suundumusi käsitlevas arutelus tuleks keskenduda eelkõige järgmistele teemadele:

—

ELis kohaldatavate ühiste tuumaohutuse alaste võrdlustasemete tunnustamine, tuginedes liikmesriikide tuumaohutusega tegelevate riiklike järelevalveasutuste laialdasele oskusteabele;

| — | tuumaohutuse ja -julgeoleku alase kõrgetasemelise grupi loomine, mille volitusteks oleks ühtse arusaama järkjärguline arendamine ning lõpuks täiendavate tuumaohutuse ja -julgeoleku alaste Euroopa eeskirjade väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

tuumaohutuse ja -julgeoleku alase kõrgetasemelise grupi loomine, mille volitusteks oleks ühtse arusaama järkjärguline arendamine ning lõpuks täiendavate tuumaohutuse ja -julgeoleku alaste Euroopa eeskirjade väljatöötamine;

| — | tagada, et liikmesriigid kehtestaks radioaktiivsete jäätmete käitlemise riiklikud kavad; |
| --- | --- |

—

tagada, et liikmesriigid kehtestaks radioaktiivsete jäätmete käitlemise riiklikud kavad;

| — | tehnoloogiaplatvormide loomine seitsmenda raamprogrammi varases etapis, et tagada tihedam koostöö riiklike, tööstuse ja ühenduse programmide uurimisel „jätkusuutliku tuuma lõhustumise” ja „geoloogilise lõppladustamise” valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiaplatvormide loomine seitsmenda raamprogrammi varases etapis, et tagada tihedam koostöö riiklike, tööstuse ja ühenduse programmide uurimisel „jätkusuutliku tuuma lõhustumise” ja „geoloogilise lõppladustamise” valdkonnas;

| — | järelevalve teostamine selle üle, kuidas järgitakse soovitust ühtlustada tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks ettenähtud rahaliste vahendite haldamise alased riiklikud lähenemisviisid, tagamaks, et piisavad rahalised vahendid on kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

järelevalve teostamine selle üle, kuidas järgitakse soovitust ühtlustada tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks ettenähtud rahaliste vahendite haldamise alased riiklikud lähenemisviisid, tagamaks, et piisavad rahalised vahendid on kättesaadavad;

| — | tegevusloa andmise korra lihtsustamine ja ühtlustamine, tuginedes riiklike järelevalveasutuste tegevuse tihedamale koordineerimisele ning mille eesmärk on kõrgeimate ohutusstandardite säilitamine; |
| --- | --- |

—

tegevusloa andmise korra lihtsustamine ja ühtlustamine, tuginedes riiklike järelevalveasutuste tegevuse tihedamale koordineerimisele ning mille eesmärk on kõrgeimate ohutusstandardite säilitamine;

| — | Euratomi laenude suurema kättesaadavuse tagamine, tingimusel et laenude ülempiire ajakohastatakse vastavalt turu vajadustele, milleks komisjon on juba ettepanekud teinud; |
| --- | --- |

—

Euratomi laenude suurema kättesaadavuse tagamine, tingimusel et laenude ülempiire ajakohastatakse vastavalt turu vajadustele, milleks komisjon on juba ettepanekud teinud;

| — | ühtlustatud vastutussüsteemi väljatöötamine ja selliste mehhanismide loomine, millega tagatakse rahaliste vahendite kättesaadavus tuumaavarii põhjustatud kahju korral; |
| --- | --- |

—

ühtlustatud vastutussüsteemi väljatöötamine ja selliste mehhanismide loomine, millega tagatakse rahaliste vahendite kättesaadavus tuumaavarii põhjustatud kahju korral;

| — | uue tõuke andmine rahvusvahelise koostööle, mis saavutatakse eelkõige tihedama koostöö kaudu IAEA ja NEAga ning ELi mitte kuuluvate riikidega sõlmitavate kahepoolsete kokkulepete ning naaberriikidele uuendatud abi osutamise kaudu. |
| --- | --- |

—

uue tõuke andmine rahvusvahelise koostööle, mis saavutatakse eelkõige tihedama koostöö kaudu IAEA ja NEAga ning ELi mitte kuuluvate riikidega sõlmitavate kahepoolsete kokkulepete ning naaberriikidele uuendatud abi osutamise kaudu.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab uut tuumaenergia näidisprogrammi. Pärast eelmise näidisprogrammi avaldamist 10 aastat tagasi on energiakeskkond tublisti muutunud. Eriti just viimasel paaril aastal toimunud uued ja märkimisväärsed muutused on toonud tähelepanu keskmesse kõik kolm energiapoliitika aspekti: tarnekindlus, konkurentsivõime ja mõistlikud hinnad ning keskkond, eelkõige kliimamuutus. EL on reageerinud ilmsetele probleemidele ja väljakutsetele ettepanekutega Euroopa energiapoliitika kohta. Selles kontekstis on tarvis tuumaenergiat käsitlevaid ettepanekuid ja analüüsi. Need seavad tuumaenergia üleüldisesse energiakonteksti ning annavad vajalikku teavet Euroopa energiapoliitika arutelude ja määratlemise jaoks. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab uut tuumaenergia näidisprogrammi. Pärast eelmise näidisprogrammi avaldamist 10 aastat tagasi on energiakeskkond tublisti muutunud. Eriti just viimasel paaril aastal toimunud uued ja märkimisväärsed muutused on toonud tähelepanu keskmesse kõik kolm energiapoliitika aspekti: tarnekindlus, konkurentsivõime ja mõistlikud hinnad ning keskkond, eelkõige kliimamuutus. EL on reageerinud ilmsetele probleemidele ja väljakutsetele ettepanekutega Euroopa energiapoliitika kohta. Selles kontekstis on tarvis tuumaenergiat käsitlevaid ettepanekuid ja analüüsi. Need seavad tuumaenergia üleüldisesse energiakonteksti ning annavad vajalikku teavet Euroopa energiapoliitika arutelude ja määratlemise jaoks.

| 4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm sisaldab sellist teavet ning komitee nõustub üldjoontes komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega. Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm sisaldab sellist teavet ning komitee nõustub üldjoontes komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega. Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta.

| 4.3 | Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline, eriti kui seda kasutatakse baaskoormusele vastava energia tootmiseks. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas (vt punkti 4.8). |
| --- | --- |

4.3

Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline, eriti kui seda kasutatakse baaskoormusele vastava energia tootmiseks. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas (vt punkti 4.8).

| 4.4 | Suurem energiatõhusus, sh soojuse ja elektri koostootmine, ning seeläbi nõudmise vähendamine on energiapoliitika esmane eesmärk. Endiselt on ELi energiatootmises vaja suuri investeeringuid vanade elektrijaamade väljavahetamiseks ja ehk ka täiendava nõudluse rahuldamiseks, kuna arengud turul ja tehnoloogias võivad tuua endaga kaasa elektrienergia osakaalu suurenemise energia kogunõudluses. |
| --- | --- |

4.4

Suurem energiatõhusus, sh soojuse ja elektri koostootmine, ning seeläbi nõudmise vähendamine on energiapoliitika esmane eesmärk. Endiselt on ELi energiatootmises vaja suuri investeeringuid vanade elektrijaamade väljavahetamiseks ja ehk ka täiendava nõudluse rahuldamiseks, kuna arengud turul ja tehnoloogias võivad tuua endaga kaasa elektrienergia osakaalu suurenemise energia kogunõudluses.

| 4.4.1 | Keskpikas ja pikas perspektiivis on võimalik, et uued energiatehnoloogiad, nagu näiteks vesinikutehnoloogia, soojuspumbad, elektrienergial töötavad autod jne, suurendavad nõudlust elektrienergia kui koguenergia nõudluse osa järele kiiremini, kui praegustes stsenaariumides prognoositakse. Sedalaadi areng võib anda tuumaenergiale ELi energiakombinatsioonis praegusest hoopis suurema rolli. |
| --- | --- |

4.4.1

Keskpikas ja pikas perspektiivis on võimalik, et uued energiatehnoloogiad, nagu näiteks vesinikutehnoloogia, soojuspumbad, elektrienergial töötavad autod jne, suurendavad nõudlust elektrienergia kui koguenergia nõudluse osa järele kiiremini, kui praegustes stsenaariumides prognoositakse. Sedalaadi areng võib anda tuumaenergiale ELi energiakombinatsioonis praegusest hoopis suurema rolli.

| 4.5 | Komitee tunneb muret tegelike kavatsuste üle pikendada selliste tuumarajatiste kasutusaega, mis on ületanud kaubandusliku kasutamise perioodi, milleks on 30–40 aastat. Euroopa tuumarajatiste vananemise probleemi ei ole komisjoni dokumendis süvendatult käsitletud ning tarvis on rohkem teavet kõnealuse teema kohta. Kuna komisjon märgib, et „mõne liikmesriigi valitsustele jäävad teatavad finants- ja keskkonnariskid, nagu näiteks vastutus pikaajaliste jäätmete lõpphoiustamise ja käitlemise rajatiste toimimise eest”, tuleb selle kohta tulevikus veel reegleid kehtestada. |
| --- | --- |

4.5

Komitee tunneb muret tegelike kavatsuste üle pikendada selliste tuumarajatiste kasutusaega, mis on ületanud kaubandusliku kasutamise perioodi, milleks on 30–40 aastat. Euroopa tuumarajatiste vananemise probleemi ei ole komisjoni dokumendis süvendatult käsitletud ning tarvis on rohkem teavet kõnealuse teema kohta. Kuna komisjon märgib, et „mõne liikmesriigi valitsustele jäävad teatavad finants- ja keskkonnariskid, nagu näiteks vastutus pikaajaliste jäätmete lõpphoiustamise ja käitlemise rajatiste toimimise eest”, tuleb selle kohta tulevikus veel reegleid kehtestada.

| 4.6 | Uued investeeringud peaksid ideaaljuhul vastama tarnekindluse, konkurentsivõime ja kliimamuutusevastase võitluse eesmärkidele. Seoses muude energiatootmisvormide viiside ja võimalustega võib oodata praeguste tuumajaamade tegutsemisaja pikenemist ja uusi investeeringuid. Selles osas on komitee Euroopa Komisjoniga ühel nõul. |
| --- | --- |

4.6

Uued investeeringud peaksid ideaaljuhul vastama tarnekindluse, konkurentsivõime ja kliimamuutusevastase võitluse eesmärkidele. Seoses muude energiatootmisvormide viiside ja võimalustega võib oodata praeguste tuumajaamade tegutsemisaja pikenemist ja uusi investeeringuid. Selles osas on komitee Euroopa Komisjoniga ühel nõul.

| 4.7 | Komisjoni andmetel jätkub uraaniressursse kasutuse praeguse taseme püsides veel 85 aastaks. See näitaja on eri allikate andmetel erinev, varieerudes 85–500 aastani. Kuna kütuse kättesaadavus on oluline energia tarnekindluse seisukohalt, peaks komisjon esitama üksikasjalikumat teavet tuumakütuse kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

4.7

Komisjoni andmetel jätkub uraaniressursse kasutuse praeguse taseme püsides veel 85 aastaks. See näitaja on eri allikate andmetel erinev, varieerudes 85–500 aastani. Kuna kütuse kättesaadavus on oluline energia tarnekindluse seisukohalt, peaks komisjon esitama üksikasjalikumat teavet tuumakütuse kättesaadavuse kohta.

| 4.8 | Eri energiaallikate keskkonnamõjusid võrreldes on oluline hinnata üleüldist keskkonnamõju, mida avaldatakse kogu protsessi käigus — alates tooraine hankimisest, tootmisest, transpordist ja energiatootmisest kuni ümbertöötamise ja jäätmete ladustamiseni. Maailma Energeetikanõukogu (WEC) on avaldanud koondaruande („Comparison of Energy Systems Using Life Cycle Assessment”, WEC, juuli 2004), milles toodi välja mitmed juba koostatud elutsükli hindamise uurimused, mida ka analüüsiti. Aruande kohaselt on tuumaenergia baasil toodetud elektrienergia kWh kohta tekkiva CO2 hulk väike, jäädes samale tasemele tuule-, biomassi- ja hüdroenergia puhul tekkiva CO2 hulgaga, mis võrdub 1–5 %-ga süsinikul põhinevate elektrijaamade heidetest. |
| --- | --- |

4.8

Eri energiaallikate keskkonnamõjusid võrreldes on oluline hinnata üleüldist keskkonnamõju, mida avaldatakse kogu protsessi käigus — alates tooraine hankimisest, tootmisest, transpordist ja energiatootmisest kuni ümbertöötamise ja jäätmete ladustamiseni. Maailma Energeetikanõukogu (WEC) on avaldanud koondaruande („Comparison of Energy Systems Using Life Cycle Assessment”, WEC, juuli 2004), milles toodi välja mitmed juba koostatud elutsükli hindamise uurimused, mida ka analüüsiti. Aruande kohaselt on tuumaenergia baasil toodetud elektrienergia kWh kohta tekkiva CO2 hulk väike, jäädes samale tasemele tuule-, biomassi- ja hüdroenergia puhul tekkiva CO2 hulgaga, mis võrdub 1–5 %-ga süsinikul põhinevate elektrijaamade heidetest.

| 4.9 | Seega on oluline võtta arvesse tuumaenergia väärtuslikku panust kasvuhoonegaaside tekke ärahoidmisse. Kasutatavat energialiikide kombinatsiooni arvestades hoitakse praeguse seisuga ELis tänu tuumaenergiale ära ligikaudu 600 miljonit tonni CO2 aastas. Kogu maailma arvestuses ulatub sama näitaja umbes kahe miljardi tonnini. See võrdub praegu Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi CO2-heidete kogumahuga. Kui aga mõned liikmesriigid jätkavad kavandatud tuumajaamade tegevuse lõpetamist, tuleb suur osa Euroopa praegustest tuumaelektrijaamadest asendada teiste heitevabade energiaallikatega. Kui olemasolevaid tuumaelektrijaamasid ei asendata uutega nende elutsükli lõpus, tuleb tuumaenergia keskpikas perspektiivis asendada muude heitevabade energiaallikatega. |
| --- | --- |

4.9

Seega on oluline võtta arvesse tuumaenergia väärtuslikku panust kasvuhoonegaaside tekke ärahoidmisse. Kasutatavat energialiikide kombinatsiooni arvestades hoitakse praeguse seisuga ELis tänu tuumaenergiale ära ligikaudu 600 miljonit tonni CO2 aastas. Kogu maailma arvestuses ulatub sama näitaja umbes kahe miljardi tonnini. See võrdub praegu Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi CO2-heidete kogumahuga. Kui aga mõned liikmesriigid jätkavad kavandatud tuumajaamade tegevuse lõpetamist, tuleb suur osa Euroopa praegustest tuumaelektrijaamadest asendada teiste heitevabade energiaallikatega. Kui olemasolevaid tuumaelektrijaamasid ei asendata uutega nende elutsükli lõpus, tuleb tuumaenergia keskpikas perspektiivis asendada muude heitevabade energiaallikatega.

| 4.10 | Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada majanduslikult vastuvõetaval viisil kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke. Samal ajal on aga ilmne, et tuumaenergia ja taastuvenergia kasvav osakaal tähendaks paremat kulutasuvust võitluses kliimamuutuse vastu. |
| --- | --- |

4.10

Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada majanduslikult vastuvõetaval viisil kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke. Samal ajal on aga ilmne, et tuumaenergia ja taastuvenergia kasvav osakaal tähendaks paremat kulutasuvust võitluses kliimamuutuse vastu.

| 4.11 | Komitee toetab eesmärki lisada väliskulud kõigi energiaga seotud ja muude tegevuste hindadesse. Komisjoni läbiviidud väliskulude uurimuse (ExternE) (3) kohaselt on tuumaenergia väliskulud ligikaudu 0,4 senti kWh kohta. Kivisöeenergial põhineva energiatootmise vastavad väliskulud on hinnanguliselt enam kui 10 korda suuremad, biomassi puhul paar korda suuremad ning tuule- ja hüdroenergia puhul tuumaenergiaga samaväärsed. |
| --- | --- |

4.11

Komitee toetab eesmärki lisada väliskulud kõigi energiaga seotud ja muude tegevuste hindadesse. Komisjoni läbiviidud väliskulude uurimuse (ExternE) (3) kohaselt on tuumaenergia väliskulud ligikaudu 0,4 senti kWh kohta. Kivisöeenergial põhineva energiatootmise vastavad väliskulud on hinnanguliselt enam kui 10 korda suuremad, biomassi puhul paar korda suuremad ning tuule- ja hüdroenergia puhul tuumaenergiaga samaväärsed.

| 4.12 | Komisjoni märgib, et üheks võtmeküsimuseks on see, kas tuumaenergia vajab sekkumispoliitikat. Kõiki keskkonnasõbralikke energiatehnoloogiaid tuleb kohelda võrdselt. Tuleks leida mehhanismid, ärgitamaks järgmise põlvkonna reaktorite ja nendega seotud tuumkütuse tsükli uurimist. Toetusi võiks anda üksnes täiesti uutele ettevõtmistele — pilootprojektidele. Traditsiooniline tuumaenergia ei vaja toetusi ning seega ei tuleks seda subsideerida. |
| --- | --- |

4.12

Komisjoni märgib, et üheks võtmeküsimuseks on see, kas tuumaenergia vajab sekkumispoliitikat. Kõiki keskkonnasõbralikke energiatehnoloogiaid tuleb kohelda võrdselt. Tuleks leida mehhanismid, ärgitamaks järgmise põlvkonna reaktorite ja nendega seotud tuumkütuse tsükli uurimist. Toetusi võiks anda üksnes täiesti uutele ettevõtmistele — pilootprojektidele. Traditsiooniline tuumaenergia ei vaja toetusi ning seega ei tuleks seda subsideerida.

| 4.13 | Avalik arvamus ja arusaamad tuumaenergia kohta on komisjoni meelest tuumaenergiapoliitika seisukohast keskse tähtsusega. Komitee jagab seda seisukohta, kuid meenutab, et liikmesriikides suhtutakse tuumaenergia kasutamisse erinevalt. Parandada tuleb nii avalikkuse juurdepääsu teabele kui ka läbipaistvaid otsustusprotsesse, kuna küsitlused näitavad, et ELi avalikkus ei ole tuumaenergia temaatikaga eriti kursis. Komisjon võiks selles etendada kasulikku rolli. Lisaks läheb aga vaja tõhusaid meetmeid üldsuse murede arvessevõtmiseks, nagu komitee on ka varem mitmel korral märkinud. |
| --- | --- |

4.13

Avalik arvamus ja arusaamad tuumaenergia kohta on komisjoni meelest tuumaenergiapoliitika seisukohast keskse tähtsusega. Komitee jagab seda seisukohta, kuid meenutab, et liikmesriikides suhtutakse tuumaenergia kasutamisse erinevalt. Parandada tuleb nii avalikkuse juurdepääsu teabele kui ka läbipaistvaid otsustusprotsesse, kuna küsitlused näitavad, et ELi avalikkus ei ole tuumaenergia temaatikaga eriti kursis. Komisjon võiks selles etendada kasulikku rolli. Lisaks läheb aga vaja tõhusaid meetmeid üldsuse murede arvessevõtmiseks, nagu komitee on ka varem mitmel korral märkinud.

| 4.14 | Komitee rõhutab ELi jätkuvalt olulist rolli tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasiarendamisel nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemaid ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus. |
| --- | --- |

4.14

Komitee rõhutab ELi jätkuvalt olulist rolli tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasiarendamisel nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemaid ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus.

| 4.15 | Kõige pakilisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise probleem, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. See on peamine küsimus, millega seondub mõju keskkonnale ja tervisele ning tuumaenergia kasutamise üldine aktsepteerimine. Uues tuumaenergia näidisprogrammis märgitakse, et ükski riik ei ole veel rakendanud pakutud lõpplahendust. Siiski on edusamme näha Soomes, kus on valitud ladustamiskoht, ning Rootsis ja Prantsusmaal, kus on tehtud olulisi algatusi ladustamiskoha valikuks. |
| --- | --- |

4.15

Kõige pakilisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise probleem, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. See on peamine küsimus, millega seondub mõju keskkonnale ja tervisele ning tuumaenergia kasutamise üldine aktsepteerimine. Uues tuumaenergia näidisprogrammis märgitakse, et ükski riik ei ole veel rakendanud pakutud lõpplahendust. Siiski on edusamme näha Soomes, kus on valitud ladustamiskoht, ning Rootsis ja Prantsusmaal, kus on tehtud olulisi algatusi ladustamiskoha valikuks.

| 4.16 | Komitee nõustub komisjoniga ka muudes küsimustes, mis vajavad siiski veel tähelepanu ELi tasandil: nt tuuma- ja kiirgusohutus, milles Euroopas on saavutatud väga häid tulemusi, ning rahastamise tagamine tuumarajatiste tegevuse lõpetamise korral. |
| --- | --- |

4.16

Komitee nõustub komisjoniga ka muudes küsimustes, mis vajavad siiski veel tähelepanu ELi tasandil: nt tuuma- ja kiirgusohutus, milles Euroopas on saavutatud väga häid tulemusi, ning rahastamise tagamine tuumarajatiste tegevuse lõpetamise korral.

| 4.17 | Uuesti esile kerkinud terrorismiohtu uues tuumaenergia näidisprogrammis ei mainita. Tegemist on tõsise ohuga nii tuumaelektrijaamadele kui ka paljudele teistele tööstusrajatistele ja riigiasutuste hoonetele kogu maailmas. Kõik tuumelektrijaamad tuleb projekteerida nii, et need suudaks vastu pidada suure reisilennuki plahvatusele, ilma et väljaspool tuumaelektrijaama vallanduks radioaktiivsed heited. Samuti tuleb välja töötada ja kasutusele võtta nii tehnoloogilised kui ka inimtööjõudu kasutavad ohutussüsteemid, et ennetada igasuguseid terrorirünnakuid tuumaelektrijaamas. Komisjon peaks koostöös vastutavate ametiasutuste ja käitajatega käivitama algatusi, et tagada terrorismi ennetavate sobivate meetmete võtmine igas tuumajaamas. |
| --- | --- |

4.17

Uuesti esile kerkinud terrorismiohtu uues tuumaenergia näidisprogrammis ei mainita. Tegemist on tõsise ohuga nii tuumaelektrijaamadele kui ka paljudele teistele tööstusrajatistele ja riigiasutuste hoonetele kogu maailmas. Kõik tuumelektrijaamad tuleb projekteerida nii, et need suudaks vastu pidada suure reisilennuki plahvatusele, ilma et väljaspool tuumaelektrijaama vallanduks radioaktiivsed heited. Samuti tuleb välja töötada ja kasutusele võtta nii tehnoloogilised kui ka inimtööjõudu kasutavad ohutussüsteemid, et ennetada igasuguseid terrorirünnakuid tuumaelektrijaamas. Komisjon peaks koostöös vastutavate ametiasutuste ja käitajatega käivitama algatusi, et tagada terrorismi ennetavate sobivate meetmete võtmine igas tuumajaamas.

| 4.18 | Viimaste aastate kuumade ja kuivade suvede taustal on tähelepanu keskmesse kerkinud ka piisava hulga jõgedest pärit jahutusvee olemasolu tuumaelektrijaama kondensaatorite jaoks. Seni on probleem püsinud kohalikul tasandil ning esinenud harva ja lühiajaliselt, kuid mõningatel juhtudel võib see ajapikku süveneda. Sellega tuleb arvestada tuumaelektrijaamade projekteerimisel ning selle rajatiste asukoha valikul. |
| --- | --- |

4.18

Viimaste aastate kuumade ja kuivade suvede taustal on tähelepanu keskmesse kerkinud ka piisava hulga jõgedest pärit jahutusvee olemasolu tuumaelektrijaama kondensaatorite jaoks. Seni on probleem püsinud kohalikul tasandil ning esinenud harva ja lühiajaliselt, kuid mõningatel juhtudel võib see ajapikku süveneda. Sellega tuleb arvestada tuumaelektrijaamade projekteerimisel ning selle rajatiste asukoha valikul.

| 4.19 | Samuti tekitab muret tuumaenergia valdkonna atraktiivsus tööandja ja uurimisvaldkonnana pärast 20 aastast olukorda Euroopas, mida võib kirjeldada peaaegu moratooriumina. Selle tulemusel kujunenud huvipuudus tudengites ja erialaekspertides on kitsaskoht tuumaenergia üldisel arengul ning võib mõjutada ka ohutust. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades. Samuti on tähtis, et säilitataks ja antaks edasi Euroopa praegused tuumaelektrijaamad loonud teadlaste ja inseneride teadmisi, kuna paljudes riikides ei ole mitmete aastate jooksul kõnealusesse sektorisse tulnud ainsatki noort eksperti. |
| --- | --- |

4.19

Samuti tekitab muret tuumaenergia valdkonna atraktiivsus tööandja ja uurimisvaldkonnana pärast 20 aastast olukorda Euroopas, mida võib kirjeldada peaaegu moratooriumina. Selle tulemusel kujunenud huvipuudus tudengites ja erialaekspertides on kitsaskoht tuumaenergia üldisel arengul ning võib mõjutada ka ohutust. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades. Samuti on tähtis, et säilitataks ja antaks edasi Euroopa praegused tuumaelektrijaamad loonud teadlaste ja inseneride teadmisi, kuna paljudes riikides ei ole mitmete aastate jooksul kõnealusesse sektorisse tulnud ainsatki noort eksperti.

| 4.20 | Komisjon meenutab, et iga liikmesriik otsustab ise, kas ta kasutab tuumaenergiat. Komitee toetab iga liikmesriigi õigust valida ise oma energialiikide kombinatsioon, k.a tuumaenergia kasutamine. Seda õigust peaks lisaks ELile austama ka teised liikmesriigid. Ühe liikmesriigi otsused mõjutavad aga mitmeti ka teiste olukorda ning selline vastastikune sõltuvus suureneb rahvusvaheliste turgude avatumaks muutumisel veelgi. |
| --- | --- |

4.20

Komisjon meenutab, et iga liikmesriik otsustab ise, kas ta kasutab tuumaenergiat. Komitee toetab iga liikmesriigi õigust valida ise oma energialiikide kombinatsioon, k.a tuumaenergia kasutamine. Seda õigust peaks lisaks ELile austama ka teised liikmesriigid. Ühe liikmesriigi otsused mõjutavad aga mitmeti ka teiste olukorda ning selline vastastikune sõltuvus suureneb rahvusvaheliste turgude avatumaks muutumisel veelgi.

5.   Tähelepanekud meetmete ettepanekute kohta

| 5.1 | Uue tuumaenergia näidisprogrammi peatükis 6.5 „Edasine tegevus” esitab komisjon arutamiseks ettepanekud meetmete kohta, peaasjalikult ELi tasandil (vt punkt 3.9). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad esitatud ettepanekute kohta on järgmised. |
| --- | --- |

5.1

Uue tuumaenergia näidisprogrammi peatükis 6.5 „Edasine tegevus” esitab komisjon arutamiseks ettepanekud meetmete kohta, peaasjalikult ELi tasandil (vt punkt 3.9). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad esitatud ettepanekute kohta on järgmised.

| 5.1.1 | Komitee nõustub komisjoni praeguse seisukohaga, et ühiste tuumaohutuse alaste võrdlustasemete ja nende rakendamise puhul tuleks tugineda liikmesriikide riiklike tuumaohutusega tegelevate järelevalveasutuste laialdasele oskusteabele WENRA (4) raames. Mis tahes muu lähenemine võiks mõjutada negatiivselt mõne liikmesriigi praegust kõrget ohutuse taset. |
| --- | --- |

5.1.1

Komitee nõustub komisjoni praeguse seisukohaga, et ühiste tuumaohutuse alaste võrdlustasemete ja nende rakendamise puhul tuleks tugineda liikmesriikide riiklike tuumaohutusega tegelevate järelevalveasutuste laialdasele oskusteabele WENRA (4) raames. Mis tahes muu lähenemine võiks mõjutada negatiivselt mõne liikmesriigi praegust kõrget ohutuse taset.

| 5.1.2 | Tuumaohutuse ja -julgeoleku alane kõrgetasemeline grupp, kuhu kuuluvad pädevate riiklike organite esindajad, võiks anda oma panuse ühtlustamisse ning aidata parandada vastavust rahvusvahelistele tuumaohutuse konventsioonidele. |
| --- | --- |

5.1.2

Tuumaohutuse ja -julgeoleku alane kõrgetasemeline grupp, kuhu kuuluvad pädevate riiklike organite esindajad, võiks anda oma panuse ühtlustamisse ning aidata parandada vastavust rahvusvahelistele tuumaohutuse konventsioonidele.

| 5.1.3 | Komitee täheldab tungivat vajadust selle järele, et tuumaenergiat kasutavad liikmesriigid võtaksid vastu riiklikud kavad tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks. Riiklike kavade lähenemisviis võib olla läbinisti riiklik, multinatsionaalne või kahetasandiline. Teistsugune toimimine tähendab praeguse põlvkonna kohustuste vastutustundetut lükkamist järgmiste põlvkondade õlgadele. |
| --- | --- |

5.1.3

Komitee täheldab tungivat vajadust selle järele, et tuumaenergiat kasutavad liikmesriigid võtaksid vastu riiklikud kavad tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks. Riiklike kavade lähenemisviis võib olla läbinisti riiklik, multinatsionaalne või kahetasandiline. Teistsugune toimimine tähendab praeguse põlvkonna kohustuste vastutustundetut lükkamist järgmiste põlvkondade õlgadele.

| 5.1.4 | Tehnoloogiaplatvormid on osutunud väga edukaks vahendiks avaliku ja erasektori partnerluse loomisel Euroopa strateegiliste uurimiskavade jaoks. Komitee toetab komisjoni ideed kasutada kõnealust vahendit „jätkusuutliku tuuma lõhustumise” ja „geoloogilise lõppladustamise” valdkondades. See võib olla väga vajalik viis noorte teadlaste meelitamisel kõnealusesse sektorisse. |
| --- | --- |

5.1.4

Tehnoloogiaplatvormid on osutunud väga edukaks vahendiks avaliku ja erasektori partnerluse loomisel Euroopa strateegiliste uurimiskavade jaoks. Komitee toetab komisjoni ideed kasutada kõnealust vahendit „jätkusuutliku tuuma lõhustumise” ja „geoloogilise lõppladustamise” valdkondades. See võib olla väga vajalik viis noorte teadlaste meelitamisel kõnealusesse sektorisse.

| 5.1.5 | Pikaajalise tegevuse kulude täielikuks katmiseks ja võrdsete tingimuste tagamiseks on oluline, et käitajad annaks kasutusse piisavalt ressursse, rahastades tuumarajatiste tegevuse lõpetamist nii ELis kui ka kogu maailmas. Komitee ei näe aga vajadust kõnealuste ressursside täieliku ühtlustamise järele seni, kuni järgitakse täieliku ja tagatud kaetuse ja läbipaistvuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

5.1.5

Pikaajalise tegevuse kulude täielikuks katmiseks ja võrdsete tingimuste tagamiseks on oluline, et käitajad annaks kasutusse piisavalt ressursse, rahastades tuumarajatiste tegevuse lõpetamist nii ELis kui ka kogu maailmas. Komitee ei näe aga vajadust kõnealuste ressursside täieliku ühtlustamise järele seni, kuni järgitakse täieliku ja tagatud kaetuse ja läbipaistvuse põhimõtteid.

| 5.1.6 | Järgida tuleb kõige karmimaid ohutusnõudeid ning lihtsustada samal ajal tegevusloa andmise korda ja järkjärgulist ühtlustamist koostöös riiklike järelvalveasutustega, et jätta projekteerimiseks piisavalt aega, mis võimaldab koostada täpsemaid kavasid ja maksumuse kalkulatsioone. Mingil juhul ei tohi teha järeleandmisi ohutuse arvelt. |
| --- | --- |

5.1.6

Järgida tuleb kõige karmimaid ohutusnõudeid ning lihtsustada samal ajal tegevusloa andmise korda ja järkjärgulist ühtlustamist koostöös riiklike järelvalveasutustega, et jätta projekteerimiseks piisavalt aega, mis võimaldab koostada täpsemaid kavasid ja maksumuse kalkulatsioone. Mingil juhul ei tohi teha järeleandmisi ohutuse arvelt.

| 5.1.7 | Komitee nõustub komisjoni ettepanekutega ajakohastada Euratomi laenude ülempiire ja tagada nende parem kättesaadavus. Põhimõtteliselt peaks kõikide energialiikide investeeringute puhul kehtima võrdsed tingimused ja ligipääs rahastamisvahenditele, mida muidu pakub Euroopa Investeerimispank. |
| --- | --- |

5.1.7

Komitee nõustub komisjoni ettepanekutega ajakohastada Euratomi laenude ülempiire ja tagada nende parem kättesaadavus. Põhimõtteliselt peaks kõikide energialiikide investeeringute puhul kehtima võrdsed tingimused ja ligipääs rahastamisvahenditele, mida muidu pakub Euroopa Investeerimispank.

| 5.1.8 | Ühtlustatud vastutusskeem, sh mehhanismid, millega tagatakse rahaliste vahendite kättesaadavus võimaliku tuumaavarii põhjustatud kahju korral, selleks avalikke vahendeid taotlemata, on komitee arvates samuti oluline tuumaenergia aktsepteerimise parandamiseks. Praegune süsteem (vastutuskindlustus 700 miljonit dollarit) on selleks ebapiisav. Kindlustusprobleemiga, mis on seotud äärmiselt vähetõenäolise õnnetusega, millest võivad tuleneda väga tõsised ja kulukad kahjud, tuleb tegeleda avatult, konstruktiivselt ja praktiliselt. Üks võimalikke mudeleid on ühisreservi süsteem. |
| --- | --- |

5.1.8

Ühtlustatud vastutusskeem, sh mehhanismid, millega tagatakse rahaliste vahendite kättesaadavus võimaliku tuumaavarii põhjustatud kahju korral, selleks avalikke vahendeid taotlemata, on komitee arvates samuti oluline tuumaenergia aktsepteerimise parandamiseks. Praegune süsteem (vastutuskindlustus 700 miljonit dollarit) on selleks ebapiisav. Kindlustusprobleemiga, mis on seotud äärmiselt vähetõenäolise õnnetusega, millest võivad tuleneda väga tõsised ja kulukad kahjud, tuleb tegeleda avatult, konstruktiivselt ja praktiliselt. Üks võimalikke mudeleid on ühisreservi süsteem.

| 5.1.9 | Komitee tervitab ettepanekut anda uus tõuge rahvusvahelise koostöö suunas tihedamas koostöös IAEA ja NEAga ning kahepoolsete kokkulepete kaudu. Suurt rõhku tuleks asetada naaberriikidele abi osutamisele. |
| --- | --- |

5.1.9

Komitee tervitab ettepanekut anda uus tõuge rahvusvahelise koostöö suunas tihedamas koostöös IAEA ja NEAga ning kahepoolsete kokkulepete kaudu. Suurt rõhku tuleks asetada naaberriikidele abi osutamisele.

| 5.2 | Lisaks komisjoni ettepanekutes nimetatutele väärivad komitee meelest edaspidiste sammude ettevalmistamisel komisjonis tähelepanu ka järgmised ülesanded. |
| --- | --- |

5.2

Lisaks komisjoni ettepanekutes nimetatutele väärivad komitee meelest edaspidiste sammude ettevalmistamisel komisjonis tähelepanu ka järgmised ülesanded.

| 5.2.1 | Liikmesriikide tähelepanu tuleks juhtida võimalusele, et taas suureneb vajadus ulatusliku tuumaenergia ja -tehnoloogia valdkonna hariduse ja koolituse järele, sh eelkõige vajadus tuumaenergia ohutuse alase hariduse ja väljaõppe järele. Haridus ei ole mitte üksnes viis uute tuumaenergiaspetsialistide koolitamiseks, vaid ka võimalus kõnealuses küsimuses inimeste teadlikkuse tõstmiseks, mis on üldsuse arvamuse kujundamisel äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

5.2.1

Liikmesriikide tähelepanu tuleks juhtida võimalusele, et taas suureneb vajadus ulatusliku tuumaenergia ja -tehnoloogia valdkonna hariduse ja koolituse järele, sh eelkõige vajadus tuumaenergia ohutuse alase hariduse ja väljaõppe järele. Haridus ei ole mitte üksnes viis uute tuumaenergiaspetsialistide koolitamiseks, vaid ka võimalus kõnealuses küsimuses inimeste teadlikkuse tõstmiseks, mis on üldsuse arvamuse kujundamisel äärmiselt oluline.

| 5.2.2 | Täiendavalt tuleks analüüsida võimalikke tulevasi probleeme seoses tuumaenergia investeeringutega avatud energiaturul, arvestades projektide ulatust ja pikka teostusaega, ning potentsiaalseid turupõhiseid lahendusi. |
| --- | --- |

5.2.2

Täiendavalt tuleks analüüsida võimalikke tulevasi probleeme seoses tuumaenergia investeeringutega avatud energiaturul, arvestades projektide ulatust ja pikka teostusaega, ning potentsiaalseid turupõhiseid lahendusi.

| 5.2.3 | Euroopa tuumatehnoloogia tööstus on asunud juhtivale positsioonile maailmas, pakkudes kõrgetasemelisi töökohti ja tuues samas oma suurepäraste ohutuse näitajatega kasu tuumaohutusele kogu maailmas. Kuna investeeringud tuumaenergiasse hakkavad eeldatavasti hoogsalt kasvama kogu maailmas, peab komisjon Euroopa juhtpositsiooni säilitamiseks seadma oma uue sektoraalse lähenemise poliitikas kesksele kohale just kõnealuse tööstuse, sh sellega seotud tööstused. |
| --- | --- |

5.2.3

Euroopa tuumatehnoloogia tööstus on asunud juhtivale positsioonile maailmas, pakkudes kõrgetasemelisi töökohti ja tuues samas oma suurepäraste ohutuse näitajatega kasu tuumaohutusele kogu maailmas. Kuna investeeringud tuumaenergiasse hakkavad eeldatavasti hoogsalt kasvama kogu maailmas, peab komisjon Euroopa juhtpositsiooni säilitamiseks seadma oma uue sektoraalse lähenemise poliitikas kesksele kohale just kõnealuse tööstuse, sh sellega seotud tööstused.

| 5.3 | Komitee tervitab ka komisjoni kavatsust avaldada sagedamini tuumaenergia näidisprogramme ja anda seega ajakohastatumat ülevaadet olukorrast ELis. |
| --- | --- |

5.3

Komitee tervitab ka komisjoni kavatsust avaldada sagedamini tuumaenergia näidisprogramme ja anda seega ajakohastatumat ülevaadet olukorrast ELis.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  2. lisa — riigipõhine teave tuumkütuse tsükli alastest tegevustest.

1

(2)  1. lisa: vt joonised 5 ja 6 tuumaelektrijaamade vanuse ja vanuselise jagunemise kohta riigiti.

2

(3)  Väliskulud — elektri ja transpordi tõttu tekkinud ühiskondlike ja keskkondlike kahjude uurimuse tulemused; Euroopa Komisjon, 2003.

3

(4)  Western European Nuclear Regulatory Authorities (tuumaenergia küsimust reguleerivate Lääne-Euroopa organite ühendus).

4

Western European Nuclear Regulatory Authorities

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski enam kui veerandi antud häältest.

Punkt 1.1

Muuta sõnastust järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm (PINC) sisaldab mõningat sellist teavet. Üldjoontes
  Komitee nõustub osaliselt
  komitee komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega, kuid sedastab, et olulisi teemasid ei käsitleta (vt ka punkt 1.6). Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta.”

Motivatsioon

Tuleneb teistest muudatusettepanekutes ning arvamuse eelnõu punktist 1.6, kus juhitakse tähelepanu sellele, et olulisi aspekte (terrorismioht ja jahutusvesi) ei ole piisavast käsitletud.

Hääletustulemus

Poolt: 49

Vastu: 52

Erapooletuid: 11

Punkt 1.2

Muuta teksti järgmiselt:

„Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim
  üks suurimaist CO2-vabadest energiaallikatest
  s Euroopas. Tuumaenergia keskkonnamõju on piiratud ja kontrolli all.”

Motivatsioon

Komisjoni dokumendis ei räägita mitte suurimast vaid ühest suurimast süsinikdioksiidivabast (CO2) energiaallikast Euroopas. Meil tuleks õigesti tsiteerida.

2

Muude keskkonnamõjude kohta vt teisi muudatusettepanekuid.

Hääletustulemus (NB! Muudatusettepaneku viimane osa, st viimase lause välja jätmine, kiideti täiskogul heaks)

Poolt: 57

Vastu: 60

Erapooletuid: 3

Punkt 1.3

Muuta teksti järgmiselt:

„Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Komitee võtab teadmiseks komisjoni teatises esitatud väited, mille kohaselt „(on) praeguse seisuga ... kogu ELis üle 110 tuumarajatise tegevuse lõpetamise erinevates etappides. Prognooside kohaselt tuleb laienenud Euroopa Liidus 2025. aastaks praegu töötavast 152 tuumaelektrijaamast vähemalt kolmandiku tegevus lõpetada (arvesse võtmata tuumaelektrijaamade tegevusaja võimalikku pikendamist).” Kuna praeguseks on komisjonile teatatud vaid ühe uue tuumareaktori rajamisest, siis väga tõenäoliselt kahaneb järsult tuumaenergia osakaal elektrienergia tootmises. Siiski, nagu nähtub Saksamaa riigikantselei poolt Saksamaa kohta tellitud uurimusest, on kliimaeesmärkide saavutamine võimalik, ent see eeldab edasisi pingutusi energiatarbimise vähendamisel, tõhususe ning taastuvenergia kasutuse alal.
  Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute keskkonnasõbralike energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke.”

Motivatsioon

Tuleneb komisjoni tekstist ning nimetatud uurimusest.

Hääletustulemus

Poolt: 49

Vastu: 65

Erapooletuid: 6

Punkt 1.7

Muuta sõnastust järgmiselt:

„Liikmesriikide jaoks, kes tahavad tuumaenergiaga jätkata, võib probleemiks osutuda
  Samuti tekitab muret kõnealuse sektori atraktiivsus tööandja ja uurimisvaldkonnana pärast 20aastast olukorda Euroopas, mida võib kirjeldada peaaegu moratooriumina. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades. Eelkõige vastutavad selle eest rajatiste käitajad.”

Motivatsioon

Ei saa rääkida „moratooriumist” ning vastutus hariduse jne eest on ettevõtete, mitte riigi/riikide ühenduse kanda.

Hääletustulemus (hääletusele pandi vaid muudatusettepaneku teine pool, esimene pool kiideti heaks)

Poolt: 45

Vastu: 71

Erapooletuid: 2

Punkt 3.6.1

Lisada uus punkt 3.6.1

„Uraaniressursside kättesaadavuse suhtes tõdeb komitee, et on erinevusi komisjoni teatise ja IAEA viimase punase raamatu (Red Data Books) kokkuvõtte vahel. Seal on öeldud, et praeguste prognooside kohaselt on loodusliku uraani esmatootmise võimsus kõiki olemasolevaid, avada otsustatud, kavandatud ja võimalikke kaevandusi arvesse võttes piisav, et katta välja arvutatud ülemaailmset uraanivajadust aastal 2010, kui kõik kaevanduste laiendamised ja avamised kulgevad plaanipäraselt ning kõikjal kaevandatakse täisvõimsusel. ... Kuna sekundaarsed allikad peaksid eriti pärast 2015. aastat tähendust kaotama, tuleb reaktorite vajadusi katta järjest enam olemasolevate kaevanduste laiendamise ning uute avamisega või siis alternatiivsete kütusetsüklite kasutamine, mis on mõlemad kulukad ja aeganõudvad ettevõtmised. Selleks et ergutada vajalikke tuvastatud varusid õigeaegselt kasutusele võtma, on lähitulevikus tarvis kestvat suurt nõudlust uraani järele. Uute ressursside leidmiseks ja kasutuselevõtuks vajaliku aja pikkuse tõttu (tavaliselt 10 aastat ja enam) võib tekkida puudujääke uraani varustuskindluses ja see asjaolu ning sekundaarsete allikate lõppema hakkamine võivad põhjustada uraanihindade pideva tõusu. Komitee ootab komisjonilt selle kohta selgitust.”

Motivatsioon

Ilmsed erinevused tuleb välja tuua, mitte maha vaikida.

Hääletustulemus

Poolt: 49

Vastu: 65

Erapooletuid: 5

Punkt 4.1

Muuta teksti järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab
  võtab uut
  e tuumaenergia näidisprogrammi teadmiseks. Pärast eelmise näidisprogrammi avaldamist 10 aastat tagasi on energiakeskkond tublisti muutunud. Eriti just viimasel paaril aastal toimunud uued ja märkimisväärsed muutused on toonud tähelepanu keskmesse kõik kolm energiapoliitika aspekti: tarnekindlus, konkurentsivõime ja mõistlikud hinnad ning keskkond, eelkõige kliimamuutus. EL on reageerinud ilmsetele probleemidele ja väljakutsetele ettepanekutega Euroopa energiapoliitika kohta. Selles kontekstis on tarvis tuumaenergiat käsitlevaid ettepanekuid ja analüüsi. Need seavad tuumaenergia üleüldisesse energiakonteksti ning annavad osa vajalikkust teav
  best Euroopa energiapoliitika arutelude ja määratlemise jaoks.”

Motivatsioon

Raportöör ise kirjutab, et ei toimu arutelu kõigi aspektide üle (nt terrorismioht jne).

Hääletustulemus

Poolt: 50

Vastu: 69

Erapooletuid: 2

Punkt 4.5

Muuta teksti järgmiselt:

„Uued investeeringud peaksid ideaaljuhul vastama tarnekindluse, konkurentsivõime ja kliimamuutusevastase võitluse eesmärkidele. Seoses muude energiatootmisvormide viiside ja võimalustega muudest energiaallikatest võtab komitee teadmiseks mõnes liikmesriigis toimuva arutelu
  võib oodata praeguste tuumajaamade tegutsemisaja pikenemiset ja uusi
  te investeeringuid
  te üle. Selles osas on komitee Euroopa Komisjoniga ühel nõul.”

Motivatsioon

Muudatusettepaneku esitaja ei tea, millises tekstilõigus komisjon väitis, et „võib oodata” tegutsemisaja pikenemist. See on puhas spekulatsioon.

Vt ka sektsiooni koosolekul muudetud punkt 1.5, kus väljendatakse muret tuumajaamade tegutsemisaja võimaliku pikenemise üle.

Hääletustulemus

Poolt: 50

Vastu: 67

Erapooletuid: 6

Punkt 4.6

Lisada punkti lõppu järgmine tekst:

„Komisjoni andmetel jätkub uraaniressursse kasutuse praeguse taseme püsides veel 85 aastaks. See näitaja on eri allikate andmetel erinev, varieerudes 85-500 aastani. Kuna kütuse kättesaadavus on oluline energia tarnekindluse seisukohalt, peaks komisjon esitama üksikasjalikumat teavet tuumakütuse kättesaadavuse kohta. Samas juhitakse veel kord tähelepanu sellele, et seisukohad uraaniressursside kättesaadavuse kohta erinevad märkimisväärselt.”

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Hääletustulemus

Poolt: 55

Vastu: 68

Erapooletuid: 0

Punkt 4.8

Muuta sõnastust järgmiselt:

„Seega on oluline võtta arvesse tuumaenergia väärtuslikku panust kasvuhoonegaaside tekke ärahoidmisse. Kasutatavat energialiikide kombinatsiooni arvestades hoitakse praeguse seisuga ELis tänu tuumaenergiale ära ligikaudu 600 miljonit tonni CO
  2
  aastas. Kogu maailma arvestuses ulatub sama näitaja umbes kahe miljardi tonnini. See võrdub praegu Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi CO
  2
  -heidete kogumahuga. Kui aga mõned liikmesriigid jätkavad kavandatud tuumajaamade tegevuse lõpetamist, tuleb suur osa Euroopa praegustest tuumaelektrijaamadest asendada teiste heitevabade energiaallikatega

  , samuti energiatõhusus- või kokkuhoiumeetmetega

  . Kui olemasolevaid tuumaelektrijaamasid ei asendata uutega nende elutsükli lõpus, tuleb tuumaenergia keskpikas perspektiivis asendada muude heitevabade energiaallikatega

  ja energiatõhusus- ja kokkuhoiumeetmetega
  .”

Motivatsioon

Meil tuleb kaaluda palju enamat kui vaid ühe energiatootja asendamist teisega. Komitee on sellele mitmeid kordi tähelepanu juhtinud.

Muudatusettepaneku esitaja märkus: palusin raportööril kinnitada ära hoitud CO2 koguseid, kuna töödokumendis on (koos allikaviitega) nimetatud 300 miljonit tonni. Kahjuks ei ole seda tehtud!

2

Hääletustulemus

Poolt: 61

Vastu: 61

Erapooletuid: 2

Punkt 4.9

Lisada punkti lõppu järgmine tekst:

„Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO
  2
  eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada majanduslikult vastuvõetaval viisil kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke. Samal ajal on aga ilmne, et tuumaenergia ja taastuvenergia kasvav osakaal tähendaks paremat kulutasuvust võitluses kliimamuutuse vastu.

  Teisest küljest tõendavad uurimused (Saksamaa riigikantselei uurimus Saksamaa kohta), et kliimaeesmärkide saavutamine on võimalik, ent see eeldab edasisi pingutusi energiatarbimise vähendamisel, tõhususe ning taastuvenergia kasutuse alal
  .”

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Hääletustulemus

Poolt: 58

Vastu: 65

Erapooletuid: 1

Punkt 4.11.1

Lisada uus punkt 4.11.1

„Komisjon sedastab, et „tuumaavariidega seonduvat vastutust reguleeritakse EL 15 liikmesriikides 1960. aasta Pariisi konventsiooniga, millega loodi tuumaavariide vastutuse ühtlustatud rahvusvaheline süsteem, millega on tootjate vastutuse määraks tuumaõnnetuste korral praegu kehtestatud 700 miljonit USA dollarit”. Komitee käsitab seda kaudse toetusena tuumaenergiale ja kutsub üles kohustama käitajaid sõlmima piisava ulatusega kindlustuskatte võimalike kahjude katmiseks.”

Motivatsioon

Uurimisrühma koosolekutel viitas raportöör sellele, et on vaja ja võimalik leida lahendus. Tekstist seda ei selgu. Just see ongi muudatusettepaneku eesmärk.

Märkus: Saksamaal on autode kohustuslik vastutuskindlustussumma 100 miljonit eurot, tuumaenergiajaamade puhul on see summa seevastu 700 miljonit USA dollarit, mis on naeruväärne, võrreldes potentsiaalse kahjuga!

Hääletustulemus

Poolt: 41

Vastu: 44

Erapooletuid: 3

Punkt 4.14

Muuta teksti järgmiselt:

„Kõige pakilisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise probleem, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. See on peamine küsimus, millega seondub mõju keskkonnale ja tervisele ning tuumaenergia kasutamise üldine aktsepteerimine. Uues tuumaenergia näidisprogrammis märgitakse, et ükski riik ei ole veel rakendanud pakutud lõpplahendust. Siiski on edusamme näha Soomes, kus on valitud ladustamiskoht, ning Rootsis ja Prantsusmaal, kus on tehtud olulisi algatusi ladustamiskoha valikuks.”

Motivatsioon

Tehnoloogiat kõnealuse probleemi lahendamiseks veel ei eksisteeri.

Hääletustulemus

Poolt: 55

Vastu: 69

Erapooletuid: 4

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/62

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Liinilaevanduskonverentsid — Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon”

KOM(2006) 869 lõplik — 2006/0308 (COD)

(2007/C 256/12)

20. märtsil 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 80 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega”.

Komitee juhatus tegi 14. veebruaril 2007 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust määras komitee täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) pearaportööriks dr Anna BREDIMA-SAVOPOULOU ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 86, erapooletuks jäi 3.

1.   Kokkuvõte

| 1.1 | Komitee nõustub ettepanekuga tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 tulenevalt liinilaevanduskonverentside grupierandit sätestava määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisest. Komitee märgib, et kõnealused kaks määrust moodustasid õiguspaketi. |
| --- | --- |

1.1

Komitee nõustub ettepanekuga tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 tulenevalt liinilaevanduskonverentside grupierandit sätestava määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisest. Komitee märgib, et kõnealused kaks määrust moodustasid õiguspaketi.

| 1.2 | Määruses (EMÜ) nr 954/79 käsitletakse seda, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendit (edaspidi „UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhend” või „toimimisjuhend”) käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega. Selles osas on märkimisväärne, et UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi on ratifitseerinud 81 riiki, sealhulgas maailmakaubanduse uued „vedurid” Hiina, India, Venemaa ja Brasiilia, samuti Austraalia, Kanada, Jaapan, Nigeeria, Mehhiko, Indoneesia, Saudi Araabia ja Singapur. Toimimisjuhendi on ratifitseerinud ka 16 ELi liikmesriiki. Liinilaevanduses veetakse 60 % rahvusvahelise kaubanduse koguväärtusest enamjaolt mahutites. Seega avaldab määruse (EMÜ) nr 954/79 (ja määruse (EMÜ) nr 4056/86) kehtetuks tunnistamine kahtlemata mõju, mida ei tohiks alahinnata. |
| --- | --- |

1.2

Määruses (EMÜ) nr 954/79 käsitletakse seda, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendit (edaspidi „UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhend” või „toimimisjuhend”) käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega. Selles osas on märkimisväärne, et UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi on ratifitseerinud 81 riiki, sealhulgas maailmakaubanduse uued „vedurid” Hiina, India, Venemaa ja Brasiilia, samuti Austraalia, Kanada, Jaapan, Nigeeria, Mehhiko, Indoneesia, Saudi Araabia ja Singapur. Toimimisjuhendi on ratifitseerinud ka 16 ELi liikmesriiki. Liinilaevanduses veetakse 60 % rahvusvahelise kaubanduse koguväärtusest enamjaolt mahutites. Seega avaldab määruse (EMÜ) nr 954/79 (ja määruse (EMÜ) nr 4056/86) kehtetuks tunnistamine kahtlemata mõju, mida ei tohiks alahinnata.

| 1.3 | Komitee kutsub komisjoni üles selgitama, milline on ELi liinilaevade rahvusvaheline õiguslik seisund pärast määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamist. Arvestades ELi tervikliku merenduspoliitika tähtsust ELi rolli jaoks maailmamajanduses ning laevanduse, sealhulgas ELi laevanduse tähtsust ELi ja kogu maailma kaubanduses, leiab EMSK, et kõnealuse kehtetuks tunnistamise menetlemiseks on vaja erilist tähelepanelikkust, samuti tuleb hoolikalt võtta arvesse tagajärgi nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil. Komitee on arvamusel, et komisjoni ettepanekus tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 ei võeta arvesse kaht järgmist parameetrit: a) kõnealune kehtetuks tunnistamine võib kaasa tuua ettevõtete diskrimineerimist, mida tuleks vältida (vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 12), ning b) ettevõtete (sealhulgas lähimereveoga tegelevate ettevõtete) konkurentsivõime, mida tuleks kaitsta (vastavalt muudetud Lissaboni strateegiale). |
| --- | --- |

1.3

Komitee kutsub komisjoni üles selgitama, milline on ELi liinilaevade rahvusvaheline õiguslik seisund pärast määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamist. Arvestades ELi tervikliku merenduspoliitika tähtsust ELi rolli jaoks maailmamajanduses ning laevanduse, sealhulgas ELi laevanduse tähtsust ELi ja kogu maailma kaubanduses, leiab EMSK, et kõnealuse kehtetuks tunnistamise menetlemiseks on vaja erilist tähelepanelikkust, samuti tuleb hoolikalt võtta arvesse tagajärgi nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil. Komitee on arvamusel, et komisjoni ettepanekus tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79 ei võeta arvesse kaht järgmist parameetrit: a) kõnealune kehtetuks tunnistamine võib kaasa tuua ettevõtete diskrimineerimist, mida tuleks vältida (vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 12), ning b) ettevõtete (sealhulgas lähimereveoga tegelevate ettevõtete) konkurentsivõime, mida tuleks kaitsta (vastavalt muudetud Lissaboni strateegiale).

| 1.4 | Kooskõlas oma varasemate arvamustega ja Euroopa Parlamendi arvamustega kutsub komitee komisjoni üles lahendama määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisest tulenevaid (poliitilisi, õiguslikke ja praktilisi) probleeme, vältimaks ebasoodsat mõju Euroopa huvidele laevanduse valdkonnas rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

1.4

Kooskõlas oma varasemate arvamustega ja Euroopa Parlamendi arvamustega kutsub komitee komisjoni üles lahendama määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisest tulenevaid (poliitilisi, õiguslikke ja praktilisi) probleeme, vältimaks ebasoodsat mõju Euroopa huvidele laevanduse valdkonnas rahvusvahelisel tasandil.

| 1.5 | Pärast ELi sadamatest väljuvate ja sinna saabuvate liinilaevanduskonverentside kehtetuks tunnistamist alates 18. oktoobrist 2008 liinilaevandusteenustele kehtima hakkavad suunised EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamiseks meretranspordile võimaldavad liinilaevanduse operaatoritel peamiselt teostada oma lepingute isehindamist konkurentsieeskirjade alusel. Seega leiab komitee, et on ebatõenäoline, et kõnealustes suunistes hakatakse käsitlema määruste (EMÜ) nr 4056/86 ja 954/79 kehtetuks tunnistamisest tulenevaid rahvusvahelisi (poliitilisi, õiguslikke ja praktilisi) probleeme. Komitee ja ka Euroopa Parlament on siiski oma eelnevates arvamustes korduvalt palunud komisjonil kõnealuseid probleeme analüüsida ja tulevikus uue süsteemi loomisel arvesse võtta. Komitee soovib seetõttu, et temaga konsulteeritaks aegsasti suuniste eelnõu osas, mis puudutab EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamist meretranspordile, ning soovib võimalust koostada sellekohane arvamus. |
| --- | --- |

1.5

Pärast ELi sadamatest väljuvate ja sinna saabuvate liinilaevanduskonverentside kehtetuks tunnistamist alates 18. oktoobrist 2008 liinilaevandusteenustele kehtima hakkavad suunised EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamiseks meretranspordile võimaldavad liinilaevanduse operaatoritel peamiselt teostada oma lepingute isehindamist konkurentsieeskirjade alusel. Seega leiab komitee, et on ebatõenäoline, et kõnealustes suunistes hakatakse käsitlema määruste (EMÜ) nr 4056/86 ja 954/79 kehtetuks tunnistamisest tulenevaid rahvusvahelisi (poliitilisi, õiguslikke ja praktilisi) probleeme. Komitee ja ka Euroopa Parlament on siiski oma eelnevates arvamustes korduvalt palunud komisjonil kõnealuseid probleeme analüüsida ja tulevikus uue süsteemi loomisel arvesse võtta. Komitee soovib seetõttu, et temaga konsulteeritaks aegsasti suuniste eelnõu osas, mis puudutab EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamist meretranspordile, ning soovib võimalust koostada sellekohane arvamus.

| 1.6 | Ehkki komitee nõustub määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamisega, ei mõista komitee, miks kehtetuks tunnistamise menetlusega on vaja kiirustada, veel enne kui liinilaevandust käsitlevat Euroopa uut poliitikat on jõutud korralikult hinnata ja käsitleda. |
| --- | --- |

1.6

Ehkki komitee nõustub määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamisega, ei mõista komitee, miks kehtetuks tunnistamise menetlusega on vaja kiirustada, veel enne kui liinilaevandust käsitlevat Euroopa uut poliitikat on jõutud korralikult hinnata ja käsitleda.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Konteiner-liinilaevandus mängib Euroopa majanduses olulist rolli. Konteinervedude regulaarliinid moodustavad veetava kauba väärtusest ligikaudu 40 % 25-liikmelise ELi väliskaubanduse merevedudest. Kolm maailma suurimat liinilaevandusettevõtet kuuluvad Euroopale. Aasiat ja Euroopat ühendavad laevateed koos Aasiat ja USAd ühendavate laevateedega on kõige olulisemad kaubateed (1). Peale selle on kogu maailmas umbes 150 rahvusvahelist liinilaevanduskonverentsi, millest 28 tegutsevad ELi või EList välja suunduvatel marsruutidel. Regulaarseid liinilaevandusteenuseid pakkuvaid ettevõtteid on muuhulgas järgmistes liikmesriikides: Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Ühendkuningriik, Balti riigid ja Küpros. Viimaste kättesaadavate andmete kohaselt (2) teenindavad liinid, sh laevanduskonverentsid rahvusvahelise merekaubanduse koguväärtusest 60 % ja meritsi transporditavast kaubast (5,9 mld tonnist) 25 %. |
| --- | --- |

2.1

Konteiner-liinilaevandus mängib Euroopa majanduses olulist rolli. Konteinervedude regulaarliinid moodustavad veetava kauba väärtusest ligikaudu 40 % 25-liikmelise ELi väliskaubanduse merevedudest. Kolm maailma suurimat liinilaevandusettevõtet kuuluvad Euroopale. Aasiat ja Euroopat ühendavad laevateed koos Aasiat ja USAd ühendavate laevateedega on kõige olulisemad kaubateed (1). Peale selle on kogu maailmas umbes 150 rahvusvahelist liinilaevanduskonverentsi, millest 28 tegutsevad ELi või EList välja suunduvatel marsruutidel. Regulaarseid liinilaevandusteenuseid pakkuvaid ettevõtteid on muuhulgas järgmistes liikmesriikides: Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Ühendkuningriik, Balti riigid ja Küpros. Viimaste kättesaadavate andmete kohaselt (2) teenindavad liinid, sh laevanduskonverentsid rahvusvahelise merekaubanduse koguväärtusest 60 % ja meritsi transporditavast kaubast (5,9 mld tonnist) 25 %.

| 2.2 | Ettepaneku eesmärk on tunnistada kehtetuks nõukogu 15. mai 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega. Ettepanek tuleneb määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisest, millega nähti ette liinilaevanduskonverentside grupierand pärast nõukogu 25. septembri 2006 määruse (EÜ) nr 1419/2006 vastuvõtmist. Määrusega muudetakse ka määrust (EÜ) nr 1/2003, laiendades selle rakendusala kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele. |
| --- | --- |

2.2

Ettepaneku eesmärk on tunnistada kehtetuks nõukogu 15. mai 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega. Ettepanek tuleneb määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisest, millega nähti ette liinilaevanduskonverentside grupierand pärast nõukogu 25. septembri 2006 määruse (EÜ) nr 1419/2006 vastuvõtmist. Määrusega muudetakse ka määrust (EÜ) nr 1/2003, laiendades selle rakendusala kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele.

| 2.3 | Liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendit käsitlev konventsioon (Genf, 6. aprill 1974) töötati välja ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) egiidi all eesmärgiga luua laevanduskonverentside jaoks ühtlustatud rahvusvaheline toimimisraamistik. UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhend võeti vastu, et vastata arengumaade õigustatud ootustele, et nende ettevõtetele võimaldataks suurem osalus liinilaevanduses veetavate lastide transportimisel. See oli arenenud riikide ja arengumaade pikaleveninud mitmepoolsete läbirääkimiste tulemus (3). Protektsionismi tendentside lämmatamiseks töötati välja valem, mille alusel jagatakse lastid eksportivate ja importivate riikide ettevõtete ning kolmandate riikide ettevõtete vahel. Määruse (EMÜ) nr 954/79 eesmärk oli viia toimimisjuhendi mehhanismid vastavusse EÜ asutamislepingu põhimõtetega. |
| --- | --- |

2.3

Liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendit käsitlev konventsioon (Genf, 6. aprill 1974) töötati välja ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) egiidi all eesmärgiga luua laevanduskonverentside jaoks ühtlustatud rahvusvaheline toimimisraamistik. UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhend võeti vastu, et vastata arengumaade õigustatud ootustele, et nende ettevõtetele võimaldataks suurem osalus liinilaevanduses veetavate lastide transportimisel. See oli arenenud riikide ja arengumaade pikaleveninud mitmepoolsete läbirääkimiste tulemus (3). Protektsionismi tendentside lämmatamiseks töötati välja valem, mille alusel jagatakse lastid eksportivate ja importivate riikide ettevõtete ning kolmandate riikide ettevõtete vahel. Määruse (EMÜ) nr 954/79 eesmärk oli viia toimimisjuhendi mehhanismid vastavusse EÜ asutamislepingu põhimõtetega.

| 2.4 | UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi on ratifitseerinud või sellega on ühinenud järgmised liikmesriigid: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Malta, Madalmaad, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik. Juhendiga on ühinenud ka Euroopa Majanduspiirkonna liige Norra. |
| --- | --- |

2.4

UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi on ratifitseerinud või sellega on ühinenud järgmised liikmesriigid: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Malta, Madalmaad, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik. Juhendiga on ühinenud ka Euroopa Majanduspiirkonna liige Norra.

| 2.5 | ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamise teemalises arutelus toonitas Euroopa Parlament kahes arvamuses (2005, 2006) järgmist: „Määruse (4) rakendamine (määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamine) loob kollisiooni, mis puudutab teatud liikmesriikide ühinemist UNCTAD liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendiga. On soovitatav, et liikmesriigid taganeksid juhendist, ehkki neid ei saa selleks kohustada. Arvestades olukorda, on tarvis kehtestada selgepiiriline menetlus võimalike rahvusvahelise õiguse konfliktide lahendamiseks. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile läbipaistva ülevaate kolmandate riikide (Hiina, USA, Kanada, Jaapan, Singapur ja India) positsioonist, mis puudutab ELi uut liinilaevandusteenuste poliitikat (ratifitseerimine, kohandamine, vastuseis, negatiivsed mõjud) ja nende valmidust oma süsteeme kohandada. Komisjon peaks põhjalikult uurima UNCTAD toimimisjuhendi tühistamise kaubanduslikke ja poliitilisi mõjusid. Komisjon peaks uurima, kas on vaja muuta või tühistada muid ELi õigusakte, nagu näiteks 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86, mis rakendas liikmesriikide vahelistele ning liikmesriikide ja kolmandate maade vahelistele mereveoteenustele vabaduse põhimõtet (5).” Lisaks „kutsub Euroopa Parlament komisjoni üles (6) mitte tühistama määruse (EMÜ) nr 4056/86 artiklit 9 (mis näeb ette läbirääkimisi, juhul kui ilmneb konflikt ühenduse õigusaktide ja kolmandate maade õigusaktide vahel), eriti arvestades komisjoni kavatsust vaadata läbi konkurentsiõigus meretranspordi osas.” Euroopa Parlamendi soovitustest hoolimata on artikkel 9 koos määrusega (EMÜ) nr 4056/86 siiski tühistatud, samuti näib veel puuduvat nõutud põhjalik hinnang ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi tühistamise õigusliku ja poliitilise mõju kohta. |
| --- | --- |

2.5

ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamise teemalises arutelus toonitas Euroopa Parlament kahes arvamuses (2005, 2006) järgmist: „Määruse (4) rakendamine (määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamine) loob kollisiooni, mis puudutab teatud liikmesriikide ühinemist UNCTAD liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendiga. On soovitatav, et liikmesriigid taganeksid juhendist, ehkki neid ei saa selleks kohustada. Arvestades olukorda, on tarvis kehtestada selgepiiriline menetlus võimalike rahvusvahelise õiguse konfliktide lahendamiseks. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile läbipaistva ülevaate kolmandate riikide (Hiina, USA, Kanada, Jaapan, Singapur ja India) positsioonist, mis puudutab ELi uut liinilaevandusteenuste poliitikat (ratifitseerimine, kohandamine, vastuseis, negatiivsed mõjud) ja nende valmidust oma süsteeme kohandada. Komisjon peaks põhjalikult uurima UNCTAD toimimisjuhendi tühistamise kaubanduslikke ja poliitilisi mõjusid. Komisjon peaks uurima, kas on vaja muuta või tühistada muid ELi õigusakte, nagu näiteks 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86, mis rakendas liikmesriikide vahelistele ning liikmesriikide ja kolmandate maade vahelistele mereveoteenustele vabaduse põhimõtet (5).” Lisaks „kutsub Euroopa Parlament komisjoni üles (6) mitte tühistama määruse (EMÜ) nr 4056/86 artiklit 9 (mis näeb ette läbirääkimisi, juhul kui ilmneb konflikt ühenduse õigusaktide ja kolmandate maade õigusaktide vahel), eriti arvestades komisjoni kavatsust vaadata läbi konkurentsiõigus meretranspordi osas.” Euroopa Parlamendi soovitustest hoolimata on artikkel 9 koos määrusega (EMÜ) nr 4056/86 siiski tühistatud, samuti näib veel puuduvat nõutud põhjalik hinnang ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi tühistamise õigusliku ja poliitilise mõju kohta.

| 2.6 | EMSK arutas ka määruse nr 4056/86 (ELi liinilaevanduskonverentside süsteem) tühistamist ning võttis vastu kaks sellekohast arvamust, nimelt 2004. ja 2006. aastal. 2006. aastal jäi komitee oma seisukoha juurde, et näha, kas välja pakutud määruse nr 4056/86 tühistamisel on jätkusuutlik mõju. Arvamuses öeldi, et „laevanduskonverentside süsteemi reguleeritakse ikka veel mitme- ja kahepoolsete lepingutega, mille osalised on ELi liikmesriigid ja ühendus”. Lisaks märkis EMSK, et „komisjon tunnistab, et kõnealuste kokkulepete tõttu tuleks määruse nr 4056/86 nimetatud sätete (st artikli 1 lõike 3 punktid b ja c, artiklid 3–8 ja artikkel 26) kehtetuks tunnistamist kahe aasta võrra edasi lükata, et denonsseerida või läbi vaadata kõnealused kokkulepped kolmandate riikidega”. Komitee oli seisukohal, et „komisjon peaks määruse nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisel võtma arvesse ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted moodustavad Euroopa Liidu majanduse selgroo ning neil on oluline roll uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis. Turud peaksid olema jätkuvalt avatud praegusele ja potentsiaalsele konkurentsile, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega liinilaevanduse operaatoritele”. Komitee jäi lõpuks seisukohale, et „kuigi konsolideerimisel võib olla positiivne mõju Euroopa Liidu tööstusele (suurem tõhusus, mastaabisääst, väiksemad kulud), tuleb tähelepanelikult jälgida, et määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise tagajärjel tekkida võiva konsolideerimise tagajärjel ei väheneks asjaomastel turgudel osalejate arv, st ei väheneks konkurents”. |
| --- | --- |

2.6

EMSK arutas ka määruse nr 4056/86 (ELi liinilaevanduskonverentside süsteem) tühistamist ning võttis vastu kaks sellekohast arvamust, nimelt 2004. ja 2006. aastal. 2006. aastal jäi komitee oma seisukoha juurde, et näha, kas välja pakutud määruse nr 4056/86 tühistamisel on jätkusuutlik mõju. Arvamuses öeldi, et „laevanduskonverentside süsteemi reguleeritakse ikka veel mitme- ja kahepoolsete lepingutega, mille osalised on ELi liikmesriigid ja ühendus”. Lisaks märkis EMSK, et „komisjon tunnistab, et kõnealuste kokkulepete tõttu tuleks määruse nr 4056/86 nimetatud sätete (st artikli 1 lõike 3 punktid b ja c, artiklid 3–8 ja artikkel 26) kehtetuks tunnistamist kahe aasta võrra edasi lükata, et denonsseerida või läbi vaadata kõnealused kokkulepped kolmandate riikidega”. Komitee oli seisukohal, et „komisjon peaks määruse nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisel võtma arvesse ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted moodustavad Euroopa Liidu majanduse selgroo ning neil on oluline roll uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis. Turud peaksid olema jätkuvalt avatud praegusele ja potentsiaalsele konkurentsile, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega liinilaevanduse operaatoritele”. Komitee jäi lõpuks seisukohale, et „kuigi konsolideerimisel võib olla positiivne mõju Euroopa Liidu tööstusele (suurem tõhusus, mastaabisääst, väiksemad kulud), tuleb tähelepanelikult jälgida, et määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise tagajärjel tekkida võiva konsolideerimise tagajärjel ei väheneks asjaomastel turgudel osalejate arv, st ei väheneks konkurents”.

3.   Komisjoni ettepanek

| 3.1 | Välja pakutud määrus sisaldab ainult kaht artiklit: artikkel 1, millega tühistatakse määrus (EMÜ) nr 954/79, ning artikkel 2, milles käsitletakse uue määruse jõustumist 18. oktoobril 2008. |
| --- | --- |

3.1

Välja pakutud määrus sisaldab ainult kaht artiklit: artikkel 1, millega tühistatakse määrus (EMÜ) nr 954/79, ning artikkel 2, milles käsitletakse uue määruse jõustumist 18. oktoobril 2008.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | EMSK on merevedudele ja eriti liinilaevanduskonverentsidele kohaldatavate konkurentsieeskirjade küsimust hoolikalt jälginud üle kahe aastakümne, seepärast avaldati liinilaevanduskonverentside grupierandi tagasilükkamise eeliste teemal erinevaid seisukohti. Pärast määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamist määrusega (EMÜ) 1419/2006 keelati siiski ELi sadamatest väljuvad ja sinna saabuvad liinilaevanduskonverentsid alates 18. oktoobrist 2008. |
| --- | --- |

4.1

EMSK on merevedudele ja eriti liinilaevanduskonverentsidele kohaldatavate konkurentsieeskirjade küsimust hoolikalt jälginud üle kahe aastakümne, seepärast avaldati liinilaevanduskonverentside grupierandi tagasilükkamise eeliste teemal erinevaid seisukohti. Pärast määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamist määrusega (EMÜ) 1419/2006 keelati siiski ELi sadamatest väljuvad ja sinna saabuvad liinilaevanduskonverentsid alates 18. oktoobrist 2008.

| 4.2 | Määrused (EMÜ) nr 4056/86 ja 954/79 moodustavad õiguspaketi. Neist viimane võeti vastu seetõttu, et teatud liikmesriigid ratifitseerisid UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi. Seega kaasnes määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisega vajadus tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79. Ehkki EMSK oli alguses määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise vastu, oli komitee hiljem sunnitud andma oma heakskiidu, kuid hoiatas samas ka tagajärgede eest. Eelöeldust lähtuvalt on EMSK sunnitud nõustuma ettepanekuga tunnistada kehtetuks ka määrus (EMÜ) nr 954/79, et lihtsustada ELi õigusakte. Nagu ka määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise puhul, soovib EMSK siiski järjekordselt rõhutada vajadust tõsiselt kaaluda määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamisega kaasnevaid võimalikke õiguslikke ja/või poliitilisi tagajärgi (ning võimalikke ebasoodsaid mõjusid). Siiski tundub komiteele, et ettepanekus tunnistada määrus (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks puudub järjekordselt hinnang kehtetuks tunnistamisega kaasnevatele võimalikele poliitilistele, õiguslikele ja praktilistele probleemidele. Seadmata kahtluse alla kehtetuks tunnistamise vajadust, mis on määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise tõttu vältimatu, jääb komitee siiski seisukohale ning rõhutab veel kord, et EL peaks pöörama asjakohast tähelepanu kõigile võimalikele tagajärgedele, nii poliitilistele, õiguslikele kui praktilistele. |
| --- | --- |

4.2

Määrused (EMÜ) nr 4056/86 ja 954/79 moodustavad õiguspaketi. Neist viimane võeti vastu seetõttu, et teatud liikmesriigid ratifitseerisid UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi. Seega kaasnes määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamisega vajadus tunnistada kehtetuks määrus (EMÜ) nr 954/79. Ehkki EMSK oli alguses määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise vastu, oli komitee hiljem sunnitud andma oma heakskiidu, kuid hoiatas samas ka tagajärgede eest. Eelöeldust lähtuvalt on EMSK sunnitud nõustuma ettepanekuga tunnistada kehtetuks ka määrus (EMÜ) nr 954/79, et lihtsustada ELi õigusakte. Nagu ka määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise puhul, soovib EMSK siiski järjekordselt rõhutada vajadust tõsiselt kaaluda määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamisega kaasnevaid võimalikke õiguslikke ja/või poliitilisi tagajärgi (ning võimalikke ebasoodsaid mõjusid). Siiski tundub komiteele, et ettepanekus tunnistada määrus (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks puudub järjekordselt hinnang kehtetuks tunnistamisega kaasnevatele võimalikele poliitilistele, õiguslikele ja praktilistele probleemidele. Seadmata kahtluse alla kehtetuks tunnistamise vajadust, mis on määruse (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistamise tõttu vältimatu, jääb komitee siiski seisukohale ning rõhutab veel kord, et EL peaks pöörama asjakohast tähelepanu kõigile võimalikele tagajärgedele, nii poliitilistele, õiguslikele kui praktilistele.

| 4.3 | UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendit ja liinilaevanduskonverentside kontseptsiooni mainitakse ELi poolt vastu võetud ühenduse õigustikus ja teistes õigusaktides. Näiteks moodustab see põhiosa määrustest (EMÜ) nr 4055/86 ja 4058/86 (7) ning määrusest (EÜ) nr 823/2000 liinilaevanduskonsortsiumide kohta. Toimimisjuhendit mainitakse eraldi ka mõnes kahepoolses lepingus, nagu ELi ja Venemaa vaheline kokkulepe (artikli 39 lõike 1 punkt a) ning 2005. aastal sõlmitud ELi ja Alžeeria vaheline kokkulepe (artikli 34 lõige 3). |
| --- | --- |

4.3

UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendit ja liinilaevanduskonverentside kontseptsiooni mainitakse ELi poolt vastu võetud ühenduse õigustikus ja teistes õigusaktides. Näiteks moodustab see põhiosa määrustest (EMÜ) nr 4055/86 ja 4058/86 (7) ning määrusest (EÜ) nr 823/2000 liinilaevanduskonsortsiumide kohta. Toimimisjuhendit mainitakse eraldi ka mõnes kahepoolses lepingus, nagu ELi ja Venemaa vaheline kokkulepe (artikli 39 lõike 1 punkt a) ning 2005. aastal sõlmitud ELi ja Alžeeria vaheline kokkulepe (artikli 34 lõige 3).

| 4.4 | Määrust (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistades märkis Euroopa Komisjon, et ta avaldab suunised, selgitamaks meretranspordile, sh liinilaevandusteenustele kehtestatud EÜ konkurentsieeskirju. Kõnealused suunised peaksid aitama liinilaevade operaatoritel pärast 18. oktoobrit 2008 (st kuupäeva, millest alates keelatakse liinilaevanduskonverentsid liinidel nii Euroopa Liitu kui Euroopa Liidust välja) teostada oma lepingute isehindamist vastavalt ELi konkurentsieeskirjadele (asutamislepingu artiklid 81–82). Jääb üle ära oodata, kas kõnealused suunised sisaldavad lahendusi määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamisest tulenevatele võimalikele õiguslikele probleemidele rahvusvahelisel tasandil. Komitee mõistab, et suuniste eelnõu on väga üldise iseloomuga ning seetõttu puudub nõutud õiguskindlus, et laevandus peab teostama isehindamist. Mõistetav on ka, et suuniste eelnõus ei käsitleta määruste (EMÜ) nr 4056/86 ja 954/79 kehtetuks tunnistamise mõju rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu soovib EMSK, et temaga konsulteeritaks aegsasti, võimaldamaks edasiste arengute tähelepanelikku jälgimist ja vajadusel abi osutamist ja/või asjatundjate abi lõplike suuniste koostamise protsessis. |
| --- | --- |

4.4

Määrust (EMÜ) nr 4056/86 kehtetuks tunnistades märkis Euroopa Komisjon, et ta avaldab suunised, selgitamaks meretranspordile, sh liinilaevandusteenustele kehtestatud EÜ konkurentsieeskirju. Kõnealused suunised peaksid aitama liinilaevade operaatoritel pärast 18. oktoobrit 2008 (st kuupäeva, millest alates keelatakse liinilaevanduskonverentsid liinidel nii Euroopa Liitu kui Euroopa Liidust välja) teostada oma lepingute isehindamist vastavalt ELi konkurentsieeskirjadele (asutamislepingu artiklid 81–82). Jääb üle ära oodata, kas kõnealused suunised sisaldavad lahendusi määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamisest tulenevatele võimalikele õiguslikele probleemidele rahvusvahelisel tasandil. Komitee mõistab, et suuniste eelnõu on väga üldise iseloomuga ning seetõttu puudub nõutud õiguskindlus, et laevandus peab teostama isehindamist. Mõistetav on ka, et suuniste eelnõus ei käsitleta määruste (EMÜ) nr 4056/86 ja 954/79 kehtetuks tunnistamise mõju rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu soovib EMSK, et temaga konsulteeritaks aegsasti, võimaldamaks edasiste arengute tähelepanelikku jälgimist ja vajadusel abi osutamist ja/või asjatundjate abi lõplike suuniste koostamise protsessis.

| 4.5 | EMSK arvates seisneb põhiküsimus, mida tuleks käsitleda, selles, kas määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamine toob UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi ratifitseerinud või sellega ühinenud ELi liikmesriikidele kaasa õigusliku kohustuse see denonsseerida. Komitee märgib, et Euroopa Komisjon ei ole kõnealust teemat määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamise ettepaneku seletuskirjas käsitlenud. Tundub siiski, et komisjoni seisukoha kohaselt ei ole toimimisjuhendi ratifitseerinud või sellega ühinenud liikmesriikidel juriidilist kohustust toimimisjuhend denonsseerida. Sellisel juhul näeks määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamise järgne õigusmaastik välja järgmine: ELi liikmesriigid ei pea juhendit denonsseerima, kuid nad ei saa seda enam rakendada Euroopa Liitu ja Euroopa Liidust välja suunduvatele liinidele. Juhend on siiski jätkuvalt kohaldatav teistel kontinentidel. Samas ei ole ELi liikmesriikidel, kes ei ole veel toimimisjuhendit ratifitseerinud, pärast 18. oktoobrit 2008 selleks enam õigust, nagu selgitatakse määruse (EMÜ) nr 954/59 kehtetuks tunnistamise ettepaneku seletuskirjas ning sätestatakse ettepaneku 5. põhjenduses. Seega kui liikmesriik, kes ei ole UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi lepinguosaline, sooviks sellega ühineda, et kaitsta oma ELi välistel kaubateedel tegutsevate ettevõtete huve, oleks ühinemine välistatud. |
| --- | --- |

4.5

EMSK arvates seisneb põhiküsimus, mida tuleks käsitleda, selles, kas määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamine toob UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi ratifitseerinud või sellega ühinenud ELi liikmesriikidele kaasa õigusliku kohustuse see denonsseerida. Komitee märgib, et Euroopa Komisjon ei ole kõnealust teemat määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamise ettepaneku seletuskirjas käsitlenud. Tundub siiski, et komisjoni seisukoha kohaselt ei ole toimimisjuhendi ratifitseerinud või sellega ühinenud liikmesriikidel juriidilist kohustust toimimisjuhend denonsseerida. Sellisel juhul näeks määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamise järgne õigusmaastik välja järgmine: ELi liikmesriigid ei pea juhendit denonsseerima, kuid nad ei saa seda enam rakendada Euroopa Liitu ja Euroopa Liidust välja suunduvatele liinidele. Juhend on siiski jätkuvalt kohaldatav teistel kontinentidel. Samas ei ole ELi liikmesriikidel, kes ei ole veel toimimisjuhendit ratifitseerinud, pärast 18. oktoobrit 2008 selleks enam õigust, nagu selgitatakse määruse (EMÜ) nr 954/59 kehtetuks tunnistamise ettepaneku seletuskirjas ning sätestatakse ettepaneku 5. põhjenduses. Seega kui liikmesriik, kes ei ole UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi lepinguosaline, sooviks sellega ühineda, et kaitsta oma ELi välistel kaubateedel tegutsevate ettevõtete huve, oleks ühinemine välistatud.

| 4.6 | Seda konteksti arvestades võib pärast 18. oktoobrit 2008 ilmneda järgmine õiguslik paradoks: liikmesriikide ettevõtted, mis on toimimisjuhendi lepinguosalised, kuid ei denonsseeri toimimisjuhendit, saavad ikka kasu selle sätetest, mis puudutavad kolmanda riigi välisvedajate, kõrvalseisjate õigusi, nagu on sätestatud artikli 2 punkti 4 alapunktides a ja b ning resolutsioonis nr 2. Teisalt ei saa toimimisjuhendi sätetest kasu nende liikmesriikide ettevõtted, kes ei ole toimimisjuhendi lepinguosalised ning kellel ei lubata toimimisjuhendit pärast 18. oktoobrit 2007 enam ratifitseerida ega sellega ühineda. Sellest tulenevalt tõstatuvad järgmised küsimused: kas on võimalik vastu võtta ettepanek, mis tähendaks ELi ettevõtete vahel vahetegemist, mis on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 12? Kas selline olukord jätaks avaldamata mõju ELi ettevõtete konkurentsivõimele Euroopas ja kogu maailmale, mis oleks vastuolus uuendatud Lissaboni strateegiaga? Kas selline olukord ei illustreeri vajadust horisontaalse lähenemise järele ELi poliitikas, eriti meretransporti puudutavas transpordi- ja konkurentsipoliitikas, nagu nähakse ette rohelises raamatus Euroopa Liidu tulevase poliitika kohta ookeanide küsimuses? |
| --- | --- |

4.6

Seda konteksti arvestades võib pärast 18. oktoobrit 2008 ilmneda järgmine õiguslik paradoks: liikmesriikide ettevõtted, mis on toimimisjuhendi lepinguosalised, kuid ei denonsseeri toimimisjuhendit, saavad ikka kasu selle sätetest, mis puudutavad kolmanda riigi välisvedajate, kõrvalseisjate õigusi, nagu on sätestatud artikli 2 punkti 4 alapunktides a ja b ning resolutsioonis nr 2. Teisalt ei saa toimimisjuhendi sätetest kasu nende liikmesriikide ettevõtted, kes ei ole toimimisjuhendi lepinguosalised ning kellel ei lubata toimimisjuhendit pärast 18. oktoobrit 2007 enam ratifitseerida ega sellega ühineda. Sellest tulenevalt tõstatuvad järgmised küsimused: kas on võimalik vastu võtta ettepanek, mis tähendaks ELi ettevõtete vahel vahetegemist, mis on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 12? Kas selline olukord jätaks avaldamata mõju ELi ettevõtete konkurentsivõimele Euroopas ja kogu maailmale, mis oleks vastuolus uuendatud Lissaboni strateegiaga? Kas selline olukord ei illustreeri vajadust horisontaalse lähenemise järele ELi poliitikas, eriti meretransporti puudutavas transpordi- ja konkurentsipoliitikas, nagu nähakse ette rohelises raamatus Euroopa Liidu tulevase poliitika kohta ookeanide küsimuses?

| 4.7 | EMSK kutsub ELi tungivalt üles mitte alahindama liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamisest tulenevat mõju rahvusvahelisel tasandil. Komitee märgib, et teised riigid säilitavad praegu oma monopolivastase immuniteedi süsteemi. Mõned kolmandad riigid on väljendanud muret seoses ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamisega. Siinkohal võib viidata Aasia laevaomanike foorumile (Bussan, Korea 29.5.2007):
  „Liikmed tegid tähelepanekuid hiljutiste arengute kohta Austraalias, Hiinas, Hongkongis, Jaapanis ja Singapuris, kuid mainisid murelikult ELi otsust tunnistada kehtetuks liinilaevanduskonverentside grupierand. Esindajad kinnitasid ASFi pikaajalist seisukohta, et monopolidevastase immuniteedi süsteem on laevanduse käekäigu jaoks asendamatu väärtusega, samuti mõjutab see laevanduse võimet innustada rahvusvahelise kaubanduse kasvavate nõudmiste rahuldamiseks vajalikke investeeringuid. Süsteem toob kasu kogu kaubandusele. Jõuti kokkuleppele, et ettevõtted teevad pidevaid jõupingutusi veenmaks seotud osapooli, nt lastisaatjaid ja valitsusi, et ettevõtete vahelised lepingud mängivad kaubanduse edendamisel olulist rolli. ASF märkis, et ASFi liikmesorganisatsioonid, eelkõige KSA, JSA ja SSA, esitasid Euroopa Komisjonile ja asjakohastele asutustele kirjalikud esildised, kus nad väljendasid vastuseisu monopolidevastase immuniteedi süsteemi tühistamisele. KSA sai komisjonilt vastuse, mille kohaselt komisjon tunnistab kehtetuks määruse (EMÜ) nr 4056/86, kuid kavatseb välja töötada alternatiivi ning jätta samaks konsortsiumimäärus, mis on üks kahest monopolivastase immuniteedi süsteemide teljest.” EMSK võtab Aasia laevaomanike foorumi avalduse arvesse. Kõnealune avaldus, nagu ka mitmed komitee ja Euroopa Parlamendi tehtud samalaadsed üleskutsed, näitab vajadust hinnata — või siis vähemalt piisavalt käsitleda — ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamise rahvusvahelisi mõjusid rahvusvahelisel tasandil ning globaalsele majandusele. |
| --- | --- |

4.7

EMSK kutsub ELi tungivalt üles mitte alahindama liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamisest tulenevat mõju rahvusvahelisel tasandil. Komitee märgib, et teised riigid säilitavad praegu oma monopolivastase immuniteedi süsteemi. Mõned kolmandad riigid on väljendanud muret seoses ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamisega. Siinkohal võib viidata Aasia laevaomanike foorumile (Bussan, Korea 29.5.2007):

„Liikmed tegid tähelepanekuid hiljutiste arengute kohta Austraalias, Hiinas, Hongkongis, Jaapanis ja Singapuris, kuid mainisid murelikult ELi otsust tunnistada kehtetuks liinilaevanduskonverentside grupierand. Esindajad kinnitasid ASFi pikaajalist seisukohta, et monopolidevastase immuniteedi süsteem on laevanduse käekäigu jaoks asendamatu väärtusega, samuti mõjutab see laevanduse võimet innustada rahvusvahelise kaubanduse kasvavate nõudmiste rahuldamiseks vajalikke investeeringuid. Süsteem toob kasu kogu kaubandusele. Jõuti kokkuleppele, et ettevõtted teevad pidevaid jõupingutusi veenmaks seotud osapooli, nt lastisaatjaid ja valitsusi, et ettevõtete vahelised lepingud mängivad kaubanduse edendamisel olulist rolli. ASF märkis, et ASFi liikmesorganisatsioonid, eelkõige KSA, JSA ja SSA, esitasid Euroopa Komisjonile ja asjakohastele asutustele kirjalikud esildised, kus nad väljendasid vastuseisu monopolidevastase immuniteedi süsteemi tühistamisele. KSA sai komisjonilt vastuse, mille kohaselt komisjon tunnistab kehtetuks määruse (EMÜ) nr 4056/86, kuid kavatseb välja töötada alternatiivi ning jätta samaks konsortsiumimäärus, mis on üks kahest monopolivastase immuniteedi süsteemide teljest.” EMSK võtab Aasia laevaomanike foorumi avalduse arvesse. Kõnealune avaldus, nagu ka mitmed komitee ja Euroopa Parlamendi tehtud samalaadsed üleskutsed, näitab vajadust hinnata — või siis vähemalt piisavalt käsitleda — ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamise rahvusvahelisi mõjusid rahvusvahelisel tasandil ning globaalsele majandusele.

| 4.8 | Seoses eelselgitatuga on komitee kindlal arvamusel, et kõnealust teemat ei saa käsitleda üksnes konkurentsieeskirjade seisukohalt. ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi ning seega ka määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamise poliitilist ja meretranspordipoliitilist tähendust ei saa alahinnata. Seetõttu ei mõista EMSK, miks komisjon kiirustab ettepanekuga tunnistada määrus (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks, kuna meretranspordi konkurentsieeskirjade ning eelkõige liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamise tagajärgi rahvusvahelisel tasandil ei ole veel korralikult arutatud, ehkki seda on korduvalt palutud, sh ka komitee poolt. |
| --- | --- |

4.8

Seoses eelselgitatuga on komitee kindlal arvamusel, et kõnealust teemat ei saa käsitleda üksnes konkurentsieeskirjade seisukohalt. ELi liinilaevanduskonverentside süsteemi ning seega ka määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamise poliitilist ja meretranspordipoliitilist tähendust ei saa alahinnata. Seetõttu ei mõista EMSK, miks komisjon kiirustab ettepanekuga tunnistada määrus (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks, kuna meretranspordi konkurentsieeskirjade ning eelkõige liinilaevanduskonverentside süsteemi kehtetuks tunnistamise tagajärgi rahvusvahelisel tasandil ei ole veel korralikult arutatud, ehkki seda on korduvalt palutud, sh ka komitee poolt.

5.   Erimärkused

| 5.1 | Võttes arvesse liinilaevanduse toimimisjuhendi ratifitseerimiste praegust seisu, märgib EMSK, et komisjoni esitatud määruse ettepaneku (määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamiseks) seletuskirjas nimetatakse UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi lepinguosalistena 13 ELi liikmesriiki, pärast toimimisjuhendi ratifitseerimist Rumeenia, Bulgaaria ja Malta poolt on lepinguosalisi tegelikult aga 16.
  Määrusega (EMÜ) nr 954/79 sätestati teatud reservatsioonid, kaitsmaks muuhulgas kolmanda riigi laevandusettevõtete (kolmanda riigi välisvedajate) huve. Ettepanekuga tunnistada kõnealune määrus kehtetuks ei ole sellised kaitsemeetmed aga enam tagatud. Selles suhtes ei tohiks teiste (liinilaevanduse toimimisjuhendit kohaldavate) kontinentide vahel liiklevate ELi ettevõtete liinilaevandusalaseid huve alahinnata. Samuti on märkimisväärne, et UNCTAD liinilaevanduse toimimiskoodi on ratifitseerinud 81 riiki, sealhulgas maailmakaubanduse uued „vedurid” Hiina, India, Venemaa ja Brasiilia, samuti Indoneesia, Mehhiko, Nigeeria, Saudi Araabia, Austraalia, Kanada, Jaapan ja Singapur. |
| --- | --- |

5.1

Võttes arvesse liinilaevanduse toimimisjuhendi ratifitseerimiste praegust seisu, märgib EMSK, et komisjoni esitatud määruse ettepaneku (määruse (EMÜ) nr 954/79 kehtetuks tunnistamiseks) seletuskirjas nimetatakse UNCTAD liinilaevanduse toimimisjuhendi lepinguosalistena 13 ELi liikmesriiki, pärast toimimisjuhendi ratifitseerimist Rumeenia, Bulgaaria ja Malta poolt on lepinguosalisi tegelikult aga 16.

Määrusega (EMÜ) nr 954/79 sätestati teatud reservatsioonid, kaitsmaks muuhulgas kolmanda riigi laevandusettevõtete (kolmanda riigi välisvedajate) huve. Ettepanekuga tunnistada kõnealune määrus kehtetuks ei ole sellised kaitsemeetmed aga enam tagatud. Selles suhtes ei tohiks teiste (liinilaevanduse toimimisjuhendit kohaldavate) kontinentide vahel liiklevate ELi ettevõtete liinilaevandusalaseid huve alahinnata. Samuti on märkimisväärne, et UNCTAD liinilaevanduse toimimiskoodi on ratifitseerinud 81 riiki, sealhulgas maailmakaubanduse uued „vedurid” Hiina, India, Venemaa ja Brasiilia, samuti Indoneesia, Mehhiko, Nigeeria, Saudi Araabia, Austraalia, Kanada, Jaapan ja Singapur.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Global Insighti lõpparuanne konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta liinilaevandusele, oktoober 2005.

1

Global Insight

(2)  (UNCTAD — 2003, Clarksons — 2003).

2

(3)  EMSK arvamus ELT C 157, 28.6.2005.

3

(4)  Euroopa Parlamendi aruanne A6-0217/2006, 22.6.2006.

4

(5)  EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1.

5

(6)  Euroopa Parlamendi aruanne A6-0314/2005, 24.10.2005.

6

(7)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86, 22. detsember 1986, teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos põhineb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendil. Artikli 4 lõike 1 punktides a ja b sätestatakse olemasolev lasti jagamise kord, viidates seejuures otseselt liinilaevanduse toimimisjuhendile. Ka määrus (EMÜ) nr 4058/86, 22. detsember 1986, kooskõlastatud tegevuse kohta ookeanikaubanduses vaba juurdepääsu tagamiseks mereveostele põhineb liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendil. Kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatakse meetmed vastavalt toimimisjuhendiga seotud laevateedel ja sellega mitte seotud laevateedel. EÜT L 378, 31.12.1986, lk 4.

7

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Raadiosagedustuvastus (RFID)”

(2007/C 256/13)

26. veebruaril 2007 saadetud kirjas palus Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel järgmises küsimuses: „Raadiosagedustuvastus (RFID)”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007. Raportöör oli Peter MORGAN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Raadiosagedustuvastus on mõjukas tehnoloogia, mis muutub aja jooksul väga oluliseks. Selle praegused ja tulevased rakendused võivad positiivselt parandada mitmeid erinevaid äritegevusi nii avalikus kui erasektoris ning tuua märkimisväärset kasu nii üksikisikutele kui ettevõtetele. Samuti on sel potentsiaali edendada internetirakenduste massilist arengut, tehes võimalikuks selle, mida üks ÜRO agentuur on kirjeldanud „asjade Internetina”. Ent kui raadiosagedustuvastus ei ole hoolika kontrolli all, võib see ka rikkuda eraelu puutumatust, kodanikuvabadusi ja ohustada üksikisikute või ettevõtete turvalisust. |
| --- | --- |

1.1

Raadiosagedustuvastus on mõjukas tehnoloogia, mis muutub aja jooksul väga oluliseks. Selle praegused ja tulevased rakendused võivad positiivselt parandada mitmeid erinevaid äritegevusi nii avalikus kui erasektoris ning tuua märkimisväärset kasu nii üksikisikutele kui ettevõtetele. Samuti on sel potentsiaali edendada internetirakenduste massilist arengut, tehes võimalikuks selle, mida üks ÜRO agentuur on kirjeldanud „asjade Internetina”. Ent kui raadiosagedustuvastus ei ole hoolika kontrolli all, võib see ka rikkuda eraelu puutumatust, kodanikuvabadusi ja ohustada üksikisikute või ettevõtete turvalisust.

| 1.2 | Teatise täispealkiri on „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas”. Komisjon on pidanud laiaulatuslikke konsultatsioone, mis olid kõnealuse teatise aluseks. Nüüd on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel palutud koostada ettevalmistav arvamus. Aasta lõpul teeb komisjon liikmesriikidele soovituse teatise kohta saadud vastuste põhjal. Kuna ükskõik millise õigusakti koostamine võtaks kauem aega, tuleb õigusakt hiljem. Seetõttu peaks käesolev arvamus keskenduma soovituse sisule. |
| --- | --- |

1.2

Teatise täispealkiri on „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas”. Komisjon on pidanud laiaulatuslikke konsultatsioone, mis olid kõnealuse teatise aluseks. Nüüd on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel palutud koostada ettevalmistav arvamus. Aasta lõpul teeb komisjon liikmesriikidele soovituse teatise kohta saadud vastuste põhjal. Kuna ükskõik millise õigusakti koostamine võtaks kauem aega, tuleb õigusakt hiljem. Seetõttu peaks käesolev arvamus keskenduma soovituse sisule.

| 1.3 | Soovituste koostamise hõlbustamiseks on komisjon otsustanud luua sidusrühmade kogu. Komitee tervitaks võimalust tutvustada käesolevat arvamust sidusrühmade kogule. |
| --- | --- |

1.3

Soovituste koostamise hõlbustamiseks on komisjon otsustanud luua sidusrühmade kogu. Komitee tervitaks võimalust tutvustada käesolevat arvamust sidusrühmade kogule.

| 1.4 | Komitee toetab komisjoni esitatud meetmeid raadiospektri, standardite, tervishoiu, turvalisuse ja keskkonna valdkonnas. Komitee rõhutab, et standardite foorumil on kiiresti vaja tagada tõhus esindatus. |
| --- | --- |

1.4

Komitee toetab komisjoni esitatud meetmeid raadiospektri, standardite, tervishoiu, turvalisuse ja keskkonna valdkonnas. Komitee rõhutab, et standardite foorumil on kiiresti vaja tagada tõhus esindatus.

| 1.5 | Kuna komisjon avaldab oma soovituse liikmesriikidele käesoleva aasta lõpul, siis eeldatavalt aktsepteeritakse andmekaitse ja eraelu puutumatuse infrastruktuur selle praeguse seisuga. See tähendab ka, et liikmesriikides juba eksisteerivad andmekaitseasutused hakkavad vastutama eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimuste eest seoses raadiosagedustuvastusega. Arvamuses keskendutaksegi neile küsimustele. |
| --- | --- |

1.5

Kuna komisjon avaldab oma soovituse liikmesriikidele käesoleva aasta lõpul, siis eeldatavalt aktsepteeritakse andmekaitse ja eraelu puutumatuse infrastruktuur selle praeguse seisuga. See tähendab ka, et liikmesriikides juba eksisteerivad andmekaitseasutused hakkavad vastutama eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimuste eest seoses raadiosagedustuvastusega. Arvamuses keskendutaksegi neile küsimustele.

| 1.6 | Raadiosagedustuvastusega eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele kaasnevad ohud on suured.






  — | Raadiosagedustuvastuse märgiseid saab panna eseme ja dokumendi sisse või peale ilma selle omaniku teadmata. Kuna raadiolained liiguvad kergesti ja hääletult läbi riide, plastmassi ja teiste materjalide, on võimalik lugeda raadiosagedustuvastuse märgiseid, mis on õmmeldud riietesse või kinnitatud rahakotis, kandekotis, kohvris jms asuvate esemete külge. |
| --- | --- | --- |

1.6

Raadiosagedustuvastusega eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele kaasnevad ohud on suured.

—

Raadiosagedustuvastuse märgiseid saab panna eseme ja dokumendi sisse või peale ilma selle omaniku teadmata. Kuna raadiolained liiguvad kergesti ja hääletult läbi riide, plastmassi ja teiste materjalide, on võimalik lugeda raadiosagedustuvastuse märgiseid, mis on õmmeldud riietesse või kinnitatud rahakotis, kandekotis, kohvris jms asuvate esemete külge.

| — | Elektroonilise tootekoodi abil võib igal esemel olla oma kordumatu tuvastuskood. Kordumatute tuvastusnumbrite kasutuse tulemusel võidakse luua globaalne esemete registreerimissüsteem, kus iga füüsiline ese märgistatakse ja seotakse selle ostja või omanikuga müügi- või üleandmispunktis. |
| --- | --- |

—

Elektroonilise tootekoodi abil võib igal esemel olla oma kordumatu tuvastuskood. Kordumatute tuvastusnumbrite kasutuse tulemusel võidakse luua globaalne esemete registreerimissüsteem, kus iga füüsiline ese märgistatakse ja seotakse selle ostja või omanikuga müügi- või üleandmispunktis.

| — | Raadiosagedustuvastuse kasutuseks on vaja luua äärmiselt suured andmebaasid, mis sisaldavad kordumatute märgiste andmeid. Need andmed võidakse siduda isikutuvastusandmetega, eriti arvutimälu ja töötlusvõimsuse suurenemisel. |
| --- | --- |

—

Raadiosagedustuvastuse kasutuseks on vaja luua äärmiselt suured andmebaasid, mis sisaldavad kordumatute märgiste andmeid. Need andmed võidakse siduda isikutuvastusandmetega, eriti arvutimälu ja töötlusvõimsuse suurenemisel.

| — | Märgiseid võib lugeda kauguselt, mis ei ole piiratud nägemisulatusega, lugejate abil, mida saab silmale mitte nähtavatena asetada peaaegu igasse keskkonda, kus inimesed kogunevad. Lugejaid saab kinnitada põrandaplaatidesse, põimida põrandakattesse, peita ukseavasse ja riiulitesse, muutes peaaegu võimatuks inimesel kindlaks teha, millal teda skaneeritakse. |
| --- | --- |

—

Märgiseid võib lugeda kauguselt, mis ei ole piiratud nägemisulatusega, lugejate abil, mida saab silmale mitte nähtavatena asetada peaaegu igasse keskkonda, kus inimesed kogunevad. Lugejaid saab kinnitada põrandaplaatidesse, põimida põrandakattesse, peita ukseavasse ja riiulitesse, muutes peaaegu võimatuks inimesel kindlaks teha, millal teda skaneeritakse.

| — | Kui isikutuvastus on seotud raadiosagedustuvastuse kordumatu märgise numbriga, on võimalik üksikisikut jälitada või tuvastada ilma tema teadmata ja nõusolekuta. |
| --- | --- |

—

Kui isikutuvastus on seotud raadiosagedustuvastuse kordumatu märgise numbriga, on võimalik üksikisikut jälitada või tuvastada ilma tema teadmata ja nõusolekuta.

| — | Võimalik on ette kujutada maailma, kus raadiosagedustuvastuse lugejad moodustavad üldise globaalse võrgustiku. Selline võrgustik ei vajaks lugejaid igal pool. Londonis saab maksustatud liiklustsooni süsteemi raames jälitada kõiki Londoni kesklinna sisenevaid autosid suhteliselt väheste strateegiliselt paigutatud kaameratega. Sarnaselt võib välja töötada strateegiliselt paigutatud raadiosagedustuvastuse märgiste lugejate võrgustiku — mida ei tohi lasta juhtuda. |
| --- | --- |

—

Võimalik on ette kujutada maailma, kus raadiosagedustuvastuse lugejad moodustavad üldise globaalse võrgustiku. Selline võrgustik ei vajaks lugejaid igal pool. Londonis saab maksustatud liiklustsooni süsteemi raames jälitada kõiki Londoni kesklinna sisenevaid autosid suhteliselt väheste strateegiliselt paigutatud kaameratega. Sarnaselt võib välja töötada strateegiliselt paigutatud raadiosagedustuvastuse märgiste lugejate võrgustiku — mida ei tohi lasta juhtuda.

| 1.7 | Nende ohtude tõttu tuleb arvestada alljärgnevaga.






  — | Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad oma tegevused ja tavad avalikustama ning ühtki isiklikku teavet sisaldavat salajast andmebaasi ei tohiks eksisteerida. |
| --- | --- | --- |

1.7

Nende ohtude tõttu tuleb arvestada alljärgnevaga.

—

Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad oma tegevused ja tavad avalikustama ning ühtki isiklikku teavet sisaldavat salajast andmebaasi ei tohiks eksisteerida.

| — | Üksikisikutel peab olema õigus teada, kui jaemüügikohtades on esemeid, millele on kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised või lugejad. Jaemüügikohas toimuv märgiste lugemine peab olema kõigi poolte jaoks läbipaistev. |
| --- | --- |

—

Üksikisikutel peab olema õigus teada, kui jaemüügikohtades on esemeid, millele on kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised või lugejad. Jaemüügikohas toimuv märgiste lugemine peab olema kõigi poolte jaoks läbipaistev.

| — | Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad teavitama, mis eesmärgil märgiseid ja lugejaid kasutatakse. Teabe kogumine peaks olema piiratud sellega, mis on asjaomaseks eemärgiks vajalik. |
| --- | --- |

—

Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad teavitama, mis eesmärgil märgiseid ja lugejaid kasutatakse. Teabe kogumine peaks olema piiratud sellega, mis on asjaomaseks eemärgiks vajalik.

| — | Raadiosagedustuvastuse kasutajad vastutavad tehnoloogia rakendamise eest ning selle eest, et järgitakse andmekaitseseadusi ja -eeskirju. Samuti vastutavad nad süsteemi ja andmebaasi turvalisuse ja usaldusväärsuse eest. |
| --- | --- |

—

Raadiosagedustuvastuse kasutajad vastutavad tehnoloogia rakendamise eest ning selle eest, et järgitakse andmekaitseseadusi ja -eeskirju. Samuti vastutavad nad süsteemi ja andmebaasi turvalisuse ja usaldusväärsuse eest.

| 1.8 | Kuidas neid põhimõtteid praktikas rakendada, on vaieldav küsimus. Ideaalolukorras peaksid kõik ettevõtted, mis on seotud ettevõtte ja tarbija vaheliste tehingutega, nagu jaemüük, piletimüük, läbipääsukontroll või transporditeenused, andma klientidele teatud vormis garantii, et neid põhimõtteid järgitakse — omamoodi kliendigarantii. Põhimõtteliselt võiks selline õigus hõlmata kõiki hea tava kohaseid andmekaitse põhimõtteid, mis on üksikasjalikult välja toodud käesoleva arvamuse punktis 4.5. Lisaks esitab komitee järgmised juhised.






  a) | Kaupmeestel ei tohiks olla lubatud sundida või meelitada kliente aktsepteerima aktiivseid või passiivseid märgiseid ostetavatel toodetel. Näiteks võiks märgised lisada pakendile või kasutada eemaldatavaid märgiseid analoogselt hinnasiltidega. |
| --- | --- | --- |

1.8

Kuidas neid põhimõtteid praktikas rakendada, on vaieldav küsimus. Ideaalolukorras peaksid kõik ettevõtted, mis on seotud ettevõtte ja tarbija vaheliste tehingutega, nagu jaemüük, piletimüük, läbipääsukontroll või transporditeenused, andma klientidele teatud vormis garantii, et neid põhimõtteid järgitakse — omamoodi kliendigarantii. Põhimõtteliselt võiks selline õigus hõlmata kõiki hea tava kohaseid andmekaitse põhimõtteid, mis on üksikasjalikult välja toodud käesoleva arvamuse punktis 4.5. Lisaks esitab komitee järgmised juhised.

a)

Kaupmeestel ei tohiks olla lubatud sundida või meelitada kliente aktsepteerima aktiivseid või passiivseid märgiseid ostetavatel toodetel. Näiteks võiks märgised lisada pakendile või kasutada eemaldatavaid märgiseid analoogselt hinnasiltidega.

| b) | Klientidel peaks olema õigus eemaldada või töövõimetuks teha iga märgis nende omanduses olevatel esemetel. |
| --- | --- |

b)

Klientidel peaks olema õigus eemaldada või töövõimetuks teha iga märgis nende omanduses olevatel esemetel.

| c) | Raadiosagedustuvastust ei tohiks üldjuhul kasutada isikute jälitamiseks. Inimesi ei tohi jälitada näiteks riietusesemete, asjade, piletite või muude esemete abil. |
| --- | --- |

c)

Raadiosagedustuvastust ei tohiks üldjuhul kasutada isikute jälitamiseks. Inimesi ei tohi jälitada näiteks riietusesemete, asjade, piletite või muude esemete abil.

| d) | Raadiosagedustuvastust ei tohiks kunagi kasutada viisil, mis võiks põhjustada anonüümsuse kadu või vähenemist. |
| --- | --- |

d)

Raadiosagedustuvastust ei tohiks kunagi kasutada viisil, mis võiks põhjustada anonüümsuse kadu või vähenemist.

| e) | Vastutav ametiasutus peaks andma selged juhised, et punktides c) ja d) nimetatu võib olla lubatav ainult eriolukorras ja ametiasutuse eelneval ametlikul teavitamisel. |
| --- | --- |

e)

Vastutav ametiasutus peaks andma selged juhised, et punktides c) ja d) nimetatu võib olla lubatav ainult eriolukorras ja ametiasutuse eelneval ametlikul teavitamisel.

| 1.9 | Teatud erandeid eelnimetatud juhistele võib kaaluda juhul, kui






  — | eraisikud kasutavad võimalust jätta märgised aktiivseks oma isikliku mugavuse tõttu; |
| --- | --- | --- |

1.9

Teatud erandeid eelnimetatud juhistele võib kaaluda juhul, kui

—

eraisikud kasutavad võimalust jätta märgised aktiivseks oma isikliku mugavuse tõttu;

| — | eraisikud annavad oma nõusoleku, et neid jälitatakse teatud keskkondades, näiteks kõrgete turvastandarditega riiklikes ja erasektori asutustes ja institutsioonides; |
| --- | --- |

—

eraisikud annavad oma nõusoleku, et neid jälitatakse teatud keskkondades, näiteks kõrgete turvastandarditega riiklikes ja erasektori asutustes ja institutsioonides;

| — | eraisikud otsustavad kasutada rakendusi, mis nende asukoha kindlaks teevad ja neid tuvastavad samamoodi, nagu juba tehakse mobiiltelefonide, pangakaartide, internetiaadresside jms kasutamisel. |
| --- | --- |

—

eraisikud otsustavad kasutada rakendusi, mis nende asukoha kindlaks teevad ja neid tuvastavad samamoodi, nagu juba tehakse mobiiltelefonide, pangakaartide, internetiaadresside jms kasutamisel.

Kõigist sellistest eranditest tuleks teavitada vastutavat ametiasutust.

| 1.10 | Raadiosagedustuvastus ei ole veel täielikult välja arendatud, seega ei tea me veel selle täispotentsiaali. Ühelt poolt võib see olla meie tehnoloogilisele tsivilisatsioonile kujuteldamatult kasulik, teisest küljest võib see olla suurim tehnoloogiline oht eraelu puutumatusele ja vabadusele. Komitee arvates tuleks raadiosagedustuvastuse rakendused välja töötada vastavalt rangele eetikakoodeksile, mis austab eraelu puutumatust, vabadust ja andmete turvalisust, kuid vajalike garantiide olemasolul peaks rakenduste edasiarendamine jätkuma. |
| --- | --- |

1.10

Raadiosagedustuvastus ei ole veel täielikult välja arendatud, seega ei tea me veel selle täispotentsiaali. Ühelt poolt võib see olla meie tehnoloogilisele tsivilisatsioonile kujuteldamatult kasulik, teisest küljest võib see olla suurim tehnoloogiline oht eraelu puutumatusele ja vabadusele. Komitee arvates tuleks raadiosagedustuvastuse rakendused välja töötada vastavalt rangele eetikakoodeksile, mis austab eraelu puutumatust, vabadust ja andmete turvalisust, kuid vajalike garantiide olemasolul peaks rakenduste edasiarendamine jätkuma.

| 1.11 | Seal, kus raadiosagedustuvastuse rakendused on lubatud, peab nende rakendamine olema kõigi asjassepuutuvate isikute jaoks täiesti läbipaistev. Rakendused, mille eesmärk on kaupade käitlemise parandamine, on üldiselt aktsepteeritavad. Inimeste märgistamist hõlmavad rakendused ei ole üldiselt aktsepteeritavad, välja arvatud keskkondades, kus inimene viibib ainult ajutiselt. Rakendused, mis seovad inimesed kaupadega, võivad olla aktsepteeritavad turunduseesmärkidel. Rakendused, mis tuvastavad inimesed kaupade abil, mida nad on ostnud, ei ole üldjuhul aktsepteeritavad. Lisaks on mõned rakendused ebasobivad vabas ühiskonnas kasutamiseks ning neid ei tohiks kunagi lubada. Liikmesriikidele suunatava komisjoni soovituse keskmes peab olema vajadus säilitada eraelu puutumatus ja anonüümsus. |
| --- | --- |

1.11

Seal, kus raadiosagedustuvastuse rakendused on lubatud, peab nende rakendamine olema kõigi asjassepuutuvate isikute jaoks täiesti läbipaistev. Rakendused, mille eesmärk on kaupade käitlemise parandamine, on üldiselt aktsepteeritavad. Inimeste märgistamist hõlmavad rakendused ei ole üldiselt aktsepteeritavad, välja arvatud keskkondades, kus inimene viibib ainult ajutiselt. Rakendused, mis seovad inimesed kaupadega, võivad olla aktsepteeritavad turunduseesmärkidel. Rakendused, mis tuvastavad inimesed kaupade abil, mida nad on ostnud, ei ole üldjuhul aktsepteeritavad. Lisaks on mõned rakendused ebasobivad vabas ühiskonnas kasutamiseks ning neid ei tohiks kunagi lubada. Liikmesriikidele suunatava komisjoni soovituse keskmes peab olema vajadus säilitada eraelu puutumatus ja anonüümsus.

2.   Mis on raadiosagedustuvastus ja miks see on oluline?

| 2.1 | Raadiosagedustuvastus (RFID) on tehnoloogia, mis võimaldab automaatset tuvastamist ja andmehõivet raadiosageduste kasutamise kaudu. Kõnealuse tehnoloogia üks tähtsamaid omadusi on see, et selle abil saab elektroonilise märgise näol kinnitada igasuguse objekti, looma või isegi inimese külge kordumatu tunnuse ning võtta raadioseadme abil vastu selle saadetavat teavet. |
| --- | --- |

2.1

Raadiosagedustuvastus (RFID) on tehnoloogia, mis võimaldab automaatset tuvastamist ja andmehõivet raadiosageduste kasutamise kaudu. Kõnealuse tehnoloogia üks tähtsamaid omadusi on see, et selle abil saab elektroonilise märgise näol kinnitada igasuguse objekti, looma või isegi inimese külge kordumatu tunnuse ning võtta raadioseadme abil vastu selle saadetavat teavet.

| 2.2 | Märgised ise koosnevad elektronlülitusest, milles säilitatakse andmed, ja antennist, mis edastab andmeid raadiolainete teel. Raadiosagedustuvastuse lugeja loeb märgistelt salvestatud teavet. Kui lugeja levitab raadiolaineid, võtavad ühendust kõik laineulatuses olevad märgised. Lugeja kontrollimiseks ja teabe kogumiseks ja filtreerimiseks on vaja tarkvara. |
| --- | --- |

2.2

Märgised ise koosnevad elektronlülitusest, milles säilitatakse andmed, ja antennist, mis edastab andmeid raadiolainete teel. Raadiosagedustuvastuse lugeja loeb märgistelt salvestatud teavet. Kui lugeja levitab raadiolaineid, võtavad ühendust kõik laineulatuses olevad märgised. Lugeja kontrollimiseks ja teabe kogumiseks ja filtreerimiseks on vaja tarkvara.

| 2.3 | Olemas on eri liiki raadiosagedustuvastuse süsteeme. Märgised võivad olla ka aktiivsed või passiivsed. Aktiivsetel märgistel on aku, mis toidab märgisesisest elektroonikat ja aitab tekitada raadiolaineid. Nad saavad raadiolaineid edastada ka raadiosagedustuvastuse lugeja puudumisel. Passiivseid märgiseid toidetakse lugeja saadetavate raadiolainete energiaga ning neil ei ole oma toiteallikat. Märgised võivad olla kirjutuskaitstud või loetavad-kirjutatavad. Kirjutuskaitstud märgiste tootmine on odavam ja neid kasutatakse enamikus praegu kasutatavates rakendustes. |
| --- | --- |

2.3

Olemas on eri liiki raadiosagedustuvastuse süsteeme. Märgised võivad olla ka aktiivsed või passiivsed. Aktiivsetel märgistel on aku, mis toidab märgisesisest elektroonikat ja aitab tekitada raadiolaineid. Nad saavad raadiolaineid edastada ka raadiosagedustuvastuse lugeja puudumisel. Passiivseid märgiseid toidetakse lugeja saadetavate raadiolainete energiaga ning neil ei ole oma toiteallikat. Märgised võivad olla kirjutuskaitstud või loetavad-kirjutatavad. Kirjutuskaitstud märgiste tootmine on odavam ja neid kasutatakse enamikus praegu kasutatavates rakendustes.

| 2.4 | Raadiosagedustuvastuse süsteemi ulatus sõltub raadiosagedusest, lugeja võimsusest ning märgise ja lugeja vahel olevast materjalist. Passiivsete süsteemide puhul võib see olla kuni mõni meeter, aktiivsete süsteemide puhul üle 100 meetri. |
| --- | --- |

2.4

Raadiosagedustuvastuse süsteemi ulatus sõltub raadiosagedusest, lugeja võimsusest ning märgise ja lugeja vahel olevast materjalist. Passiivsete süsteemide puhul võib see olla kuni mõni meeter, aktiivsete süsteemide puhul üle 100 meetri.

| 2.5 | Raadiosagedustuvastus on traadita tehnoloogia hierarhias kõige alumisel tasandil. Kui tehnoloogiad järjestada vahemaa alusel, mille signaal läbib, siis kõige kõrgemal on satelliitsidesüsteemid, näiteks GPS. Sellele järgnevad laia ala katvad mobiiltelefonitehnoloogiad, näiteks GSM ja GPRS, ning seejärel lühemat vahemaad läbivad signaalid ehitiste sees, näiteks Wi-Fi, seejärel isikliku võrgustikud, näiteks Bluetooth, ja viimasena raadiosagedustuvastus. Kõik need tehnoloogiad on omaette ja sõltumatud, seega ei ole näiteks ohtu, et satelliitsüsteemid loeksid raadiosagedustuvastuse märgiseid. Ometi võib andmeid ühest süsteemist teise üle kanda selliste seadmete abil nagu mobiiltelefon. |
| --- | --- |

2.5

Raadiosagedustuvastus on traadita tehnoloogia hierarhias kõige alumisel tasandil. Kui tehnoloogiad järjestada vahemaa alusel, mille signaal läbib, siis kõige kõrgemal on satelliitsidesüsteemid, näiteks GPS. Sellele järgnevad laia ala katvad mobiiltelefonitehnoloogiad, näiteks GSM ja GPRS, ning seejärel lühemat vahemaad läbivad signaalid ehitiste sees, näiteks Wi-Fi, seejärel isikliku võrgustikud, näiteks Bluetooth, ja viimasena raadiosagedustuvastus. Kõik need tehnoloogiad on omaette ja sõltumatud, seega ei ole näiteks ohtu, et satelliitsüsteemid loeksid raadiosagedustuvastuse märgiseid. Ometi võib andmeid ühest süsteemist teise üle kanda selliste seadmete abil nagu mobiiltelefon.

| 2.6 | Alljärgnevalt on toodud mõned näited raadiosagedustuvastuse rakenduste võimalikest kasudest.






  — | Üksikisikule võib see tähendada turvalisust (nt toiduohutus, tervishoid, võltsingute vältimine), mugavust (lühemad kassajärjekorrad, parem pagasikäitlus lennujaamas, automatiseeritud maksmine) ja paremat patsientide hooldust, eelkõige krooniliste haiguste puhul nagu dementsus. |
| --- | --- | --- |

2.6

Alljärgnevalt on toodud mõned näited raadiosagedustuvastuse rakenduste võimalikest kasudest.

—

Üksikisikule võib see tähendada turvalisust (nt toiduohutus, tervishoid, võltsingute vältimine), mugavust (lühemad kassajärjekorrad, parem pagasikäitlus lennujaamas, automatiseeritud maksmine) ja paremat patsientide hooldust, eelkõige krooniliste haiguste puhul nagu dementsus.

| — | Transpordis loodetakse parandada tõhusust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti inimeste ja kaupade jaoks. |
| --- | --- |

—

Transpordis loodetakse parandada tõhusust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti inimeste ja kaupade jaoks.

| — | Tervishoius võimaldab raadiosagedustuvastus parandada arstiabi kvaliteeti ja suurendada ravi ohutust ning täiustada retseptiravimite manustamise kontrolli ja logistikat. Praegu käib töö selle kallal, kuidas panna raadiosagedustuvastuse märgised eraldi iga tableti peale. |
| --- | --- |

—

Tervishoius võimaldab raadiosagedustuvastus parandada arstiabi kvaliteeti ja suurendada ravi ohutust ning täiustada retseptiravimite manustamise kontrolli ja logistikat. Praegu käib töö selle kallal, kuidas panna raadiosagedustuvastuse märgised eraldi iga tableti peale.

| — | Jaekaubanduses võib raadiosagedustuvastus aidata leevendada tarnete vähesust ja ladustamisvajadust ning vähendada vargusi. |
| --- | --- |

—

Jaekaubanduses võib raadiosagedustuvastus aidata leevendada tarnete vähesust ja ladustamisvajadust ning vähendada vargusi.

| — | Paljudes tööstusharudes, kus liigub rohkelt võltskaupa, võib raadiosagedustuvastus aidata kindlaks teha punkti, kus ebaseaduslikud kaubad pääsevad tarneahelasse. |
| --- | --- |

—

Paljudes tööstusharudes, kus liigub rohkelt võltskaupa, võib raadiosagedustuvastus aidata kindlaks teha punkti, kus ebaseaduslikud kaubad pääsevad tarneahelasse.

| — | Raadiosagedustuvastuse märgistega võib paranda ka tooteosade ja -materjalide sorteerimist ja ringlussevõttu, millega kaasnevad positiivsed tulemused jäätmehoolduse ja säästva arengu osas. |
| --- | --- |

—

Raadiosagedustuvastuse märgistega võib paranda ka tooteosade ja -materjalide sorteerimist ja ringlussevõttu, millega kaasnevad positiivsed tulemused jäätmehoolduse ja säästva arengu osas.

| 2.7 | Raadiosagedustuvastuse mitmeid aspekte võib illustreerida raamatute näitega. Trükitud raamatute tohutult suur arv esitab kirjastajatele, turustajatele, raamatukogudele ja jaemüüjatele logistilise väljakutse. Peale tarneketi logistika on vaja teada riiulitele asetatud raamatute asukohta, et neid saaks üles leida ja asendada. Lisaks peavad raamatukogud kontrollima laenuperioodi ja müüjatel võib olla raskusi oma raamatute olukorrast ülevaate saamisel. Raadiosagedustuvastuse märgised raamatutel pakuksid kõigile neile probleemidele lahenduse. Analoogselt laenatud raamatute kontrollimisega võib raadiosagedustuvastust kasutada ükskõik millises rakenduses, kus on vaja esemeid uuesti kasutada või välja laenata. |
| --- | --- |

2.7

Raadiosagedustuvastuse mitmeid aspekte võib illustreerida raamatute näitega. Trükitud raamatute tohutult suur arv esitab kirjastajatele, turustajatele, raamatukogudele ja jaemüüjatele logistilise väljakutse. Peale tarneketi logistika on vaja teada riiulitele asetatud raamatute asukohta, et neid saaks üles leida ja asendada. Lisaks peavad raamatukogud kontrollima laenuperioodi ja müüjatel võib olla raskusi oma raamatute olukorrast ülevaate saamisel. Raadiosagedustuvastuse märgised raamatutel pakuksid kõigile neile probleemidele lahenduse. Analoogselt laenatud raamatute kontrollimisega võib raadiosagedustuvastust kasutada ükskõik millises rakenduses, kus on vaja esemeid uuesti kasutada või välja laenata.

| 2.8 | Illustreerimaks selle uue tehnoloogiaga kaasnevaid ohte on alljärgnevalt toodud lõik 2002. aasta novembris esitatud IBMi patenditaotlusest (20020615758). See käsitleb inimeste tuvastamist ja jälitamist, kasutades raadiosagedustuvastuse märgistega esemeid.

  „Inimeste tuvastamise ja jälitamise meetod ja süsteem, kus kasutatakse inimeste küljes asuvaid raadiosagedustuvastuse märgistega esemeid. Iga jaemüügikaupluses sisseoste teinud isiku eelmiste ostude andmed kogutakse müügikoha terminalides ning salvestatakse tehingute andmebaasi. Kui isik, kel on kaasas või kes kannab raadiosagedustuvastuse märgistega esemeid, siseneb kauplusse või muule asjaomasele alale, skaneerib kohapeal asuv raadiosagedustuvastuse märgise lugeja kõnealusel isikul asuvaid raadiosagedustuvastuse märgiseid ja loeb raadiosagedustuvastuse märgise teavet. Kogutud raadiosagedustuvastuse märgise teavet võrreldakse tehingute andmebaasis salvestatud tehingute andmetega vastavalt teatud korrelatsiooni algoritmidele. Korrelatsiooni tulemuste põhjal võib täpselt tuvastada kõnealuse isiku või kindlaks teha isiku teatud omadused. Seda teavet kasutatakse isiku liikumise jälgimisel poes ja muudel aladel.”

  American Expressi patenditaotlus number 20050038718 on üsna sarnane. |
| --- | --- |

2.8

Illustreerimaks selle uue tehnoloogiaga kaasnevaid ohte on alljärgnevalt toodud lõik 2002. aasta novembris esitatud IBMi patenditaotlusest (20020615758). See käsitleb inimeste tuvastamist ja jälitamist, kasutades raadiosagedustuvastuse märgistega esemeid.

„Inimeste tuvastamise ja jälitamise meetod ja süsteem, kus kasutatakse inimeste küljes asuvaid raadiosagedustuvastuse märgistega esemeid. Iga jaemüügikaupluses sisseoste teinud isiku eelmiste ostude andmed kogutakse müügikoha terminalides ning salvestatakse tehingute andmebaasi. Kui isik, kel on kaasas või kes kannab raadiosagedustuvastuse märgistega esemeid, siseneb kauplusse või muule asjaomasele alale, skaneerib kohapeal asuv raadiosagedustuvastuse märgise lugeja kõnealusel isikul asuvaid raadiosagedustuvastuse märgiseid ja loeb raadiosagedustuvastuse märgise teavet. Kogutud raadiosagedustuvastuse märgise teavet võrreldakse tehingute andmebaasis salvestatud tehingute andmetega vastavalt teatud korrelatsiooni algoritmidele. Korrelatsiooni tulemuste põhjal võib täpselt tuvastada kõnealuse isiku või kindlaks teha isiku teatud omadused. Seda teavet kasutatakse isiku liikumise jälgimisel poes ja muudel aladel.”

American Expressi patenditaotlus number 20050038718 on üsna sarnane.

| 2.9 | Raadiosagedustuvastus on muidugi midagi rohkemat kui elektrooniline vöötkood. Eelpool tsiteeritud patenditaotluse lõigus on peamised erinevused järgmised.






  a) | Märgis ei sisalda mitte ainult eseme kirjeldust, vaid ka eraldi eseme tuvastajat, millega omakorda võib tuvastada selle kasutaja. |
| --- | --- | --- |

2.9

Raadiosagedustuvastus on muidugi midagi rohkemat kui elektrooniline vöötkood. Eelpool tsiteeritud patenditaotluse lõigus on peamised erinevused järgmised.

a)

Märgis ei sisalda mitte ainult eseme kirjeldust, vaid ka eraldi eseme tuvastajat, millega omakorda võib tuvastada selle kasutaja.

| b) | Märgis ei pruugi olla mikrokiip. Vooluringi võib trükkida otse peaaegu enamikule materjalidele, näiteks riidele. |
| --- | --- |

b)

Märgis ei pruugi olla mikrokiip. Vooluringi võib trükkida otse peaaegu enamikule materjalidele, näiteks riidele.

| c) | Märgis võib jääda aktiivseks pärast müüki, nii et seda võib pidevalt uuesti lugeda. |
| --- | --- |

c)

Märgis võib jääda aktiivseks pärast müüki, nii et seda võib pidevalt uuesti lugeda.

| d) | Märgise lugejad ei asu mitte ainult müügipunktis, need võivad olla iga pool, mitte ainult jaemüüja ruumides. |
| --- | --- |

d)

Märgise lugejad ei asu mitte ainult müügipunktis, need võivad olla iga pool, mitte ainult jaemüüja ruumides.

| e) | Andmebaasi abil tehtava korrelatsiooniga lisatakse uued mõõtmed andmekogumisele, eraelu puutumatusele ja andmeturbele. |
| --- | --- |

e)

Andmebaasi abil tehtava korrelatsiooniga lisatakse uued mõõtmed andmekogumisele, eraelu puutumatusele ja andmeturbele.

| 2.10 | Kas märgis peaks jääma aktiivseks pärast jaemüügikoha kassast lahkumist, on vaieldav küsimus. Ühest küljest on see oht eraelu puutumatusele. Teisest küljest võib see olla kasulik ostjale. Näiteks kodus asuv märgise lugeja võiks aidata hallata veinikeldreid, külmkappe, riidekappe ja raamatukogusid. Loogiliselt võttes peaks seega valiku tegema isik ise, aga tehnoloogia ja rakendus peavad talle selle valiku võimaldama. |
| --- | --- |

2.10

Kas märgis peaks jääma aktiivseks pärast jaemüügikoha kassast lahkumist, on vaieldav küsimus. Ühest küljest on see oht eraelu puutumatusele. Teisest küljest võib see olla kasulik ostjale. Näiteks kodus asuv märgise lugeja võiks aidata hallata veinikeldreid, külmkappe, riidekappe ja raamatukogusid. Loogiliselt võttes peaks seega valiku tegema isik ise, aga tehnoloogia ja rakendus peavad talle selle valiku võimaldama.

| 2.11 | Raadiosagedustuvastusel on rohkem rakendusi kui jaetoodete tuvastamine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee isikut tõendav kaart on raadiosagedustuvastuse seade. Londoni metroosüsteemis kasutatakse suurel määral raadiosagedustuvastuse kaarte maksmiseks ja läbipääsu lubamiseks. Krediitkaartidele lisatakse varsti raadiosagedustuvastuse seade, mis võimaldab teha väikese väärtusega tehinguid ilma PIN-koodita. Raadiosagedustuvastuse märke kasutatakse teede maksustamise ja autojuhi tuvastamise rakendustes. Mõnes Euroopa suusakuurordis kontrollitakse juurdepääsu suusaliftidele raadiosagedustuvastuse märkidega, mida kantakse suusariiete taskus. Käesoleva arvamuse raportöör kannab iga päev kolme raadiosagedustuvastuse kaarti ja ühte raadiosagedustuvastuse märki. Tema koera saab tuvastada naha alla paigutatud raadiosagedustuvastuse kiibi abil. Sellised kiipe hakatakse kogu maailmas laialt kasutama loomade asukoha kindlakstegemiseks, et võimaldada jälgitavust toiduahelas. Kurjategijate ja probleemsete patsientide märgistamiseni võib olla ainult väike samm. |
| --- | --- |

2.11

Raadiosagedustuvastusel on rohkem rakendusi kui jaetoodete tuvastamine. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee isikut tõendav kaart on raadiosagedustuvastuse seade. Londoni metroosüsteemis kasutatakse suurel määral raadiosagedustuvastuse kaarte maksmiseks ja läbipääsu lubamiseks. Krediitkaartidele lisatakse varsti raadiosagedustuvastuse seade, mis võimaldab teha väikese väärtusega tehinguid ilma PIN-koodita. Raadiosagedustuvastuse märke kasutatakse teede maksustamise ja autojuhi tuvastamise rakendustes. Mõnes Euroopa suusakuurordis kontrollitakse juurdepääsu suusaliftidele raadiosagedustuvastuse märkidega, mida kantakse suusariiete taskus. Käesoleva arvamuse raportöör kannab iga päev kolme raadiosagedustuvastuse kaarti ja ühte raadiosagedustuvastuse märki. Tema koera saab tuvastada naha alla paigutatud raadiosagedustuvastuse kiibi abil. Sellised kiipe hakatakse kogu maailmas laialt kasutama loomade asukoha kindlakstegemiseks, et võimaldada jälgitavust toiduahelas. Kurjategijate ja probleemsete patsientide märgistamiseni võib olla ainult väike samm.

| 2.12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees kasutatav isikut tõendav kaart on raadiosagedustuvastuse positiivne rakendus. Isiku tuvastamine muutub palju probleemsemaks siis, kui märgised lisatakse tööriietele või vormiriietusele, nii et vormiriides inimese liikumist võib pidevalt skanneritega jälgida ruumide võtmekohtades. Samas tuleb tunnistada, et teatud juhtudel võib see olla soovitatav, nt turvalisuse eesmärkidel. Igal juhul oleks üksikisiku asukoha jälgimine, kui sellega ei kaasne nõuetekohased kaitsemeetmed, eraelu puutumatuse suur rikkumine, mida tuleb tõsiselt põhjendada ja väga hoolikalt kontrollida. |
| --- | --- |

2.12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees kasutatav isikut tõendav kaart on raadiosagedustuvastuse positiivne rakendus. Isiku tuvastamine muutub palju probleemsemaks siis, kui märgised lisatakse tööriietele või vormiriietusele, nii et vormiriides inimese liikumist võib pidevalt skanneritega jälgida ruumide võtmekohtades. Samas tuleb tunnistada, et teatud juhtudel võib see olla soovitatav, nt turvalisuse eesmärkidel. Igal juhul oleks üksikisiku asukoha jälgimine, kui sellega ei kaasne nõuetekohased kaitsemeetmed, eraelu puutumatuse suur rikkumine, mida tuleb tõsiselt põhjendada ja väga hoolikalt kontrollida.

| 2.13 | The Economist kirjutab tulevaste rakenduste kummalisest eelkäijast: Baja Beach klubis Barcelonas siirdatakse VIP-alale sissepääsuks inimese käe sisse mikrokiip. Riisiterast veidi suurem klaasi ja silikooniga kaetud kiipi kasutatakse inimeste tuvastamiseks, kui nad sisenevad ja jookide eest maksvad. Kiibi siirdab süsti abil õde kohaliku tuimestusega. Põhimõtteliselt on tegemist raadiosagedustuvastuse märgisega. |
| --- | --- |

2.13

The Economist kirjutab tulevaste rakenduste kummalisest eelkäijast: Baja Beach klubis Barcelonas siirdatakse VIP-alale sissepääsuks inimese käe sisse mikrokiip. Riisiterast veidi suurem klaasi ja silikooniga kaetud kiipi kasutatakse inimeste tuvastamiseks, kui nad sisenevad ja jookide eest maksvad. Kiibi siirdab süsti abil õde kohaliku tuimestusega. Põhimõtteliselt on tegemist raadiosagedustuvastuse märgisega.

3.   Teatise põhisisu

| 3.1 | Raadiosagedustuvastus on poliitiline teema, kuna ta kätkeb potentsiaali toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning toetab sellisena suuresti Lissaboni strateegiat, kui suudetakse ületada uuendustegevuse ees seisvad tõkked. |
| --- | --- |

3.1

Raadiosagedustuvastus on poliitiline teema, kuna ta kätkeb potentsiaali toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning toetab sellisena suuresti Lissaboni strateegiat, kui suudetakse ületada uuendustegevuse ees seisvad tõkked.

| 3.2 | 2006. aastal korraldas komisjon raadiosagedustuvastuse teemalise avaliku arutelu, mille käigus selgusid sellele tehnoloogiale pandud ootused, mis põhinevad esimeste kasutajate kogemustel, aga ka kodanike mured isikute tuvastamist ja/või jälgimist hõlmavate raadiosagedustuvastuse rakenduste suhtes. |
| --- | --- |

3.2

2006. aastal korraldas komisjon raadiosagedustuvastuse teemalise avaliku arutelu, mille käigus selgusid sellele tehnoloogiale pandud ootused, mis põhinevad esimeste kasutajate kogemustel, aga ka kodanike mured isikute tuvastamist ja/või jälgimist hõlmavate raadiosagedustuvastuse rakenduste suhtes.

| 3.3 | Raadiosagedustuvastuse edasiarendamise ja laialdase kasutuselevõtu korral võib veelgi tugevneda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kui uuendustegevuse stimuleerija ning majanduskasvu edendaja funktsioon. |
| --- | --- |

3.3

Raadiosagedustuvastuse edasiarendamise ja laialdase kasutuselevõtu korral võib veelgi tugevneda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kui uuendustegevuse stimuleerija ning majanduskasvu edendaja funktsioon.

| 3.4 | Vaja on selget ja ettearvatavat õiguslikku ja poliitilist raamistikku, et see uus tehnoloogia oleks kasutajatele vastuvõetav. Kuivõrd raadiosagedustuvastus on laadilt piiriülene, tuleks selle raamistikuga tagada kooskõla kogu siseturu piires. |
| --- | --- |

3.4

Vaja on selget ja ettearvatavat õiguslikku ja poliitilist raamistikku, et see uus tehnoloogia oleks kasutajatele vastuvõetav. Kuivõrd raadiosagedustuvastus on laadilt piiriülene, tuleks selle raamistikuga tagada kooskõla kogu siseturu piires.

3.5   Turvalisus, kõlbelisus ja eraelu puutumatus

| 3.5.1 | Väljendatud on tõsist muret, et see kõikjale tungiv ja uusi lahendusi võimaldav tehnoloogia võib ohustada eraelu puutumatust. Raadiosagedustuvastust võidakse kasutada selliste andmete kogumiseks, mis on otseselt või kaudselt seotud tuvastatava või tuvastatud isikuga ja mida sellest tulenevalt peetakse isikuandmeteks; raadiosagedustuvastuse seadmed võivad salvestada isikuandmeid; raadiosagedustuvastust on võimalik kasutada inimeste liikumise või nende käitumise jälgimiseks. Raadiosagedustuvastus võib osutuda eraellu tungivaks tehnoloogiaks. Väljendatud on muret seoses põhiväärtuste ja eraelu puutumatuse rikkumisega ning jälgimise suurenemisega eriti töökohtades, mille tulemuseks on diskrimineerimine, tõrjutus, ohvristumine ja võimalik töökohakaotus. |
| --- | --- |

3.5.1

Väljendatud on tõsist muret, et see kõikjale tungiv ja uusi lahendusi võimaldav tehnoloogia võib ohustada eraelu puutumatust. Raadiosagedustuvastust võidakse kasutada selliste andmete kogumiseks, mis on otseselt või kaudselt seotud tuvastatava või tuvastatud isikuga ja mida sellest tulenevalt peetakse isikuandmeteks; raadiosagedustuvastuse seadmed võivad salvestada isikuandmeid; raadiosagedustuvastust on võimalik kasutada inimeste liikumise või nende käitumise jälgimiseks. Raadiosagedustuvastus võib osutuda eraellu tungivaks tehnoloogiaks. Väljendatud on muret seoses põhiväärtuste ja eraelu puutumatuse rikkumisega ning jälgimise suurenemisega eriti töökohtades, mille tulemuseks on diskrimineerimine, tõrjutus, ohvristumine ja võimalik töökohakaotus.

| 3.5.2 | On selge, et raadiosagedustuvastuse rakendamine peab olema ühiskondlikult, poliitiliselt ja eetiliselt vastuvõetav ning seadusega lubatav. Raadiosagedustuvastusest saab ainult siis olla olulist majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, kui on olemas tõhusad tagatised andmekaitse ja eraelu puutumatuse jaoks ning sellega seotud eetiline mõõde, mis on raadiosagedustuvastuse üldist omaksvõttu käsitleva arutelu keskmes. |
| --- | --- |

3.5.2

On selge, et raadiosagedustuvastuse rakendamine peab olema ühiskondlikult, poliitiliselt ja eetiliselt vastuvõetav ning seadusega lubatav. Raadiosagedustuvastusest saab ainult siis olla olulist majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, kui on olemas tõhusad tagatised andmekaitse ja eraelu puutumatuse jaoks ning sellega seotud eetiline mõõde, mis on raadiosagedustuvastuse üldist omaksvõttu käsitleva arutelu keskmes.

| 3.5.3 | Ühenduse õigusaktid, mis käsitlevad andmekaitset ja eraelu puutumatust Euroopas, kujundati uuendustegevust arvesse võttes. Isikuandmete kaitset käsitleb üldine andmekaitse direktiiv (1), mis kehtib iga tehnoloogia, kaasa arvatud raadiosagedustuvastuse suhtes. Üldist andmekaitse direktiivi täiendab eraelu puutumatuse direktiiv (2). Vastavalt nendele direktiividele peavad liikmesriikide ametiasutused tagama, et kasutusele võetavad raadiosagedustuvastuse rakendused vastavad eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele. Seoses sellega võivad osutuda vajalikuks üksikasjalikud juhised raadiosagedustuvastuse praktilise rakendamise kohta ning asjaomaste tegevusjuhendite koostamine. |
| --- | --- |

3.5.3

Ühenduse õigusaktid, mis käsitlevad andmekaitset ja eraelu puutumatust Euroopas, kujundati uuendustegevust arvesse võttes. Isikuandmete kaitset käsitleb üldine andmekaitse direktiiv (1), mis kehtib iga tehnoloogia, kaasa arvatud raadiosagedustuvastuse suhtes. Üldist andmekaitse direktiivi täiendab eraelu puutumatuse direktiiv (2). Vastavalt nendele direktiividele peavad liikmesriikide ametiasutused tagama, et kasutusele võetavad raadiosagedustuvastuse rakendused vastavad eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele. Seoses sellega võivad osutuda vajalikuks üksikasjalikud juhised raadiosagedustuvastuse praktilise rakendamise kohta ning asjaomaste tegevusjuhendite koostamine.

| 3.5.4 | Turvalisuse puhul püüavad asjaomased ettevõtjad, liikmesriigid ja komisjon üheskoos süvendada arusaamist süsteemsetest küsimustest ning kaasnevatest turvariskidest, mida võib seostada raadiosagedustuvastust kasutavate seadmete ja süsteemide massilise kasutuselevõtuga. Eespool kirjeldatud probleemide lahendamisel on oluline töötada välja ja võtta vastu sellised projekteerimiskriteeriumid, mis hoiavad ära ohte eraelu puutumatusele ja turvalisusele mitte üksnes tehnoloogilisel, vaid ka organisatsioonilisel ja äriprotsessi tasandil. Seepärast on enne raadiosagedustuvastuse süsteemide valimist ja rakenduste kasutuselevõttu vaja täpselt uurida nende turvariskide ja eraelu puutumatusele avaldatavate ohtudega kaasnevat kulu ja kasu. |
| --- | --- |

3.5.4

Turvalisuse puhul püüavad asjaomased ettevõtjad, liikmesriigid ja komisjon üheskoos süvendada arusaamist süsteemsetest küsimustest ning kaasnevatest turvariskidest, mida võib seostada raadiosagedustuvastust kasutavate seadmete ja süsteemide massilise kasutuselevõtuga. Eespool kirjeldatud probleemide lahendamisel on oluline töötada välja ja võtta vastu sellised projekteerimiskriteeriumid, mis hoiavad ära ohte eraelu puutumatusele ja turvalisusele mitte üksnes tehnoloogilisel, vaid ka organisatsioonilisel ja äriprotsessi tasandil. Seepärast on enne raadiosagedustuvastuse süsteemide valimist ja rakenduste kasutuselevõttu vaja täpselt uurida nende turvariskide ja eraelu puutumatusele avaldatavate ohtudega kaasnevat kulu ja kasu.

| 3.5.5 | Lisaks tuntakse muret seoses selliste andmebaaside avatuse ja neutraalsusega, millesse kantakse raadiosagedustuvastuse süsteemi tuumaks olevad kordumatud tunnused, ning kogutud andmete hoidmise ja käitlemisega ning nende kasutamisega kolmandate isikute poolt. See on oluline küsimus, arvestades et raadiosagedustuvastus, mis tekitab Interneti uue arengulaine, ühendab lõpuks miljardid arukad seadmed ja keerukad andurtehnoloogiad omavahel sideinfrastruktuuri võrguks. Kõnealune Interneti uus arenguetapp on „asjade Internet”. |
| --- | --- |

3.5.5

Lisaks tuntakse muret seoses selliste andmebaaside avatuse ja neutraalsusega, millesse kantakse raadiosagedustuvastuse süsteemi tuumaks olevad kordumatud tunnused, ning kogutud andmete hoidmise ja käitlemisega ning nende kasutamisega kolmandate isikute poolt. See on oluline küsimus, arvestades et raadiosagedustuvastus, mis tekitab Interneti uue arengulaine, ühendab lõpuks miljardid arukad seadmed ja keerukad andurtehnoloogiad omavahel sideinfrastruktuuri võrguks. Kõnealune Interneti uus arenguetapp on „asjade Internet”.

| 3.5.6 | Süsteem, mida tulevases „asjade Internetis” hakatakse kasutama identiteetide registreerimiseks ja nimetamiseks, peaks olema kaitstud rikete ja ettenägematu kasutamise eest, mis võib põhjustada kaose. See süsteem ei tohiks sattuda isikute kätte, kes tahavad neid andmebaase ja süsteeme kasutada oma eesmärkidel. Tuleb kaitsta kõikide asjaosaliste turvalisust, kõlbelisust ja eraelu puutumatust, ükskõik kas tegu on üksikisikute või äriühingutega, kelle tundlik äriteave sisaldub raadiosagedustuvastust võimaldavates äriprotsessides. |
| --- | --- |

3.5.6

Süsteem, mida tulevases „asjade Internetis” hakatakse kasutama identiteetide registreerimiseks ja nimetamiseks, peaks olema kaitstud rikete ja ettenägematu kasutamise eest, mis võib põhjustada kaose. See süsteem ei tohiks sattuda isikute kätte, kes tahavad neid andmebaase ja süsteeme kasutada oma eesmärkidel. Tuleb kaitsta kõikide asjaosaliste turvalisust, kõlbelisust ja eraelu puutumatust, ükskõik kas tegu on üksikisikute või äriühingutega, kelle tundlik äriteave sisaldub raadiosagedustuvastust võimaldavates äriprotsessides.

| 3.5.7 | Raadiosagedustuvastuse teabesüsteemi väljatöötamisel peab arvesse võtma nii süsteemi rajamisel aktiivselt osalevate poolte (nt äriorganisatsioonid, riigiasutused, haiglad) kui ka seda kasutama hakkavate lõpptarbijate (kodanikud, tarbijad, patsiendid, töötajad) vajadusi. Kuna lõpptarbijad ei ole tavaliselt kaasatud projekteerimise etappi, toetab komisjon rakendusspetsiifiliste juhiste (tegevusjuhend, hea tava) väljatöötamist kõiki pooli esindava ekspertide tuumikrühma poolt. Komisjon annab 2007. aasta lõpuks välja soovituse, et määrata kindlaks põhimõtted, mida ametiasutused ja teised sidusrühmad peaksid kohaldama raadiosagedustuvastuse kasutamise suhtes. |
| --- | --- |

3.5.7

Raadiosagedustuvastuse teabesüsteemi väljatöötamisel peab arvesse võtma nii süsteemi rajamisel aktiivselt osalevate poolte (nt äriorganisatsioonid, riigiasutused, haiglad) kui ka seda kasutama hakkavate lõpptarbijate (kodanikud, tarbijad, patsiendid, töötajad) vajadusi. Kuna lõpptarbijad ei ole tavaliselt kaasatud projekteerimise etappi, toetab komisjon rakendusspetsiifiliste juhiste (tegevusjuhend, hea tava) väljatöötamist kõiki pooli esindava ekspertide tuumikrühma poolt. Komisjon annab 2007. aasta lõpuks välja soovituse, et määrata kindlaks põhimõtted, mida ametiasutused ja teised sidusrühmad peaksid kohaldama raadiosagedustuvastuse kasutamise suhtes.

| 3.5.8 | Samuti kaalub komisjon asjakohaste sätete lisamist tulevasse ettepanekusse eraelu puutumatust elektroonilise side sektoris käsitleva direktiivi muutmise kohta ning võtab seejuures arvesse tulevase raadiosagedustuvastuse sidusrühmade kogu, artikli 29 andmekaitse töörühma ning teiste, näiteks teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma töö tulemusi. Selle alusel hindab komisjon vajadust edasiste õigusaktide järele, et tagada andmekaitse ja eraelu puutumatus. |
| --- | --- |

3.5.8

Samuti kaalub komisjon asjakohaste sätete lisamist tulevasse ettepanekusse eraelu puutumatust elektroonilise side sektoris käsitleva direktiivi muutmise kohta ning võtab seejuures arvesse tulevase raadiosagedustuvastuse sidusrühmade kogu, artikli 29 andmekaitse töörühma ning teiste, näiteks teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma töö tulemusi. Selle alusel hindab komisjon vajadust edasiste õigusaktide järele, et tagada andmekaitse ja eraelu puutumatus.

| 3.5.9 | Komisjon jälgib tihedalt arengut „asjade Interneti” suunas, milles raadiosagedustuvastusel on eeldatavasti oluline roll. 2008. aasta lõpus kavatseb komisjon avaldada teatise, milles analüüsitakse selle arengu laadi ja mõju, pöörates erilist tähelepanu eraelu puutumatuse, usaldatavuse ja juhtimise küsimustele. Komisjon kavatseb hinnata poliitika võimalusi, sealhulgas vajadust edasiste seadusandlike meetmete järele, mis kaitseksid andmeid ja eraelu puutumatust, ning käsitleda muid avaliku poliitika eesmärke. |
| --- | --- |

3.5.9

Komisjon jälgib tihedalt arengut „asjade Interneti” suunas, milles raadiosagedustuvastusel on eeldatavasti oluline roll. 2008. aasta lõpus kavatseb komisjon avaldada teatise, milles analüüsitakse selle arengu laadi ja mõju, pöörates erilist tähelepanu eraelu puutumatuse, usaldatavuse ja juhtimise küsimustele. Komisjon kavatseb hinnata poliitika võimalusi, sealhulgas vajadust edasiste seadusandlike meetmete järele, mis kaitseksid andmeid ja eraelu puutumatust, ning käsitleda muid avaliku poliitika eesmärke.

| 3.5.10 | Märkused turvalisuse, kõlbelisuse ja eraelu puutumatuse küsimuste kohta on toodud arvamuse 4. peatükis. |
| --- | --- |

3.5.10

Märkused turvalisuse, kõlbelisuse ja eraelu puutumatuse küsimuste kohta on toodud arvamuse 4. peatükis.

3.6   Muud raadiosagedustuvastusega seotud poliitilised küsimused

| 3.6.1 | Lisaks turvalisuse, kõlbelisuse ja eraelu puutumatuse temaatikale on raadiosagedustuvastusega seotud muud poliitilised küsimused, nagu raadiospekter ja standardid ning tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaküsimused. |
| --- | --- |

3.6.1

Lisaks turvalisuse, kõlbelisuse ja eraelu puutumatuse temaatikale on raadiosagedustuvastusega seotud muud poliitilised küsimused, nagu raadiospekter ja standardid ning tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaküsimused.

| 3.6.2 | Oluline on raadiospektri kasutamistingimuste ühtlustamine, et võimaldada hõlpsat liikuvust ja kulude kokkuhoidu. Komisjon võttis hiljuti vastu otsuse detsimeeterlainealal töötavate raadiosagedustuvastuse seadmete raadiospektri kohta (2006/808/EÜ). Sellisest sageduste eraldamisest arvatakse piisavat kolmeks kuni kümneks aastaks, kuid lisaspektri vajaduse tekkimisel tegutseb komisjon vastavalt, kasutades raadiospektrit käsitlevast otsusest (676/2002/EÜ) tulenevaid volitusi. EMSK jagab seda seisukohta. |
| --- | --- |

3.6.2

Oluline on raadiospektri kasutamistingimuste ühtlustamine, et võimaldada hõlpsat liikuvust ja kulude kokkuhoidu. Komisjon võttis hiljuti vastu otsuse detsimeeterlainealal töötavate raadiosagedustuvastuse seadmete raadiospektri kohta (2006/808/EÜ). Sellisest sageduste eraldamisest arvatakse piisavat kolmeks kuni kümneks aastaks, kuid lisaspektri vajaduse tekkimisel tegutseb komisjon vastavalt, kasutades raadiospektrit käsitlevast otsusest (676/2002/EÜ) tulenevaid volitusi. EMSK jagab seda seisukohta.

| 3.6.3 | Raadiosagedustuvastust hõlmavate teenuste sujuvaks kasutuselevõtuks on tingimata vaja vastu võtta kohandatud rahvusvahelised standardid ja ühtlustada piirkondlikud standardid. Selles osalevad täielikult Euroopa standardiorganisatsioonid CEN ja ETSI. Komisjon kutsub Euroopa kõnealuseid organisatsioone koostöös asjaomase sektoriga tagama, et koostatavad standardid vastavad Euroopa nõuetele, eriti selles osas, mis puudutab eraelu puutumatust, turvalisust, intellektuaalomandi õigusi ja litsentsimisküsimusi. Kuna sektori standardid ja patendid arenevad sageli paralleelselt, kutsub EMSK komisjoni üles tegema kõik, mis nende võimuses, et sektor ja standardiorganisatsioonid tegutseksid kiiresti, et ennetada Euroopa raadiosagedustuvastuse rakenduste muutumist ülemäära sõltuvaks välismaisest kallist intellektuaalomandist. |
| --- | --- |

3.6.3

Raadiosagedustuvastust hõlmavate teenuste sujuvaks kasutuselevõtuks on tingimata vaja vastu võtta kohandatud rahvusvahelised standardid ja ühtlustada piirkondlikud standardid. Selles osalevad täielikult Euroopa standardiorganisatsioonid CEN ja ETSI. Komisjon kutsub Euroopa kõnealuseid organisatsioone koostöös asjaomase sektoriga tagama, et koostatavad standardid vastavad Euroopa nõuetele, eriti selles osas, mis puudutab eraelu puutumatust, turvalisust, intellektuaalomandi õigusi ja litsentsimisküsimusi. Kuna sektori standardid ja patendid arenevad sageli paralleelselt, kutsub EMSK komisjoni üles tegema kõik, mis nende võimuses, et sektor ja standardiorganisatsioonid tegutseksid kiiresti, et ennetada Euroopa raadiosagedustuvastuse rakenduste muutumist ülemäära sõltuvaks välismaisest kallist intellektuaalomandist.

| 3.6.4 | Keskkonnaküsimuste osas kuuluvad raadiosagedustuvastuse seadmed täielikult elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi ning teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes käsitleva direktiivi rakendusalasse. Tervishoiuaspektide osas on raadiosagedustuvastuse seadmetega seotud elektromagnetväljade võimalik mõju inimese tervisele. Raadiosagedustuvastuse seadmetega seotud elektromagnetväljade mõjuala on üldiselt väike, mistõttu eeldatakse, et elanikkonna ja töötajate kokkupuude nendega jääb praegustest standardpiirangutest kindlasti allapoole. Kuid traadita rakenduste kasutamise üldise suurenemise kontekstis jälgib komisjon edaspidigi kõnealust õiguslikku raamistikku. EMSK jagab seda seisukohta. |
| --- | --- |

3.6.4

Keskkonnaküsimuste osas kuuluvad raadiosagedustuvastuse seadmed täielikult elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi ning teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes käsitleva direktiivi rakendusalasse. Tervishoiuaspektide osas on raadiosagedustuvastuse seadmetega seotud elektromagnetväljade võimalik mõju inimese tervisele. Raadiosagedustuvastuse seadmetega seotud elektromagnetväljade mõjuala on üldiselt väike, mistõttu eeldatakse, et elanikkonna ja töötajate kokkupuude nendega jääb praegustest standardpiirangutest kindlasti allapoole. Kuid traadita rakenduste kasutamise üldise suurenemise kontekstis jälgib komisjon edaspidigi kõnealust õiguslikku raamistikku. EMSK jagab seda seisukohta.

4.   Märkused

| 4.1 | Kuna komisjon avaldab oma soovituse liikmesriikidele käesoleva aasta lõpul, siis eeldatavalt aktsepteeritakse andmekaitse ja eraelu puutumatuse infrastruktuur selle praeguse seisuga. See tähendab ka, et liikmesriikides juba eksisteerivad andmekaitseasutused hakkavad vastutama eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimuste eest seoses raadiosagedustuvastusega. |
| --- | --- |

4.1

Kuna komisjon avaldab oma soovituse liikmesriikidele käesoleva aasta lõpul, siis eeldatavalt aktsepteeritakse andmekaitse ja eraelu puutumatuse infrastruktuur selle praeguse seisuga. See tähendab ka, et liikmesriikides juba eksisteerivad andmekaitseasutused hakkavad vastutama eraelu puutumatuse ja andmekaitse küsimuste eest seoses raadiosagedustuvastusega.

| 4.2 | Teatises väitis komisjon muu hulgas, et kavatseb luua uue sidusrühmade kogu ja sellega konsulteerida. Komitee sooviks tutvustada käesolevat arvamust sidusrühmade kogule. |
| --- | --- |

4.2

Teatises väitis komisjon muu hulgas, et kavatseb luua uue sidusrühmade kogu ja sellega konsulteerida. Komitee sooviks tutvustada käesolevat arvamust sidusrühmade kogule.

| 4.3 | Ohud, mis kaasnevad raadiosagedustuvastusega eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, on suured.






  a) | Raadiosagedustuvastuse märgiseid saab panna eseme ja dokumendi sisse või peale ilma selle omaniku teadmata. Kuna raadiolained liiguvad kergesti ja hääletult läbi riide, plastmassi ja teiste materjalide, on võimalik lugeda raadiosagedustuvastuse märgiseid, mis on õmmeldud riietesse või kinnitatud rahakotis, kandekotis, kohvris jms asuvate esemete külge. |
| --- | --- | --- |

4.3

Ohud, mis kaasnevad raadiosagedustuvastusega eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele, on suured.

a)

Raadiosagedustuvastuse märgiseid saab panna eseme ja dokumendi sisse või peale ilma selle omaniku teadmata. Kuna raadiolained liiguvad kergesti ja hääletult läbi riide, plastmassi ja teiste materjalide, on võimalik lugeda raadiosagedustuvastuse märgiseid, mis on õmmeldud riietesse või kinnitatud rahakotis, kandekotis, kohvris jms asuvate esemete külge.

| b) | Elektroonilise tootekoodi abil võib igal esemel olla oma kordumatu tuvastuskood. Kordumatute tuvastusnumbrite kasutuse tulemusel võidakse luua globaalne esemete registreerimissüsteem, kus iga füüsiline ese on märgistatakse ja seotakse selle ostja või omanikuga müügi- või üleandmispunktis. |
| --- | --- |

b)

Elektroonilise tootekoodi abil võib igal esemel olla oma kordumatu tuvastuskood. Kordumatute tuvastusnumbrite kasutuse tulemusel võidakse luua globaalne esemete registreerimissüsteem, kus iga füüsiline ese on märgistatakse ja seotakse selle ostja või omanikuga müügi- või üleandmispunktis.

| c) | Raadiosagedustuvastuse kasutuseks on vaja luua äärmiselt suured andmebaasid, mis sisaldavad kordumatute märgiste andmeid. Need andmed võidakse siduda isikutuvastusandmetega, eriti arvutimälu ja töötlusvõimsuse suurenemisel. |
| --- | --- |

c)

Raadiosagedustuvastuse kasutuseks on vaja luua äärmiselt suured andmebaasid, mis sisaldavad kordumatute märgiste andmeid. Need andmed võidakse siduda isikutuvastusandmetega, eriti arvutimälu ja töötlusvõimsuse suurenemisel.

| d) | Märgiseid võib lugeda kauguselt, mis ei ole piiratud nägemisulatusega, lugejate abil, mida saab silmale mitte nähtavatena asetada peaaegu igasse keskkonda, kus inimesed kogunevad. Lugejaid saab kinnitada põrandaplaatidesse, põimida põrandakattesse, peita ukseavasse ja riiulitesse, muutes peaaegu võimatuks inimesel kindlaks teha, millal teda skaneeritakse. |
| --- | --- |

d)

Märgiseid võib lugeda kauguselt, mis ei ole piiratud nägemisulatusega, lugejate abil, mida saab silmale mitte nähtavatena asetada peaaegu igasse keskkonda, kus inimesed kogunevad. Lugejaid saab kinnitada põrandaplaatidesse, põimida põrandakattesse, peita ukseavasse ja riiulitesse, muutes peaaegu võimatuks inimesel kindlaks teha, millal teda skaneeritakse.

| e) | Kui isiku tuvastus on seotud raadiosagedustuvastuse kordumatu märgise numbriga, on võimalik üksikisikut jälitada või tuvastada ilma nende teadmata ja nõusolekuta. |
| --- | --- |

e)

Kui isiku tuvastus on seotud raadiosagedustuvastuse kordumatu märgise numbriga, on võimalik üksikisikut jälitada või tuvastada ilma nende teadmata ja nõusolekuta.

| f) | Võimalik on ette kujutada maailma, kus raadiosagedustuvastuse lugejad moodustavad üldise globaalse võrgustiku. Selline võrgustik ei vajaks lugejaid igal pool. Londonis saab maksustatud liiklustsooni süsteemi raames jälitada kõiki Londoni kesklinna sisenevaid autosid suhteliselt väheste strateegiliselt paigutatud kaameratega. Sarnaselt võib välja töötada strateegiliselt paigutatud raadiosagedustuvastuse märgiste lugejate võrgustiku — mida ei tohi lasta juhtuda. |
| --- | --- |

f)

Võimalik on ette kujutada maailma, kus raadiosagedustuvastuse lugejad moodustavad üldise globaalse võrgustiku. Selline võrgustik ei vajaks lugejaid igal pool. Londonis saab maksustatud liiklustsooni süsteemi raames jälitada kõiki Londoni kesklinna sisenevaid autosid suhteliselt väheste strateegiliselt paigutatud kaameratega. Sarnaselt võib välja töötada strateegiliselt paigutatud raadiosagedustuvastuse märgiste lugejate võrgustiku — mida ei tohi lasta juhtuda.

| 4.4 | Komisjon juba andis teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis juhiseid tehnoloogia eetilise rakendamise kohta, kuna see mõjutab andmete turvalisust ja eraelu puutumatust.(ühisprojektide taotlemise juhis „Guide for Applicants”, lk 54 (3)). Raadiosagedustuvastus on suurepärane näide arenevast seosest andmete kogumise ja levitamise tehnoloogia ning eraelu puutumatust käsitleva seadusliku õiguse või avalikkuse sellekohaste ootuste vahel. Eraelu puutumatusega seotud probleeme esineb kõikjal, kus digitaalselt või muul viisil kogutakse ja salvestatakse teavet, mille abil on võimalik inimest või inimesi üheselt tuvastada. Eraelu puutumatuse probleemid võivad tuleneda andmete avalikustamise ebapiisavast või olematust kontrollist. Andmekaitseprobleemid ohustavad kõige enam tervishoidu, kriminaalõigust, rahandust, geneetikat ja asukoha määramist puudutavaid andmeid. Asukoha määramine on raadiosagedustuvastuse keskne küsimus. |
| --- | --- |

4.4

Komisjon juba andis teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammis juhiseid tehnoloogia eetilise rakendamise kohta, kuna see mõjutab andmete turvalisust ja eraelu puutumatust.(ühisprojektide taotlemise juhis „Guide for Applicants”, lk 54 (3)). Raadiosagedustuvastus on suurepärane näide arenevast seosest andmete kogumise ja levitamise tehnoloogia ning eraelu puutumatust käsitleva seadusliku õiguse või avalikkuse sellekohaste ootuste vahel. Eraelu puutumatusega seotud probleeme esineb kõikjal, kus digitaalselt või muul viisil kogutakse ja salvestatakse teavet, mille abil on võimalik inimest või inimesi üheselt tuvastada. Eraelu puutumatuse probleemid võivad tuleneda andmete avalikustamise ebapiisavast või olematust kontrollist. Andmekaitseprobleemid ohustavad kõige enam tervishoidu, kriminaalõigust, rahandust, geneetikat ja asukoha määramist puudutavaid andmeid. Asukoha määramine on raadiosagedustuvastuse keskne küsimus.

| 4.5 | Andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevates juhistes (4) sätestas komisjon kaheksa hea tava kohast jõustatavat põhimõtet. Vastavalt nimetatud põhimõtetele peavad andmed olema:






  — | ausalt ja seaduslikult töödeldud; |
| --- | --- | --- |

4.5

Andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevates juhistes (4) sätestas komisjon kaheksa hea tava kohast jõustatavat põhimõtet. Vastavalt nimetatud põhimõtetele peavad andmed olema:

—

ausalt ja seaduslikult töödeldud;

| — | konkreetsel eesmärgil töödeldud; |
| --- | --- |

—

konkreetsel eesmärgil töödeldud;

| — | adekvaatsed, asjassepuutuvad ja mitte üleliigsed; |
| --- | --- |

—

adekvaatsed, asjassepuutuvad ja mitte üleliigsed;

| — | täpsed; |
| --- | --- |

—

täpsed;

| — | säilitatud vaid vajaliku aja vältel; |
| --- | --- |

—

säilitatud vaid vajaliku aja vältel;

| — | töödeldud kooskõlas andmesubjekti õigusega; |
| --- | --- |

—

töödeldud kooskõlas andmesubjekti õigusega;

| — | turvalised; |
| --- | --- |

—

turvalised;

| — | neid ei tohi edastada riikidele, kus puudub nõuetekohane andmekaitse. |
| --- | --- |

—

neid ei tohi edastada riikidele, kus puudub nõuetekohane andmekaitse.

Need juhised sobivad täielikult raadiosagedustuvastuse rakendustega seonduvate eraelu puutumatuse ja andmete turvalisuse küsimustega tegelemiseks.

| 4.6 | EMSK arvates on heade tavade aluspõhimõtted järgmised.






  — | Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad oma tegevused ja tavad avalikustama ning ühtki isiklikku teavet sisaldavat salajast andmebaasi ei tohiks eksisteerida. |
| --- | --- | --- |

4.6

EMSK arvates on heade tavade aluspõhimõtted järgmised.

—

Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad oma tegevused ja tavad avalikustama ning ühtki isiklikku teavet sisaldavat salajast andmebaasi ei tohiks eksisteerida.

| — | Üksikisikutel peab olema õigus teada, kui jaemüügikohtades on esemeid, millele on kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised või lugejad. Jaemüügikohas toimuv märgiste lugemine peab olema kõigi osapoolte jaoks läbipaistev. |
| --- | --- |

—

Üksikisikutel peab olema õigus teada, kui jaemüügikohtades on esemeid, millele on kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised või lugejad. Jaemüügikohas toimuv märgiste lugemine peab olema kõigi osapoolte jaoks läbipaistev.

| — | Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad teavitama, mis eesmärgil märgiseid ja lugejaid kasutatakse. Teabe kogumine peaks olema piiratud sellega, mis on asjaomaseks eemärgiks vajalik. |
| --- | --- |

—

Raadiosagedustuvastuse kasutajad peavad teavitama, mis eesmärgil märgiseid ja lugejaid kasutatakse. Teabe kogumine peaks olema piiratud sellega, mis on asjaomaseks eemärgiks vajalik.

| — | Raadiosagedustuvastuse kasutajad vastutavad tehnoloogia rakendamise eest ning selle eest, et järgitakse andmekaitseseadusi ja -eeskirju. Samuti vastutavad nad süsteemi ja andmebaaside turvalisuse ja usaldusväärsuse eest. |
| --- | --- |

—

Raadiosagedustuvastuse kasutajad vastutavad tehnoloogia rakendamise eest ning selle eest, et järgitakse andmekaitseseadusi ja -eeskirju. Samuti vastutavad nad süsteemi ja andmebaaside turvalisuse ja usaldusväärsuse eest.

| 4.7 | Kuidas neid põhimõtteid praktikas rakendada, on vaieldav küsimus. Ideaalolukorras peaksid kõik ettevõtted, mis on seotud ettevõtte ja tarbija vaheliste tehingutega, nagu jaemüük, piletimüük, läbipääsukontroll või transporditeenused, andma klientidele teatud vormis garantii, et neid põhimõtteid järgitakse — omamoodi kliendigarantii. Põhimõtteliselt võiks selline õigus hõlmata kõiki hea tava kohaseid andmekaitse põhimõtteid, mis on üksikasjalikult välja toodud käesoleva arvamuse punktis 4.5. Lisaks esitab komitee järgmised juhised.






  a) | Kaupmeestel ei tohiks olla lubatud sundida või meelitada kliente aktsepteerima aktiivseid või passiivseid märgiseid ostetavatel toodetel. Näiteks võiks märgised lisada pakendile või kasutada eemaldatavaid märgiseid analoogselt hinnasiltidega. |
| --- | --- | --- |

4.7

Kuidas neid põhimõtteid praktikas rakendada, on vaieldav küsimus. Ideaalolukorras peaksid kõik ettevõtted, mis on seotud ettevõtte ja tarbija vaheliste tehingutega, nagu jaemüük, piletimüük, läbipääsukontroll või transporditeenused, andma klientidele teatud vormis garantii, et neid põhimõtteid järgitakse — omamoodi kliendigarantii. Põhimõtteliselt võiks selline õigus hõlmata kõiki hea tava kohaseid andmekaitse põhimõtteid, mis on üksikasjalikult välja toodud käesoleva arvamuse punktis 4.5. Lisaks esitab komitee järgmised juhised.

a)

Kaupmeestel ei tohiks olla lubatud sundida või meelitada kliente aktsepteerima aktiivseid või passiivseid märgiseid ostetavatel toodetel. Näiteks võiks märgised lisada pakendile või kasutada eemaldatavaid märgiseid analoogselt hinnasiltidega.

| b) | Klientidel peaks olema õigus eemaldada või töövõimetuks teha iga märgis nende omanduses olevatel esemetel. |
| --- | --- |

b)

Klientidel peaks olema õigus eemaldada või töövõimetuks teha iga märgis nende omanduses olevatel esemetel.

| c) | Raadiosagedustuvastust ei tohiks üldjuhul kasutada isikute jälitamiseks. Inimesi ei tohi jälitada näiteks riietusesemete, piletite, asjade või muude esemete abil. |
| --- | --- |

c)

Raadiosagedustuvastust ei tohiks üldjuhul kasutada isikute jälitamiseks. Inimesi ei tohi jälitada näiteks riietusesemete, piletite, asjade või muude esemete abil.

| d) | Raadiosagedustuvastust ei tohiks kunagi kasutada viisil, mis võiks põhjustada anonüümsuse kadu või vähenemist. |
| --- | --- |

d)

Raadiosagedustuvastust ei tohiks kunagi kasutada viisil, mis võiks põhjustada anonüümsuse kadu või vähenemist.

| e) | Vastutav ametiasutus peaks andma selged juhised, et punktides c) ja d) nimetatu võib olla lubatav ainult eriolukorras ja ametiasutuse eelneval ametlikul teavitamisel. |
| --- | --- |

e)

Vastutav ametiasutus peaks andma selged juhised, et punktides c) ja d) nimetatu võib olla lubatav ainult eriolukorras ja ametiasutuse eelneval ametlikul teavitamisel.

| 4.8 | Teatud erandeid eelnimetatud juhistele võib kaaluda juhul, kui






  — | eraisikud kasutavad võimalust jätta märgised aktiivseks oma isikliku mugavuse tõttu; |
| --- | --- | --- |

4.8

Teatud erandeid eelnimetatud juhistele võib kaaluda juhul, kui

—

eraisikud kasutavad võimalust jätta märgised aktiivseks oma isikliku mugavuse tõttu;

| — | eraisikud annavad oma nõusoleku, et neid jälitatakse teatud keskkondades, näiteks kõrgete turvastandarditega riiklikes ja erasektori asutustes ja institutsioonides; |
| --- | --- |

—

eraisikud annavad oma nõusoleku, et neid jälitatakse teatud keskkondades, näiteks kõrgete turvastandarditega riiklikes ja erasektori asutustes ja institutsioonides;

| — | eraisikud otsustavad kasutada rakendusi, mis nende asukoha kindlaks teevad ja neid tuvastavad samamoodi, nagu juba tehakse mobiiltelefonide, pangakaartide, internetiaadresside jms kasutamisel. |
| --- | --- |

—

eraisikud otsustavad kasutada rakendusi, mis nende asukoha kindlaks teevad ja neid tuvastavad samamoodi, nagu juba tehakse mobiiltelefonide, pangakaartide, internetiaadresside jms kasutamisel.

Kõigist sellistest eranditest tuleks teavitada vastutavat ametiasutust.

| 4.9 | Üldise erandi võiks teha selliste rakenduse puhul, mille abil jälgitakse inimesi või kaupu ajutises keskkonnas. Lennutranspordis võib pagasit märgistada lennule registreerumisel, et parandada turvalisust ja pagasi käitlemise kindlust, samas kui inimesi võib märgistada selleks, et suurendada lennuliikluse täpsust ja kiirendada turvameetmeid. Teine selline rakendus võiks olla patsientide märgistamine operatsiooniks haiglasse saabumisel. Selliste rakenduse aktsepteeritavuse võti on märgistuse kindel eemaldamine pärast ajutise kasutuse lõppu |
| --- | --- |

4.9

Üldise erandi võiks teha selliste rakenduse puhul, mille abil jälgitakse inimesi või kaupu ajutises keskkonnas. Lennutranspordis võib pagasit märgistada lennule registreerumisel, et parandada turvalisust ja pagasi käitlemise kindlust, samas kui inimesi võib märgistada selleks, et suurendada lennuliikluse täpsust ja kiirendada turvameetmeid. Teine selline rakendus võiks olla patsientide märgistamine operatsiooniks haiglasse saabumisel. Selliste rakenduse aktsepteeritavuse võti on märgistuse kindel eemaldamine pärast ajutise kasutuse lõppu

| 4.10 | Raadiosagedustuvastus ei ole veel täielikult välja arendatud, seega ei tea me veel selle täispotentsiaali. Ühelt poolt võib see olla meie tehnoloogilisele tsivilisatsioonile kujuteldamatult kasulik, teisest küljest võib see olla suurim tehnoloogiline oht eraelu puutumatusele ja vabadusele. Komitee arvates tuleks raadiosagedustuvastuse rakendused välja töötada vastavalt rangele eetikakoodeksile, mis austab eraelu puutumatust, vabadust ja andmete turvalisust, kuid vajalike garantiide olemasolul peaks rakenduste edasiarendamine jätkuma. |
| --- | --- |

4.10

Raadiosagedustuvastus ei ole veel täielikult välja arendatud, seega ei tea me veel selle täispotentsiaali. Ühelt poolt võib see olla meie tehnoloogilisele tsivilisatsioonile kujuteldamatult kasulik, teisest küljest võib see olla suurim tehnoloogiline oht eraelu puutumatusele ja vabadusele. Komitee arvates tuleks raadiosagedustuvastuse rakendused välja töötada vastavalt rangele eetikakoodeksile, mis austab eraelu puutumatust, vabadust ja andmete turvalisust, kuid vajalike garantiide olemasolul peaks rakenduste edasiarendamine jätkuma.

| 4.11 | Lõpetuseks võib öelda, et seal kus raadiosagedustuvastuse rakendused on lubatud, peab nende rakendamine olema kõigi asjassepuutuvate isikute jaoks täiesti läbipaistev. Rakendused, mille eesmärk on kaupade käitlemise parandamine, on üldiselt aktsepteeritavad. Inimeste märgistamist hõlmavad rakendused ei ole üldiselt aktsepteeritavad, välja arvatud keskkondades, kus inimene viibib ainult ajutiselt. Rakendused, mis seovad inimesed kaupadega, võivad olla aktsepteeritavad turunduseesmärkidel. Rakendused, mis tuvastavad inimesed kaupade abil, mida nad on ostnud, ei ole üldjuhul aktsepteeritavad. Lisaks on mõned rakendused ebasobivad vabas ühiskonnas kasutamiseks ning neid ei tohiks kunagi lubada. Liikmesriikidele suunatava komisjoni soovituse keskmes peab olema vajadus säilitada eraelu puutumatus ja anonüümsus. |
| --- | --- |

4.11

Lõpetuseks võib öelda, et seal kus raadiosagedustuvastuse rakendused on lubatud, peab nende rakendamine olema kõigi asjassepuutuvate isikute jaoks täiesti läbipaistev. Rakendused, mille eesmärk on kaupade käitlemise parandamine, on üldiselt aktsepteeritavad. Inimeste märgistamist hõlmavad rakendused ei ole üldiselt aktsepteeritavad, välja arvatud keskkondades, kus inimene viibib ainult ajutiselt. Rakendused, mis seovad inimesed kaupadega, võivad olla aktsepteeritavad turunduseesmärkidel. Rakendused, mis tuvastavad inimesed kaupade abil, mida nad on ostnud, ei ole üldjuhul aktsepteeritavad. Lisaks on mõned rakendused ebasobivad vabas ühiskonnas kasutamiseks ning neid ei tohiks kunagi lubada. Liikmesriikidele suunatava komisjoni soovituse keskmes peab olema vajadus säilitada eraelu puutumatus ja anonüümsus.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel.

1

(2)  Direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris.

2

(3)  http://cordis.europa.eu/fp7/dc/index.cfm?fuseaction=UserSite.CooperationDetailsCallPage&call_id=11

3

(4)  Andmekaitse direktiiv 95/46/EÜ, artikkel 6.

4

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine”

KOM(2007) 261 lõplik

(2007/C 256/14)

16. mail 2007 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine”.

Komitee juhatus tegi 29. mail 2007 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 473. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) pearaportööriks Daniel BUFFETAUT ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 95, erapooletuks jäi üks liige.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni realistlikku ja julget suhtumist oma teatises „GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine” (KOM(2007) 261 lõplik) Galileo süsteemi kontsessiooniläbirääkimiste takerdumisse. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni realistlikku ja julget suhtumist oma teatises „GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine” (KOM(2007) 261 lõplik) Galileo süsteemi kontsessiooniläbirääkimiste takerdumisse.

| 1.2 | Komitee kiidab täielikult heaks ummikseisus läbirääkimiste lõpetamise ja alternatiivse strateegia väljatöötamise. |
| --- | --- |

1.2

Komitee kiidab täielikult heaks ummikseisus läbirääkimiste lõpetamise ja alternatiivse strateegia väljatöötamise.

| 1.3 | Ta toetab täielikult nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni tahet viia Galileo projekt ellu selle ulatust ja algset tähendust säilitades. |
| --- | --- |

1.3

Ta toetab täielikult nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni tahet viia Galileo projekt ellu selle ulatust ja algset tähendust säilitades.

| 1.4 | Komitee leiab, et Galileo projekt on Euroopa Liidu jaoks strateegiline projekt, millega saab näidata Euroopa võimekust tähelepanuväärse inimliku, teadusliku, tehnilise ja majandusliku väljakutse elluviimisel. |
| --- | --- |

1.4

Komitee leiab, et Galileo projekt on Euroopa Liidu jaoks strateegiline projekt, millega saab näidata Euroopa võimekust tähelepanuväärse inimliku, teadusliku, tehnilise ja majandusliku väljakutse elluviimisel.

| 1.5 | Komitee arvates toob projekti katkestamine Euroopa Liidu jaoks kaasa äärmiselt tõsised tagajärjed. |
| --- | --- |

1.5

Komitee arvates toob projekti katkestamine Euroopa Liidu jaoks kaasa äärmiselt tõsised tagajärjed.

| 1.6 | Komitee rõhutab, et komisjoni esitatud stsenaarium pakub huvitava ja realistliku võimaluse projekti edukaks elluviimiseks, ja leiab, et arendamise ja kasutussevõtmise etapi vastutuse ja rahastamise üleandmine avalikule sektorile vastab täiel määral olukorra realistlikule tõlgendamisele. |
| --- | --- |

1.6

Komitee rõhutab, et komisjoni esitatud stsenaarium pakub huvitava ja realistliku võimaluse projekti edukaks elluviimiseks, ja leiab, et arendamise ja kasutussevõtmise etapi vastutuse ja rahastamise üleandmine avalikule sektorile vastab täiel määral olukorra realistlikule tõlgendamisele.

| 1.7 | Kuna nimetatud stsenaariumil on finantskoormusele märkimisväärsed tagajärjed ning see nõuab avalikult sektorilt ilmselgeid pingutusi rahastamisel, peab EMSK vajalikuks kaaluda — ja seda ilma eelarvamusteta — Galileo süsteemi sõjalise kasutuse võimalust Euroopa Liidu liikmesriikide poolt, ennekõike kaitse eesmärgil, samuti võimalust lisada süsteemi terminalide hinnale väike maks, et tasakaalustada projekti finantskoormust. |
| --- | --- |

1.7

Kuna nimetatud stsenaariumil on finantskoormusele märkimisväärsed tagajärjed ning see nõuab avalikult sektorilt ilmselgeid pingutusi rahastamisel, peab EMSK vajalikuks kaaluda — ja seda ilma eelarvamusteta — Galileo süsteemi sõjalise kasutuse võimalust Euroopa Liidu liikmesriikide poolt, ennekõike kaitse eesmärgil, samuti võimalust lisada süsteemi terminalide hinnale väike maks, et tasakaalustada projekti finantskoormust.

| 1.8 | EMSK soovitab selgitada võimalikult kiiresti Ameerika Ühendriikide GPSi täiendava piirkondliku EGNOSi süsteemi kontsessiooni tingimusi ja rakendamisviisi ning nimetatud programmi rakendamise hoolikat koordineerimist Galileo rakendamisega. |
| --- | --- |

1.8

EMSK soovitab selgitada võimalikult kiiresti Ameerika Ühendriikide GPSi täiendava piirkondliku EGNOSi süsteemi kontsessiooni tingimusi ja rakendamisviisi ning nimetatud programmi rakendamise hoolikat koordineerimist Galileo rakendamisega.

| 1.9 | Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku määrata Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) projekti hankijaks. |
| --- | --- |

1.9

Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku määrata Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) projekti hankijaks.

| 1.10 | Komitee hoiatab kiusatuse eest kohaldada Galileo projekti puhul nn õiglase kasu põhimõtet, samas mõistes liikmesriikide õigustatud muret teaduse, tehnika ja majandusarengu vallas. |
| --- | --- |

1.10

Komitee hoiatab kiusatuse eest kohaldada Galileo projekti puhul nn õiglase kasu põhimõtet, samas mõistes liikmesriikide õigustatud muret teaduse, tehnika ja majandusarengu vallas.

| 1.11 | Komitee meenutab, et halduse ning majandusliku ja tehnilise vastutuse jagamise küsimuste ebatõhusa järelevalve korral võivad viimased osutuda väga ohtlikeks, nagu näitas hiljutine Airbusi juhtum. |
| --- | --- |

1.11

Komitee meenutab, et halduse ning majandusliku ja tehnilise vastutuse jagamise küsimuste ebatõhusa järelevalve korral võivad viimased osutuda väga ohtlikeks, nagu näitas hiljutine Airbusi juhtum.

| 1.12 | Komitee palub liikmesriikidel teha kõik endast olenev Galileo projekti lõpuleviimiseks. |
| --- | --- |

1.12

Komitee palub liikmesriikidel teha kõik endast olenev Galileo projekti lõpuleviimiseks.

2.   Teatise taust

| 2.1 | Viis kuud pärast satelliitnavigatsioonirakendusi käsitleva rohelise raamatu avaldamist avaldas komisjon uue teatise, millel on murettekitav pealkiri: „GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine”. |
| --- | --- |

2.1

Viis kuud pärast satelliitnavigatsioonirakendusi käsitleva rohelise raamatu avaldamist avaldas komisjon uue teatise, millel on murettekitav pealkiri: „GALILEO teelahkmel: Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmide rakendamine”.

| 2.2 | Alarmeeriva pealkirja põhjuseks on kontsessioonilepingu üle toimuvate nõupidamiste ummikussejooksmine. Ükski kokkulepe ei ole osutunud nimetatud lepingut taotleva tööstuskonsortsiumiga võimalikuks. GALILEO majandusmudeli osas valitsesid põhimõttelised erimeelsused. |
| --- | --- |

2.2

Alarmeeriva pealkirja põhjuseks on kontsessioonilepingu üle toimuvate nõupidamiste ummikussejooksmine. Ükski kokkulepe ei ole osutunud nimetatud lepingut taotleva tööstuskonsortsiumiga võimalikuks. GALILEO majandusmudeli osas valitsesid põhimõttelised erimeelsused.

| 2.3 | Seetõttu oli Euroopa Komisjon sunnitud tõdema läbirääkimiste ebaõnnestumist, mis nõudis jätkuvate viivituste tõttu Galileo projekti elluviimisel projekti põhjalikku nii majanduslikku kui juriidilist ümberkorraldust. |
| --- | --- |

2.3

Seetõttu oli Euroopa Komisjon sunnitud tõdema läbirääkimiste ebaõnnestumist, mis nõudis jätkuvate viivituste tõttu Galileo projekti elluviimisel projekti põhjalikku nii majanduslikku kui juriidilist ümberkorraldust.

| 2.4 | Transpordi valdkonna ministrite nõukogu esitas oma 22. märtsil toimunud kohtumisel komisjonile palve olukorda hinnata ja pakkuda kontsessioonilepingu muutmiseks üksikasjalikke stsenaariume, samuti võtta Galileo eelkäijana kiiresti kasutusele Ameerika Ühendriikide GPSi täiendava piirkondliku EGNOSi navigatsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

2.4

Transpordi valdkonna ministrite nõukogu esitas oma 22. märtsil toimunud kohtumisel komisjonile palve olukorda hinnata ja pakkuda kontsessioonilepingu muutmiseks üksikasjalikke stsenaariume, samuti võtta Galileo eelkäijana kiiresti kasutusele Ameerika Ühendriikide GPSi täiendava piirkondliku EGNOSi navigatsioonisüsteemi.

| 2.5 | Euroopa Parlament, kinnitades jätkuvalt oma toetust Galileo projektile, tundis projekti arendamise hilinemise pärast suurt muret ning palus komisjonil teha ettepanekuid olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

2.5

Euroopa Parlament, kinnitades jätkuvalt oma toetust Galileo projektile, tundis projekti arendamise hilinemise pärast suurt muret ning palus komisjonil teha ettepanekuid olukorra parandamiseks.

| 2.6 | Komisjoni teatis vastab Euroopa Liidu otsuseid tegevate institutsioonide taotlusele. |
| --- | --- |

2.6

Komisjoni teatis vastab Euroopa Liidu otsuseid tegevate institutsioonide taotlusele.

3.   Teatise põhisisu

| 3.1 | Teatise esimene oluline punkt on komisjoni üleskutse nõukogule ja Euroopa Parlamendile võtta teadmiseks praeguste lepingut käsitlevate läbirääkimiste takerdumine ning need lõpetada. Läbirääkimiste seiskumise tõttu ei jäänud komisjonil võimalust pakkuda välja teistsugust lahendust. |
| --- | --- |

3.1

Teatise esimene oluline punkt on komisjoni üleskutse nõukogule ja Euroopa Parlamendile võtta teadmiseks praeguste lepingut käsitlevate läbirääkimiste takerdumine ning need lõpetada. Läbirääkimiste seiskumise tõttu ei jäänud komisjonil võimalust pakkuda välja teistsugust lahendust.

| 3.2 | Küll aga palub komisjon nõukogul ja parlamendil koheselt kinnitada taas nende jätkuvat pühendumist autonoomse satelliitnavigatsiooni süsteemi rajamisel ning toetada Galileo programmi jätkamist. Nii ei tähenda kontsessioonilepingute läbirääkimiste lõppemine Galileo programmist loobumist. Komisjon soovib vastupidist — kinnitada projekti strateegilist olemust Euroopa Liidu jaoks ning selle majanduslikku tähtsust. |
| --- | --- |

3.2

Küll aga palub komisjon nõukogul ja parlamendil koheselt kinnitada taas nende jätkuvat pühendumist autonoomse satelliitnavigatsiooni süsteemi rajamisel ning toetada Galileo programmi jätkamist. Nii ei tähenda kontsessioonilepingute läbirääkimiste lõppemine Galileo programmist loobumist. Komisjon soovib vastupidist — kinnitada projekti strateegilist olemust Euroopa Liidu jaoks ning selle majanduslikku tähtsust.

| 3.3 | Galileo programmi tuleb komisjoni arvates jätkata praeguse skeemi alusel. Selle tehnilised parameetrid jäävad samaks, ehk tegemist oleks 30 satelliidi süsteemiga, mis pakub kvaliteetse signaaliga viit erinevat teenust. |
| --- | --- |

3.3

Galileo programmi tuleb komisjoni arvates jätkata praeguse skeemi alusel. Selle tehnilised parameetrid jäävad samaks, ehk tegemist oleks 30 satelliidi süsteemiga, mis pakub kvaliteetse signaaliga viit erinevat teenust.

| 3.4 | Eesmärk ei ole niisiis leppida Galileo projekti odava versiooniga. |
| --- | --- |

3.4

Eesmärk ei ole niisiis leppida Galileo projekti odava versiooniga.

| 3.5 | Komisjon pakub välja kaks alternatiivset stsenaariumi:






  a. | Stsenaarium A: esialgu rahastab ja hangib avalik sektor piiratud funktsioonidega süsteemi. Nimetatud süsteem koosneb 18 satelliidist ja nendega seotud maapealsest segmendist. Nii asukoha määramise täpsus kui ka katvus oleksid piisavad teenuste turuleviimiseks, kuid Galileo tehnilist lisandväärtust veel kasutada ei saaks.
  Ülejäänud 12 satelliiti paigaldab erasektor avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonikava alusel; |
| --- | --- | --- |

3.5

Komisjon pakub välja kaks alternatiivset stsenaariumi:

a.

Stsenaarium A: esialgu rahastab ja hangib avalik sektor piiratud funktsioonidega süsteemi. Nimetatud süsteem koosneb 18 satelliidist ja nendega seotud maapealsest segmendist. Nii asukoha määramise täpsus kui ka katvus oleksid piisavad teenuste turuleviimiseks, kuid Galileo tehnilist lisandväärtust veel kasutada ei saaks.

Ülejäänud 12 satelliiti paigaldab erasektor avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonikava alusel;

| b. | Stsenaarium B: avalik sektor rahastab ja hangib täielikult toimiva ja tervikliku operatiivsüsteemi. Infrastruktuur koosneb 30 satelliidist ja nendega seotud maapealsest segmendist. See võimaldab kõigi Galileo teenuste osutamist kõigile sihtgrupi kasutajatele ja tulevane kontsessionäär võib projekti töökindluse suhtes kindel olla. Avaliku ja erasektori partnerlus teenuse osutamine kontsessioonilepingu kujul hõlmab süsteemi toimimise, kasutamise ja 30 satelliidi süsteemi hoolduse. Täielik kasutuselevõtt saavutatakse 2012. aasta lõpuks ja kontsessioonileping hõlmaks aastaid 2010–2030. |
| --- | --- |

b.

Stsenaarium B: avalik sektor rahastab ja hangib täielikult toimiva ja tervikliku operatiivsüsteemi. Infrastruktuur koosneb 30 satelliidist ja nendega seotud maapealsest segmendist. See võimaldab kõigi Galileo teenuste osutamist kõigile sihtgrupi kasutajatele ja tulevane kontsessionäär võib projekti töökindluse suhtes kindel olla. Avaliku ja erasektori partnerlus teenuse osutamine kontsessioonilepingu kujul hõlmab süsteemi toimimise, kasutamise ja 30 satelliidi süsteemi hoolduse. Täielik kasutuselevõtt saavutatakse 2012. aasta lõpuks ja kontsessioonileping hõlmaks aastaid 2010–2030.

| 3.6 | Komisjon soovitab teise stsenaariumi vastuvõtmist kahes järgus:






  — | alustada erikontsessiooniga EGNOSi kui Galileo eelkäija kohest rakendamist, nii et teenus oleks kättesaadav 2008. aastaks. Täieliku Galileo süsteemi satelliitide kasutuselevõtt saavutataks 2012. aasta lõpuks; |
| --- | --- | --- |

3.6

Komisjon soovitab teise stsenaariumi vastuvõtmist kahes järgus:

—

alustada erikontsessiooniga EGNOSi kui Galileo eelkäija kohest rakendamist, nii et teenus oleks kättesaadav 2008. aastaks. Täieliku Galileo süsteemi satelliitide kasutuselevõtt saavutataks 2012. aasta lõpuks;

| — | samal ajal pidada läbirääkimisi ning rajada avaliku ja erasektori partnerlus kontsessiooni kujul EGNOSi ja Galileo rakendusetapiks ajavahemikul 2010-2030. |
| --- | --- |

—

samal ajal pidada läbirääkimisi ning rajada avaliku ja erasektori partnerlus kontsessiooni kujul EGNOSi ja Galileo rakendusetapiks ajavahemikul 2010-2030.

| 3.7 | Komisjon kutsub nõukogu ja parlamenti üles toetama nimetatud kahte programmi, kinnitades järgmisi põhimõtteid:






  — | saada EGNOSi süsteem töövalmis 2008. aasta alguses, |
| --- | --- | --- |

3.7

Komisjon kutsub nõukogu ja parlamenti üles toetama nimetatud kahte programmi, kinnitades järgmisi põhimõtteid:

—

saada EGNOSi süsteem töövalmis 2008. aasta alguses,

| — | otsustada, et Euroopa GNSS-programmid on määratletud, nende suhtes on kokku lepitud, neid juhitakse ja kontrollitakse Euroopa Liidu tasandil kõigi liikmesriikide huvides, |
| --- | --- |

—

otsustada, et Euroopa GNSS-programmid on määratletud, nende suhtes on kokku lepitud, neid juhitakse ja kontrollitakse Euroopa Liidu tasandil kõigi liikmesriikide huvides,

| — | tunnistada GALILEO strateegilist olemust, |
| --- | --- |

—

tunnistada GALILEO strateegilist olemust,

| — | valida Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) Euroopa Liidu nimel ja selle eeskirjade kohaselt tegutsevaks projekteerijaks ja hankijaks, |
| --- | --- |

—

valida Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) Euroopa Liidu nimel ja selle eeskirjade kohaselt tegutsevaks projekteerijaks ja hankijaks,

| — | kaasata programmi võimaluse korral õiglane konkurents, |
| --- | --- |

—

kaasata programmi võimaluse korral õiglane konkurents,

| — | tugevdada ja ümber korraldada programmide avalik juhtimine ning anda poliitiline vastutus ja juhtimine üle komisjonile, |
| --- | --- |

—

tugevdada ja ümber korraldada programmide avalik juhtimine ning anda poliitiline vastutus ja juhtimine üle komisjonile,

| — | äratada investorite usaldust. |
| --- | --- |

—

äratada investorite usaldust.

| 3.8 | Niisugune programm eeldab märkimisväärse rahastamise hankimist, nii praeguse programmi finantsperspektiivis ette nähtud summade kui ka lisarahastamise tagamist. |
| --- | --- |

3.8

Niisugune programm eeldab märkimisväärse rahastamise hankimist, nii praeguse programmi finantsperspektiivis ette nähtud summade kui ka lisarahastamise tagamist.

| 3.9 | Finantseerimisperioodiks 2007–2013 tähendaks see 2,4 miljardit eurot praeguse programmi jätkamiseks, lisaks tururiskide maandamise meetmete maksumus. Esimese täieliku Galileo satelliidisüsteemi (30 satelliiti) paigaldamiseks ja sellele järgnevaks avaliku ja erasektori partnerluseks ekspluatatsiooniperioodil aastatel 2010–2013 on vaja 3,4 miljardit eurot. |
| --- | --- |

3.9

Finantseerimisperioodiks 2007–2013 tähendaks see 2,4 miljardit eurot praeguse programmi jätkamiseks, lisaks tururiskide maandamise meetmete maksumus. Esimese täieliku Galileo satelliidisüsteemi (30 satelliiti) paigaldamiseks ja sellele järgnevaks avaliku ja erasektori partnerluseks ekspluatatsiooniperioodil aastatel 2010–2013 on vaja 3,4 miljardit eurot.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Teretulnud on tõsiasi, et komisjon on võtnud teadmiseks kontsessioonilepingut käsitlevate läbirääkimiste ummikussejõudmise praeguses seisus ning soovitanud need lõpetada. Olukorra ignoreerimisel oleks ummikseis vaid edasi kestnud ning programmi elluviimine veelgi hilisemaks lükkunud. |
| --- | --- |

4.1

Teretulnud on tõsiasi, et komisjon on võtnud teadmiseks kontsessioonilepingut käsitlevate läbirääkimiste ummikussejõudmise praeguses seisus ning soovitanud need lõpetada. Olukorra ignoreerimisel oleks ummikseis vaid edasi kestnud ning programmi elluviimine veelgi hilisemaks lükkunud.

| 4.2 | Nõukogu nõustus selles punktis komisjoni arvamusega ja otsustas läbirääkimised lõpetada, et jätkata uutel alustel. Samuti kinnitas nõukogu Galileo programmi olulisust, mida komitee peab tänuväärseks. |
| --- | --- |

4.2

Nõukogu nõustus selles punktis komisjoni arvamusega ja otsustas läbirääkimised lõpetada, et jätkata uutel alustel. Samuti kinnitas nõukogu Galileo programmi olulisust, mida komitee peab tänuväärseks.

| 4.3 | Transpordi ja energeetika peadirektoraadi tellitud ja hiljuti Eurobaromeetri teostatud (mai-juuni 2007) uuring Galileo programmi kohta näitas, et 80 % Euroopa Liidu elanikkonnast toetab autonoomse satelliitnavigatsiooni süsteemi ideed ja 63 % oleks projekti lõpuleviimiseks nõus täiendava rahastamisega. Samas on programmist loobumisega Euroopa Liidu mainele avaldatava mõju hinnang mõnevõrra vastuoluline. 44 % küsitletutest leiab, et mõju oleks kahjulik, 41 % arvavad, et loobumine ei avaldaks mingit mõju. |
| --- | --- |

4.3

Transpordi ja energeetika peadirektoraadi tellitud ja hiljuti Eurobaromeetri teostatud (mai-juuni 2007) uuring Galileo programmi kohta näitas, et 80 % Euroopa Liidu elanikkonnast toetab autonoomse satelliitnavigatsiooni süsteemi ideed ja 63 % oleks projekti lõpuleviimiseks nõus täiendava rahastamisega. Samas on programmist loobumisega Euroopa Liidu mainele avaldatava mõju hinnang mõnevõrra vastuoluline. 44 % küsitletutest leiab, et mõju oleks kahjulik, 41 % arvavad, et loobumine ei avaldaks mingit mõju.

| 4.4 | EMSK avaldab heameelt nõukogu ja üldsuse toetuse üle Galileo projektile, kuid arvab, et projektist loobumisel oleksid äärmiselt tõsised tagajärjed Euroopa Liidu mainele ja Euroopa projektide usaldusväärsusele. See väljendaks Euroopa Liidu suutmatust viia ellu teaduse ja tehnika tulevikku suunatud projekt, mis koondaks Euroopa oskusteabe teadusuuringute, uuendustegevuse ja tehnika vallas ning mis võiks pakkuda märkimisväärseid turuvõimalusi. |
| --- | --- |

4.4

EMSK avaldab heameelt nõukogu ja üldsuse toetuse üle Galileo projektile, kuid arvab, et projektist loobumisel oleksid äärmiselt tõsised tagajärjed Euroopa Liidu mainele ja Euroopa projektide usaldusväärsusele. See väljendaks Euroopa Liidu suutmatust viia ellu teaduse ja tehnika tulevikku suunatud projekt, mis koondaks Euroopa oskusteabe teadusuuringute, uuendustegevuse ja tehnika vallas ning mis võiks pakkuda märkimisväärseid turuvõimalusi.

| 4.5 | Eespool nimetatule vaatamata jäävad mõned küsimused lahtiseks. Suurt tähelepanu on pööratud EGNOSi süsteemile ja vajadusele see võimalikult kiiresti kasutusse võtta, kuid komisjon jätab lahtiseks küsimuse, kes seda käitama hakkab. Komisjon piirdub vaid kontsessiooni mainimisega, kuid vähimatki teavet ei ole antud viimase vormi ja võimalike partnerite (ettevõte, lennuliiklust korraldavate ametite või ettevõtete konsortsium) kohta. Kas tegemist on avaliku või erasektori käitajaga? Millised on kontsessiooni andmise menetlused ja milline on ajakava? |
| --- | --- |

4.5

Eespool nimetatule vaatamata jäävad mõned küsimused lahtiseks. Suurt tähelepanu on pööratud EGNOSi süsteemile ja vajadusele see võimalikult kiiresti kasutusse võtta, kuid komisjon jätab lahtiseks küsimuse, kes seda käitama hakkab. Komisjon piirdub vaid kontsessiooni mainimisega, kuid vähimatki teavet ei ole antud viimase vormi ja võimalike partnerite (ettevõte, lennuliiklust korraldavate ametite või ettevõtete konsortsium) kohta. Kas tegemist on avaliku või erasektori käitajaga? Millised on kontsessiooni andmise menetlused ja milline on ajakava?

| 4.6 | Süsteemid, mis võimaldavad parandada GPSi teenuse kvaliteeti, on piirkondlikud (Põhja-Ameerikas kasutatakse peale EGNOSiga sarnast süsteemi WAAS, ja üks süsteem asub Indias). Millised on kõnealuste piirkondlike süsteemide vahelised sidemed ja milliseid rahvusvahelisi kokkuleppeid nad nõuavad? |
| --- | --- |

4.6

Süsteemid, mis võimaldavad parandada GPSi teenuse kvaliteeti, on piirkondlikud (Põhja-Ameerikas kasutatakse peale EGNOSiga sarnast süsteemi WAAS, ja üks süsteem asub Indias). Millised on kõnealuste piirkondlike süsteemide vahelised sidemed ja milliseid rahvusvahelisi kokkuleppeid nad nõuavad?

| 4.7 | Galileo kontsessioonilepingut taotleva konsortsiumiga esilekerkinud probleemidega seoses on vaja valmistuda selleks, et uute stsenaariumide puhul ei seistaks silmitsi sarnaste raskustega. Konsortsiumide liikmete taga on tegelikult sageli riiklikud direktiivid. Paljud asjaomased ettevõtted sõltuvad riigihankest või nad on riigiettevõtted ning seega oleks naiivne arvata, et tegemist oleks tavapärase erakonsortsiumiga. Nimetatud probleem võib esile kerkida ka uute stsenaariumite puhul. Seda silmas pidades on kindlasti vaja korraldada tõeline hankekonkurss. |
| --- | --- |

4.7

Galileo kontsessioonilepingut taotleva konsortsiumiga esilekerkinud probleemidega seoses on vaja valmistuda selleks, et uute stsenaariumide puhul ei seistaks silmitsi sarnaste raskustega. Konsortsiumide liikmete taga on tegelikult sageli riiklikud direktiivid. Paljud asjaomased ettevõtted sõltuvad riigihankest või nad on riigiettevõtted ning seega oleks naiivne arvata, et tegemist oleks tavapärase erakonsortsiumiga. Nimetatud probleem võib esile kerkida ka uute stsenaariumite puhul. Seda silmas pidades on kindlasti vaja korraldada tõeline hankekonkurss.

| 4.8 | EMSK avaldab heameelt, et projekti esialgset skeemi ja eelkõige pakutud teenuste valikut ei muudetud. Komisjoni ettepanek on kõige mõistlikum. Projekti majandusskeemi muutmine oleks lisanud hilinemisi, põhjustanud suuremaid rahalisi kulusid ja asjatuid riske. |
| --- | --- |

4.8

EMSK avaldab heameelt, et projekti esialgset skeemi ja eelkõige pakutud teenuste valikut ei muudetud. Komisjoni ettepanek on kõige mõistlikum. Projekti majandusskeemi muutmine oleks lisanud hilinemisi, põhjustanud suuremaid rahalisi kulusid ja asjatuid riske.

| 4.9 | Samuti leiab komitee, et komisjonil on õigus, kui ta märgib komisjon oma teatises, et „kuigi süsteem on tsiviilsüsteem, võib olulisi tulusid laekuda ka militaarkasutajatelt.” Olles teadlik teema tundlikkusest, leiab komitee, et asjaomaseid arutelusid tuleb jätkata liikmesriikide vahel. Komitee arvates peaksid Euroopa Liidu liikmesriigid saama vabalt otsustada, kas nad tahavad kasutada piiratud juurdepääsuga avalikult reguleeritud teenust kaitseotstarbeks asjakohase rahastamise teel. |
| --- | --- |

4.9

Samuti leiab komitee, et komisjonil on õigus, kui ta märgib komisjon oma teatises, et „kuigi süsteem on tsiviilsüsteem, võib olulisi tulusid laekuda ka militaarkasutajatelt.” Olles teadlik teema tundlikkusest, leiab komitee, et asjaomaseid arutelusid tuleb jätkata liikmesriikide vahel. Komitee arvates peaksid Euroopa Liidu liikmesriigid saama vabalt otsustada, kas nad tahavad kasutada piiratud juurdepääsuga avalikult reguleeritud teenust kaitseotstarbeks asjakohase rahastamise teel.

| 4.10 | Projekti rahastamisel on keskne tähtsus, ja EMSK arvates peaks mõtlema, kas terminalide müügi osas ei peaks sisse viima väikest maksu Galileo rahastamiseks. |
| --- | --- |

4.10

Projekti rahastamisel on keskne tähtsus, ja EMSK arvates peaks mõtlema, kas terminalide müügi osas ei peaks sisse viima väikest maksu Galileo rahastamiseks.

| 4.11 | EMSK toetab ideed valida ESA projekteerijaks ja hankijaks ning rõhutab, et see ei peaks viima Galileo projekti puhul nn õiglase kasu põhimõtte kohaldamiseni, olles samas täiesti teadlik sellest, et eelmise stsenaariumi puhul olid riikidevahelised kokkulepped liikmesriikide vahelise hoolika majandusliku tasakaalustatuse tulemus. Komitee rõhutab, et niivõrd olulist ja Euroopa Liidu jaoks ka sümboolse tähtsusega projekti ei tohiks ohustada kartus olulisematele osalevatele liikmesriikidele langevate majanduslike tagajärgede ees. Ta tuletab meelde, et EADSi praegused probleemid tulenevadki sellelaadsetest kartustest. Püüe tasakaalustada partneritevahelist majanduslikku panust on õigustatud, kuid kui selle tagajärjeks on ummik ja projekti elluviimise hilinemine, kannatab kogu Euroopa Liidu jaoks sümboolse tähtsusega ning tööstusliku ja teadusliku mõõtmega projekt kõigi oma majanduslike tagajärgedega. |
| --- | --- |

4.11

EMSK toetab ideed valida ESA projekteerijaks ja hankijaks ning rõhutab, et see ei peaks viima Galileo projekti puhul nn õiglase kasu põhimõtte kohaldamiseni, olles samas täiesti teadlik sellest, et eelmise stsenaariumi puhul olid riikidevahelised kokkulepped liikmesriikide vahelise hoolika majandusliku tasakaalustatuse tulemus. Komitee rõhutab, et niivõrd olulist ja Euroopa Liidu jaoks ka sümboolse tähtsusega projekti ei tohiks ohustada kartus olulisematele osalevatele liikmesriikidele langevate majanduslike tagajärgede ees. Ta tuletab meelde, et EADSi praegused probleemid tulenevadki sellelaadsetest kartustest. Püüe tasakaalustada partneritevahelist majanduslikku panust on õigustatud, kuid kui selle tagajärjeks on ummik ja projekti elluviimise hilinemine, kannatab kogu Euroopa Liidu jaoks sümboolse tähtsusega ning tööstusliku ja teadusliku mõõtmega projekt kõigi oma majanduslike tagajärgedega.

| 4.12 | Lõpuks arvab komitee, et komisjoni soov on säilitada ühenduse juhtimise põhimõtteid, mistõttu ta on olnud jätkuvalt — ja ehk pisut ebadiplomaatiliselt — nõudlik oma soovis projekti poliitiliselt juhtida. |
| --- | --- |

4.12

Lõpuks arvab komitee, et komisjoni soov on säilitada ühenduse juhtimise põhimõtteid, mistõttu ta on olnud jätkuvalt — ja ehk pisut ebadiplomaatiliselt — nõudlik oma soovis projekti poliitiliselt juhtida.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/76

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu säästva arengu strateegia kahe aastat tagant koostatav eduaruanne”

(2007/C 256/15)

11. detsembril 2006 palus Euroopa Komisjon hr DIMITRIADISele saadetud kirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 ettevalmistav arvamus küsimuses: „Euroopa Liidu säästva arengu strateegia kahe aastat tagant koostatav eduaruanne”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni (säästva arengu seireüksuse) arvamus võeti vastu 8. juunil 2007. Raportöör oli hr RIBBE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 70, vastu hääletas 21, erapooletuks jäi 10.

1.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järelduste ja soovituste kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et 2006. aasta juunis toimunud ELi tippkohtumisel vastuvõetud uuendatud jätkusuutlikkuse strateegia on muutnud arutelud silmnähtavalt elavamaks. Esmajoones eduaruannete esitamise kohustuslikuks muutmine kahe aasata tagant aitab kaasa sellele, et poliitikuid ja ühiskonda teavitatakse konkreetsemalt sellest, millised on olnud positiivsed arengud ja kus on tekkinud rakendamisel probleeme. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et 2006. aasta juunis toimunud ELi tippkohtumisel vastuvõetud uuendatud jätkusuutlikkuse strateegia on muutnud arutelud silmnähtavalt elavamaks. Esmajoones eduaruannete esitamise kohustuslikuks muutmine kahe aasata tagant aitab kaasa sellele, et poliitikuid ja ühiskonda teavitatakse konkreetsemalt sellest, millised on olnud positiivsed arengud ja kus on tekkinud rakendamisel probleeme.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on varasemates jätkusuutlikkust käsitlevates arvamustes komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu esitatud dokumente üldiselt tervitanud, aga esitanud ka kriitilisi küsimusi ja töötanud välja osaliselt kaugeleulatuvaid, institutsioonide poolt sageli tähelepanuta jäetud ettepanekuid. Ka seekord kritiseerib komitee asjaolu, et enamikes prioriteetsena tunnustatud valdkondades on eesmärgid veel liiga ebakonkreetselt sõnastatud, eriti aga, et vahendite osas valitseb ebaselgus. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on varasemates jätkusuutlikkust käsitlevates arvamustes komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu esitatud dokumente üldiselt tervitanud, aga esitanud ka kriitilisi küsimusi ja töötanud välja osaliselt kaugeleulatuvaid, institutsioonide poolt sageli tähelepanuta jäetud ettepanekuid. Ka seekord kritiseerib komitee asjaolu, et enamikes prioriteetsena tunnustatud valdkondades on eesmärgid veel liiga ebakonkreetselt sõnastatud, eriti aga, et vahendite osas valitseb ebaselgus.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab eriti uues strateegias vastuvõetud põhieesmärke ja poliitika juhtpõhimõtteid ning kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles neid tõsiselt võtma ja täies mahus arvestama. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab eriti uues strateegias vastuvõetud põhieesmärke ja poliitika juhtpõhimõtteid ning kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles neid tõsiselt võtma ja täies mahus arvestama.

| 1.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodab, et esimeses eduaruandes, mis on kavas avaldada 2007. aasta septembris, sisaldub muuhulgas täpsem teave selle kohta,






  — | milliseid majandusinstrumente kavatseb komisjon kasutada „turu läbipaistvuse ning toodete ja teenuste tegelikke majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud kulusid peegeldatavate hindade (õigete hindade saavutamise) soodustamiseks”, |
| --- | --- | --- |

1.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodab, et esimeses eduaruandes, mis on kavas avaldada 2007. aasta septembris, sisaldub muuhulgas täpsem teave selle kohta,

—

milliseid majandusinstrumente kavatseb komisjon kasutada „turu läbipaistvuse ning toodete ja teenuste tegelikke majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud kulusid peegeldatavate hindade (õigete hindade saavutamise) soodustamiseks”,

| — | kuidas konkreetselt kavatsetakse ellu rakendada Euroopa Ülemkogu nõudmist, milles nähakse ette „edasiste sammude kaalumist maksukoormuse kulutõhusaks ümbersuunamiseks tööjõult ressursside ja energia tarbimisele ja/või saastamisele, et toetada ELi tööhõive suurendamise ja keskkonnaalaseid eesmärke”, |
| --- | --- |

—

kuidas konkreetselt kavatsetakse ellu rakendada Euroopa Ülemkogu nõudmist, milles nähakse ette „edasiste sammude kaalumist maksukoormuse kulutõhusaks ümbersuunamiseks tööjõult ressursside ja energia tarbimisele ja/või saastamisele, et toetada ELi tööhõive suurendamise ja keskkonnaalaseid eesmärke”,

| — | milline on komisjoni konkreetne ajakava, viimaks ellu Euroopa Ülemkogu eesmärki kaotada järkjärgult keskkonnale negatiivset mõju avaldavad toetused; kas võidakse kaaluda EMSK ettepanekut kanda need vahendid vähemalt osaliselt ELi jätkusuutlikkuse fondi, |
| --- | --- |

—

milline on komisjoni konkreetne ajakava, viimaks ellu Euroopa Ülemkogu eesmärki kaotada järkjärgult keskkonnale negatiivset mõju avaldavad toetused; kas võidakse kaaluda EMSK ettepanekut kanda need vahendid vähemalt osaliselt ELi jätkusuutlikkuse fondi,

| — | kuidas kavatseb komisjon tulevikus vältida ilmselgeid vastuolusid jätkusuutlikkuse poliitika nõudmiste ja tegelikkuse vahel, nt transpordisektoris (punktid 4.15 ja 4.16), ja |
| --- | --- |

—

kuidas kavatseb komisjon tulevikus vältida ilmselgeid vastuolusid jätkusuutlikkuse poliitika nõudmiste ja tegelikkuse vahel, nt transpordisektoris (punktid 4.15 ja 4.16), ja

| — | kuidas tuleb käituda nende liikmesriikidega, kes ei ole esitanud kvalifitseeritud riiklikku jätkusuutlikkusstrateegiat. |
| --- | --- |

—

kuidas tuleb käituda nende liikmesriikidega, kes ei ole esitanud kvalifitseeritud riiklikku jätkusuutlikkusstrateegiat.

| 1.5 | On arusaadav, et dramaatiliselt teravnevaid keskkonnamõjusid silmas pidades pööratakse kliima- ja energiavaldkonnale erilist tähelepanu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aga arvamusel, et






  — | see on hea, kuid ei tohi viia selleni, strateegia teised kesksed osad jäetakse tähelepanuta, |
| --- | --- | --- |

1.5

On arusaadav, et dramaatiliselt teravnevaid keskkonnamõjusid silmas pidades pööratakse kliima- ja energiavaldkonnale erilist tähelepanu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aga arvamusel, et

—

see on hea, kuid ei tohi viia selleni, strateegia teised kesksed osad jäetakse tähelepanuta,

| — | vaatamata vältimatule poliitilisele tegutsemisvajadusele tuleks kõik otsused langetada uues strateegias kehtestatud poliitiliste juhtpõhimõtete kohaselt; seega kodanikke, ettevõtteid ja sotsiaalpartnereid kaasates, parimaid olemasolevaid teadmisi kasutades jne. Energiapaketi raames vastuvõetud otsus toota tulevikus 10 % (varem otsustatud 5,75 % asemel) Euroopa kütustest biomassist, kõnealust põhimõtet ei järginud. Komitee näeb siin suuri võimalikke probleeme, mis on kavas sõnastada arvamuses komisjoni vastava arenguaruande kohta (1). |
| --- | --- |

—

vaatamata vältimatule poliitilisele tegutsemisvajadusele tuleks kõik otsused langetada uues strateegias kehtestatud poliitiliste juhtpõhimõtete kohaselt; seega kodanikke, ettevõtteid ja sotsiaalpartnereid kaasates, parimaid olemasolevaid teadmisi kasutades jne. Energiapaketi raames vastuvõetud otsus toota tulevikus 10 % (varem otsustatud 5,75 % asemel) Euroopa kütustest biomassist, kõnealust põhimõtet ei järginud. Komitee näeb siin suuri võimalikke probleeme, mis on kavas sõnastada arvamuses komisjoni vastava arenguaruande kohta (1).

2.   Arvamuse põhielemendid ja taust

| 2.1 | 2001. aastal võttis Euroopa Ülemkogu Göteborgis vastu Euroopa Liidu säästva arengu strateegia. 2005. aasta detsembris esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise pealkirjaga „Säästva arengu strateegia läbivaatamisest — Tegevusprogramm” (2), milles oli ette nähtud sätestada„edasised konkreetsed tegevused lähiaastateks”. |
| --- | --- |

2.1

2001. aastal võttis Euroopa Ülemkogu Göteborgis vastu Euroopa Liidu säästva arengu strateegia. 2005. aasta detsembris esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise pealkirjaga „Säästva arengu strateegia läbivaatamisest — Tegevusprogramm” (2), milles oli ette nähtud sätestada„edasised konkreetsed tegevused lähiaastateks”.

| 2.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on viimastel aastatel käsitlenud säästva arengu strateegiat paljudes arvamustes. Sealjuures on komitee ikka ja jälle tähelepanu juhtinud säästva arengu olulisusele meie ühiskonna jaoks. Komitee on komisjoni algatusi põhimõtteliselt iga kord toetanud ja jaganud Euroopa Ülemkogu arvamusi, mille kohaselt on säästva arengu strateegia ELi kõrgemalseisev strateegia, mille eesmärkide järgi peab orienteeruma ka Lissaboni strateegia. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on viimastel aastatel käsitlenud säästva arengu strateegiat paljudes arvamustes. Sealjuures on komitee ikka ja jälle tähelepanu juhtinud säästva arengu olulisusele meie ühiskonna jaoks. Komitee on komisjoni algatusi põhimõtteliselt iga kord toetanud ja jaganud Euroopa Ülemkogu arvamusi, mille kohaselt on säästva arengu strateegia ELi kõrgemalseisev strateegia, mille eesmärkide järgi peab orienteeruma ka Lissaboni strateegia.

| 2.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aga säästvat arengut käsitlevates arvamustes sõnastanud sageli ka kriitilisi märkusi ja tõstatanud konstruktiivseid küsimusi, millele komisjon ja nõukogu ei ole osaliselt tänaseni vastanud. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aga säästvat arengut käsitlevates arvamustes sõnastanud sageli ka kriitilisi märkusi ja tõstatanud konstruktiivseid küsimusi, millele komisjon ja nõukogu ei ole osaliselt tänaseni vastanud.

| 2.4 | Viimases käesoleva teemaga seotud arvamuses käsitles Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eelpool nimetatud 2005. aasta detsembri teatist. Komitee kritiseeris sealjuures asjaolu, et komisjon ei ole oma ambitsioonikana kirjeldatud tegevusprogrammis kinni pidanud EMSK 2004. aasta aprilli soovitusest ega omaenda 2005. aasta juuni lubadusest. Erinevalt lubatust oli komisjon taas kord jätnud nimetamata selged eesmärgid, mida soovib säästva arengu strateegia raames saavutada. |
| --- | --- |

2.4

Viimases käesoleva teemaga seotud arvamuses käsitles Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eelpool nimetatud 2005. aasta detsembri teatist. Komitee kritiseeris sealjuures asjaolu, et komisjon ei ole oma ambitsioonikana kirjeldatud tegevusprogrammis kinni pidanud EMSK 2004. aasta aprilli soovitusest ega omaenda 2005. aasta juuni lubadusest. Erinevalt lubatust oli komisjon taas kord jätnud nimetamata selged eesmärgid, mida soovib säästva arengu strateegia raames saavutada.

| 2.4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletas tookord meelde, et strateegias kirjeldatakse eesmärkide saavutamise teed. Konkreetsete eesmärkide puudumine toob vältimatult kaasa probleeme vahendite nimetamisel. Kui ei ole täpselt teada, millises suunas liikuda soovitakse, ei ole võimalik ka kindlaks määrata, kuidas sinna jõuda. Komitee arvates jäeti seetõttu teatises lahtiseks rohkem küsimusi kui anti vastuseid ja orientiire. |
| --- | --- |

2.4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletas tookord meelde, et strateegias kirjeldatakse eesmärkide saavutamise teed. Konkreetsete eesmärkide puudumine toob vältimatult kaasa probleeme vahendite nimetamisel. Kui ei ole täpselt teada, millises suunas liikuda soovitakse, ei ole võimalik ka kindlaks määrata, kuidas sinna jõuda. Komitee arvates jäeti seetõttu teatises lahtiseks rohkem küsimusi kui anti vastuseid ja orientiire.

| 2.4.2 | Kui aga laiemat üldsust ja sotsiaalpartnereid ei teavitata eesmärkidest ega vahenditest ning kui seega valitseb ebaselgus selles osas, „mida säästev areng üleüldse konkreetselt tähendab ja kuidas tulevane areng hakkab tänasest olukorrast erinema, ... (tekivad) potentsiaalsetes asjaomastes sektorites hirmud ja vastuseis”, kirjutas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juba oma 2004. aasta arvamuses (3). Komitee peab kahjuks tõdema, et möödunud kolme aasta jooksul ei ole selles osas selgust lisandunud, mis on jätkusuutlikkuse poliitika usutavuse jaoks kindlasti kahjulik. |
| --- | --- |

2.4.2

Kui aga laiemat üldsust ja sotsiaalpartnereid ei teavitata eesmärkidest ega vahenditest ning kui seega valitseb ebaselgus selles osas, „mida säästev areng üleüldse konkreetselt tähendab ja kuidas tulevane areng hakkab tänasest olukorrast erinema, ... (tekivad) potentsiaalsetes asjaomastes sektorites hirmud ja vastuseis”, kirjutas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juba oma 2004. aasta arvamuses (3). Komitee peab kahjuks tõdema, et möödunud kolme aasta jooksul ei ole selles osas selgust lisandunud, mis on jätkusuutlikkuse poliitika usutavuse jaoks kindlasti kahjulik.

| 2.5 | 2006. aasta esimesel poolaastal eesistujariigiks olnud Austria nägi seda kõike eeldatavasti sarnaselt. Seetõttu lükkas ta komisjoni 2005. aasta teatise enam-vähem kõrvale ja töötas välja eraldi uue dokumendi, mida riigi- ja valitsusjuhid seejärel 2006. aasta juuni tippkohtumisel käsitlesid. Kõnealune dokument võeti toona samuti vastu kui uus strateegia (4). |
| --- | --- |

2.5

2006. aasta esimesel poolaastal eesistujariigiks olnud Austria nägi seda kõike eeldatavasti sarnaselt. Seetõttu lükkas ta komisjoni 2005. aasta teatise enam-vähem kõrvale ja töötas välja eraldi uue dokumendi, mida riigi- ja valitsusjuhid seejärel 2006. aasta juuni tippkohtumisel käsitlesid. Kõnealune dokument võeti toona samuti vastu kui uus strateegia (4).

| 2.6 | Nimetatud uues strateegias omistatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele — küllap tulenevalt komitee senisest tegevusest teema käsitlemisel — oluline osa. Vastavalt punktile 39 peaks komitee edaspidi „edendama aktiivset rolli vastutustunde loomisel, ergutades muuhulgas ELi tasandil toimuvat arutelu, ning komiteed kutsutakse üles andma oma panuse kahe aasta tagant koostatavasse komisjoni eduaruandesse, sealhulgas oma liikmete parima tava kogumise kaudu.”. |
| --- | --- |

2.6

Nimetatud uues strateegias omistatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele — küllap tulenevalt komitee senisest tegevusest teema käsitlemisel — oluline osa. Vastavalt punktile 39 peaks komitee edaspidi „edendama aktiivset rolli vastutustunde loomisel, ergutades muuhulgas ELi tasandil toimuvat arutelu, ning komiteed kutsutakse üles andma oma panuse kahe aasta tagant koostatavasse komisjoni eduaruandesse, sealhulgas oma liikmete parima tava kogumise kaudu.”.

| 2.7 | Käesoleva arvamusega soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtta kõnealuse vastutuse ja täita nimetatud soovi. Esmalt esitab komitee mõned üldised põhimõttelised märkused uue strateegia kohta (punkt 3), seejärel käsitleb lühidalt uues strateegias puudutatud teemasid (punkt 4) ja lõpuks sõnastab oma seisukohad 2007. aasta septembriks koostatava eduaruande teatud teemade kohta (punkt 5). |
| --- | --- |

2.7

Käesoleva arvamusega soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtta kõnealuse vastutuse ja täita nimetatud soovi. Esmalt esitab komitee mõned üldised põhimõttelised märkused uue strateegia kohta (punkt 3), seejärel käsitleb lühidalt uues strateegias puudutatud teemasid (punkt 4) ja lõpuks sõnastab oma seisukohad 2007. aasta septembriks koostatava eduaruande teatud teemade kohta (punkt 5).

3.   Üldised märkused uue strateegia kohta

| 3.1 | Kui ELi kõige tähtsam poliitiline institutsioon oma poliitika läbi vaatab ja seda uuendab, nagu Euroopa Ülemkogu seda „ELi jätkusuutliku arengu strateegiaga” teinud on, siis ootab kodanikuühiskond, et dokumendis selgitataks järgmist:






  — | miks läbivaatamine üldse vajalik oli, |
| --- | --- | --- |

3.1

Kui ELi kõige tähtsam poliitiline institutsioon oma poliitika läbi vaatab ja seda uuendab, nagu Euroopa Ülemkogu seda „ELi jätkusuutliku arengu strateegiaga” teinud on, siis ootab kodanikuühiskond, et dokumendis selgitataks järgmist:

—

miks läbivaatamine üldse vajalik oli,

| — | milline oli puudujääkide analüüsi tulemus, kus avastati probleemid, |
| --- | --- |

—

milline oli puudujääkide analüüsi tulemus, kus avastati probleemid,

| — | mida kavatsetakse tulevikus konkreetselt muuta, milliseid valdkondi enam ei käsitleta või käsitletakse teisiti või millised valdkonnad ja mis põhjusel lisanduvad, |
| --- | --- |

—

mida kavatsetakse tulevikus konkreetselt muuta, milliseid valdkondi enam ei käsitleta või käsitletakse teisiti või millised valdkonnad ja mis põhjusel lisanduvad,

| — | kuidas kavatsetakse nt muuta jätkusuutlikkuse idee integreerimise oluline eesmärk kõigi peadirektorite töös oluliseks. |
| --- | --- |

—

kuidas kavatsetakse nt muuta jätkusuutlikkuse idee integreerimise oluline eesmärk kõigi peadirektorite töös oluliseks.

| 3.2 | Kirjeldatud läbivaatamise tausta ja tulemuste otsimine sellest dokumendist on kahjuks asjatu. Esitatakse lihtsalt uus strateegia. |
| --- | --- |

3.2

Kirjeldatud läbivaatamise tausta ja tulemuste otsimine sellest dokumendist on kahjuks asjatu. Esitatakse lihtsalt uus strateegia.

| 3.3 | Göteborgi strateegiasse võeti komisjoni teatise alusel neli põhilist teemavaldkonda:






  — | kliimamuutused, |
| --- | --- | --- |

3.3

Göteborgi strateegiasse võeti komisjoni teatise alusel neli põhilist teemavaldkonda:

—

kliimamuutused,

| — | transport, |
| --- | --- |

—

transport,

| — | rahvatervis ja |
| --- | --- |

—

rahvatervis ja

| — | loodusressursid. |
| --- | --- |

—

loodusressursid.

| 3.4 | Kaks komisjoni poolt toona esitatud dokumendis väljapakutud teemat — vaesuse vastu võitlemine ja elanikkonna vananemine — jäeti Göteborgi strateegiast välja, ilma et Euroopa Ülemkogu oleks seda põhjendanud. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kritiseeris seda 2004. aasta aprillis arvamuses (5) kui „ebaadekvaatset signaali”. Lisaks kritiseeriti korduvalt seda, et strateegiat ei koondata ühte dokumenti, et seda ei ole võimalik avalikkusele edastada ja et välismõõdet käsitleti eraldi ning sätestati seejärel ka eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

3.4

Kaks komisjoni poolt toona esitatud dokumendis väljapakutud teemat — vaesuse vastu võitlemine ja elanikkonna vananemine — jäeti Göteborgi strateegiast välja, ilma et Euroopa Ülemkogu oleks seda põhjendanud. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kritiseeris seda 2004. aasta aprillis arvamuses (5) kui „ebaadekvaatset signaali”. Lisaks kritiseeriti korduvalt seda, et strateegiat ei koondata ühte dokumenti, et seda ei ole võimalik avalikkusele edastada ja et välismõõdet käsitleti eraldi ning sätestati seejärel ka eraldi dokumendis.

| 3.5 | Uues strateegias kirjeldatakse seitset keskset väljakutset ja nimetatakse sellega seoses tegevuseesmärgid ja sihid. Tegemist on järgmiste valdkondadega:






  — | kliimamuutused ja puhas energia, |
| --- | --- | --- |

3.5

Uues strateegias kirjeldatakse seitset keskset väljakutset ja nimetatakse sellega seoses tegevuseesmärgid ja sihid. Tegemist on järgmiste valdkondadega:

—

kliimamuutused ja puhas energia,

| — | säästev transport, |
| --- | --- |

—

säästev transport,

| — | säästev tarbimine ja tootmine, |
| --- | --- |

—

säästev tarbimine ja tootmine,

| — | loodusressursside säilitamine ja haldamine, |
| --- | --- |

—

loodusressursside säilitamine ja haldamine,

| — | rahvatervis, |
| --- | --- |

—

rahvatervis,

| — | sotsiaalne kaasatus, demograafia ja ränne ning |
| --- | --- |

—

sotsiaalne kaasatus, demograafia ja ränne ning

| — | ülemaailmne vaesus ja säästva arengu alased väljakutsed. |
| --- | --- |

—

ülemaailmne vaesus ja säästva arengu alased väljakutsed.

| 3.6 | Eeltoodud esialgse ja uue strateegia võrdlusest selgub, et uues strateegias ei toimu põhimõtteliselt kesksete teemade ümberpaigutamist. See lihtsalt täiendab Göteborgi strateegiat juba komisjoni 2001. aasta teatises väljatoodud vajadustega (vaesuse tõkestamine ja vananemine) ning säästva tarbimise ja säästva tootmise teemaga. |
| --- | --- |

3.6

Eeltoodud esialgse ja uue strateegia võrdlusest selgub, et uues strateegias ei toimu põhimõtteliselt kesksete teemade ümberpaigutamist. See lihtsalt täiendab Göteborgi strateegiat juba komisjoni 2001. aasta teatises väljatoodud vajadustega (vaesuse tõkestamine ja vananemine) ning säästva tarbimise ja säästva tootmise teemaga.

| 3.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on see hästi mõistetav, sest nii 2001. aastal esitatud kui ka tookord kõrvale jäetud küsimused on lahendamata ning järjepidev poliitiline käsitlus on hädavajalikum kui kunagi varem. Ja eriti seni ebapiisavaks osutunud poliitiliste tegevuste taustal pakub huvi vastuse leidmine küsimusele, mis õigupoolest eristab vana ja uut strateegiat ja kuidas hinnatakse vana strateegia senist edu. Kõnealune küsimus on oluline eelkõige seetõttu, et hoida ära etteheide, et üha uute dokumentide esitamisega tekitatakse pigem rohkem segadust kui aidatakse kaasa vajaliku protsessi poliitilisele tugevdamisele. Komitee on korduvalt juhtinud tähelepanu sellele, et jätkusuutlikkuse poliitikat ei ole võimalik mõõta halduses ja poliitikas toodetud dokumentide arvu, vaid ainult konkreetselt toimivate meetmete alusel. |
| --- | --- |

3.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on see hästi mõistetav, sest nii 2001. aastal esitatud kui ka tookord kõrvale jäetud küsimused on lahendamata ning järjepidev poliitiline käsitlus on hädavajalikum kui kunagi varem. Ja eriti seni ebapiisavaks osutunud poliitiliste tegevuste taustal pakub huvi vastuse leidmine küsimusele, mis õigupoolest eristab vana ja uut strateegiat ja kuidas hinnatakse vana strateegia senist edu. Kõnealune küsimus on oluline eelkõige seetõttu, et hoida ära etteheide, et üha uute dokumentide esitamisega tekitatakse pigem rohkem segadust kui aidatakse kaasa vajaliku protsessi poliitilisele tugevdamisele. Komitee on korduvalt juhtinud tähelepanu sellele, et jätkusuutlikkuse poliitikat ei ole võimalik mõõta halduses ja poliitikas toodetud dokumentide arvu, vaid ainult konkreetselt toimivate meetmete alusel.

| 3.8 | Kõnealune uus strateegia tugineb säästva arengu põhimõtete suurepärasele loetelule, mis tuleb ümber töötada kõigi seitsme valitud esmatähtsa valdkonna eesmärkide ja meetmete loeteludeks; lisaks on ette nähtud mõned meetmed valdkondadevahelistele teemadele ning menetluste arendamine edusammude ellurakendamiseks ja jälgimiseks. Selles osas on uus strateegia eelmiste strateegiatega võrreldes kindlasti paranenud. |
| --- | --- |

3.8

Kõnealune uus strateegia tugineb säästva arengu põhimõtete suurepärasele loetelule, mis tuleb ümber töötada kõigi seitsme valitud esmatähtsa valdkonna eesmärkide ja meetmete loeteludeks; lisaks on ette nähtud mõned meetmed valdkondadevahelistele teemadele ning menetluste arendamine edusammude ellurakendamiseks ja jälgimiseks. Selles osas on uus strateegia eelmiste strateegiatega võrreldes kindlasti paranenud.

| 3.9 | Esimesed märgid viitavad sellele, et strateegia kliimamuutuste ja energiaga seotud osi käsitletakse käesoleval ajal jõuliselt. See on hea, kuid ei tohi viia selleni, et strateegia teised kesksed osad jäetakse tähelepanuta. Käesolev ellurakendamise ülevaatamine pakub hea võimaluse seda küsimust käsitleda ja üritada anda strateegiale kõikides selle kesksetes valdkondades enam tähendust ja hoogu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tahaks veelkord rõhutada, et säästva arengu näol on tegemist kõikehõlmava integreeritud lähenemisviisiga ja mitte üksikute valikuvõimaluste nimekirjaga, mille põhjal on võimalik endale „menüü” koostada. Kliimamuutusi silmas pidades seatud eesmärgid ja sihid on väga ühemõttelised, täpsed ja küllaldaselt tungivad, et anda tegelik tõuge meetmete võtmiseks. Säästva arengu strateegia enamik teisi teemasid on aga siiski liiga ebamäärased ning ajaliselt määratlemata, et anda tõuget suuremate muutuste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

3.9

Esimesed märgid viitavad sellele, et strateegia kliimamuutuste ja energiaga seotud osi käsitletakse käesoleval ajal jõuliselt. See on hea, kuid ei tohi viia selleni, et strateegia teised kesksed osad jäetakse tähelepanuta. Käesolev ellurakendamise ülevaatamine pakub hea võimaluse seda küsimust käsitleda ja üritada anda strateegiale kõikides selle kesksetes valdkondades enam tähendust ja hoogu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tahaks veelkord rõhutada, et säästva arengu näol on tegemist kõikehõlmava integreeritud lähenemisviisiga ja mitte üksikute valikuvõimaluste nimekirjaga, mille põhjal on võimalik endale „menüü” koostada. Kliimamuutusi silmas pidades seatud eesmärgid ja sihid on väga ühemõttelised, täpsed ja küllaldaselt tungivad, et anda tegelik tõuge meetmete võtmiseks. Säästva arengu strateegia enamik teisi teemasid on aga siiski liiga ebamäärased ning ajaliselt määratlemata, et anda tõuget suuremate muutuste läbiviimiseks.

| 3.10 | Strateegia ulatus. Uue strateegia seitse teemat kujutavad endast eelmise versiooni nelja ebapiisava teemaga võrreldes edasiminekut. Sellele vaatamata on ikka veel mõned olulised valdkonnad välja jäetud. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõudis muide juba 2004. aasta aprilli ettevalmistavas arvamuses (6) eraldi peatüki pühendamist põllumajandusele. Komitee kordab nüüd seda nõudmist, pidades silmas asjaolu, et komitee on korduvalt väljendanud tugevat kahtlust, kas Euroopa põllumajandusmudelis nõutud säästev põllumajandus on maailmaturu tingimustes üldse võimalik. Komitee umbusku, kas ÜPP liigub tõepoolest õiges suunas, tugevdab asjaolu, et riigi- ja valitsusjuhid vähendasid finantsperioodiks 2007-2013 märkimisväärselt säästva põllumajanduse arengu seisukohalt eriti olulisele ÜPP teisele sambale eraldatud vahendeid. Komitee on seda korduvalt kritiseerinud ja tõstatab küsimuse, kuidas peaks see otsus olema kooskõlas säästva arengu poliitikaga. Põllumajandusteema käsitlemine uue strateegia punktis „Loodusressursid” ei ole problemaatikaga vastavuses. |
| --- | --- |

3.10

Strateegia ulatus. Uue strateegia seitse teemat kujutavad endast eelmise versiooni nelja ebapiisava teemaga võrreldes edasiminekut. Sellele vaatamata on ikka veel mõned olulised valdkonnad välja jäetud. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõudis muide juba 2004. aasta aprilli ettevalmistavas arvamuses (6) eraldi peatüki pühendamist põllumajandusele. Komitee kordab nüüd seda nõudmist, pidades silmas asjaolu, et komitee on korduvalt väljendanud tugevat kahtlust, kas Euroopa põllumajandusmudelis nõutud säästev põllumajandus on maailmaturu tingimustes üldse võimalik. Komitee umbusku, kas ÜPP liigub tõepoolest õiges suunas, tugevdab asjaolu, et riigi- ja valitsusjuhid vähendasid finantsperioodiks 2007-2013 märkimisväärselt säästva põllumajanduse arengu seisukohalt eriti olulisele ÜPP teisele sambale eraldatud vahendeid. Komitee on seda korduvalt kritiseerinud ja tõstatab küsimuse, kuidas peaks see otsus olema kooskõlas säästva arengu poliitikaga. Põllumajandusteema käsitlemine uue strateegia punktis „Loodusressursid” ei ole problemaatikaga vastavuses.

| 3.11 | Küsimusega, kas globaalsetele avatud turgudele suunatud Euroopa põllumajanduspoliitika saab olla jätkusuutlik, tõstatatakse automaatselt üldine küsimus tootmise ja kaubanduse globaalsete mängureeglite kohta. WTO on organisatsioon, mis põhineb vaba maailmakaubandust edendada soovivatel kokkulepetel. Vaba ja liberaliseeritud kaubandus ei pea aga mingil juhul olema automaatselt säästev, nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on korduvalt näidanud. Selle kohta, kuidas oleks võimalik vaba kaubandus säästva arengu põhimõtetega kooskõlla viia, ei leia uuest strateegiast kahjuks ühtegi arvamust. See on suur puudujääk! Ka siinkohal peab komitee kahjuks tähelepanu juhtima asjaolule, et ELi vastutavad isikud on seni sellele komitee poolt juba kolm aastat tagasi tõstatatud küsimusele (7) vastamata jätnud, kuigi komitee märgib meelsasti, et EL on Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga globaalse kaubanduse uute reeglite üle kaubeldes viimastel aastatel üsnagi palju vaeva näinud. |
| --- | --- |

3.11

Küsimusega, kas globaalsetele avatud turgudele suunatud Euroopa põllumajanduspoliitika saab olla jätkusuutlik, tõstatatakse automaatselt üldine küsimus tootmise ja kaubanduse globaalsete mängureeglite kohta. WTO on organisatsioon, mis põhineb vaba maailmakaubandust edendada soovivatel kokkulepetel. Vaba ja liberaliseeritud kaubandus ei pea aga mingil juhul olema automaatselt säästev, nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on korduvalt näidanud. Selle kohta, kuidas oleks võimalik vaba kaubandus säästva arengu põhimõtetega kooskõlla viia, ei leia uuest strateegiast kahjuks ühtegi arvamust. See on suur puudujääk! Ka siinkohal peab komitee kahjuks tähelepanu juhtima asjaolule, et ELi vastutavad isikud on seni sellele komitee poolt juba kolm aastat tagasi tõstatatud küsimusele (7) vastamata jätnud, kuigi komitee märgib meelsasti, et EL on Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga globaalse kaubanduse uute reeglite üle kaubeldes viimastel aastatel üsnagi palju vaeva näinud.

| 3.11.1 | Globaalne mõõde on Euroopa säästva arengu strateegia seisukohalt loomulikult suure tähtsusega, kuna Euroopa majandust mõjutavad ka arengud väljaspool meie majandusruumi. ELi strateegia peab seetõttu olema kooskõlas globaalse lähenemisviisiga säästvale arengule ning seda aktiivselt toetama. Uues strateegias puudutatakse seda teemat viidete kaudu millenniumi arengueesmärkide, Kyoto protokolli, ÜRO keskkonnakaitseprogrammi UNEP ja paljude teiste ülemaailmsete algatuste toetamisele. Lisaks tunnistatakse strateegias vajadust panna globaliseerumine säästva arengu teenistusse. Strateegias on viide säästva tarbimise ja tootmise tegevuskavale, mille komisjon 2007. aastal esitab. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on siiski arvamusel, et vajalik on ulatuslikum analüüs, et üldse oleks võimalik leida lahendus ülemaailmsele ebavõrdsusele. Industrialiseerimise protsessis olevate ning õigustatult oluliselt kõrgema elatustaseme poole püüdlevate riikide majanduskasvu saavutamise tungil on üsnagi kindlalt katastroofiline mõju ülemaailmsetele ressurssidele ja süsteemidele. Seetõttu käsitletakse strateegias planeedi koormamise piire, mida on juba lõhkunud 200 aasta jooksul ebavõrdselt jaotunud industrialiseerimine. |
| --- | --- |

3.11.1

Globaalne mõõde on Euroopa säästva arengu strateegia seisukohalt loomulikult suure tähtsusega, kuna Euroopa majandust mõjutavad ka arengud väljaspool meie majandusruumi. ELi strateegia peab seetõttu olema kooskõlas globaalse lähenemisviisiga säästvale arengule ning seda aktiivselt toetama. Uues strateegias puudutatakse seda teemat viidete kaudu millenniumi arengueesmärkide, Kyoto protokolli, ÜRO keskkonnakaitseprogrammi UNEP ja paljude teiste ülemaailmsete algatuste toetamisele. Lisaks tunnistatakse strateegias vajadust panna globaliseerumine säästva arengu teenistusse. Strateegias on viide säästva tarbimise ja tootmise tegevuskavale, mille komisjon 2007. aastal esitab. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on siiski arvamusel, et vajalik on ulatuslikum analüüs, et üldse oleks võimalik leida lahendus ülemaailmsele ebavõrdsusele. Industrialiseerimise protsessis olevate ning õigustatult oluliselt kõrgema elatustaseme poole püüdlevate riikide majanduskasvu saavutamise tungil on üsnagi kindlalt katastroofiline mõju ülemaailmsetele ressurssidele ja süsteemidele. Seetõttu käsitletakse strateegias planeedi koormamise piire, mida on juba lõhkunud 200 aasta jooksul ebavõrdselt jaotunud industrialiseerimine.

| 3.11.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb ettepaneku, et komisjon koostaks teatise ülemaailmsete ühiste ressursside paigutust ja haldamist käsitlevate lähenemisviiside kohta. Selle keskmes oleks pikaajaline raamistik kasvuhoonegaaside atmosfääri kontsentreerumise stabiliseerimiseks ohutule tasemele, kasutades selleks ühtset rahvusvahelist siduvat saastekvootide eelarvet. Kui möödub kokkulepitud tähtaeg, mille jooksul heited elaniku kohta võrdsustuvad, siis oleks need õigused ühtlaselt jaotunud. Seesuguse lähenemisviisiga, mida praeguseks on palju arutatud ja mida tuntakse contraction and convergence (vähenemine ja lähenemine) nime all, on võimalik arvestada rahvaarvu kasvu, tööstuse võimsuste kui globaliseerumise mõjudega, samuti nõudmistega Maa atmosfääri kui ühise ressursi tasakaalustatud ja konkreetseks ümberjagamiseks. |
| --- | --- |

3.11.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb ettepaneku, et komisjon koostaks teatise ülemaailmsete ühiste ressursside paigutust ja haldamist käsitlevate lähenemisviiside kohta. Selle keskmes oleks pikaajaline raamistik kasvuhoonegaaside atmosfääri kontsentreerumise stabiliseerimiseks ohutule tasemele, kasutades selleks ühtset rahvusvahelist siduvat saastekvootide eelarvet. Kui möödub kokkulepitud tähtaeg, mille jooksul heited elaniku kohta võrdsustuvad, siis oleks need õigused ühtlaselt jaotunud. Seesuguse lähenemisviisiga, mida praeguseks on palju arutatud ja mida tuntakse contraction and convergence (vähenemine ja lähenemine) nime all, on võimalik arvestada rahvaarvu kasvu, tööstuse võimsuste kui globaliseerumise mõjudega, samuti nõudmistega Maa atmosfääri kui ühise ressursi tasakaalustatud ja konkreetseks ümberjagamiseks.

| 3.12 | Eesmärkide ühetähenduslikkus. Säästev areng on üldeesmärgina ühiskonna jaoks valdavalt vastuvõetav. Selleks et säästva arengu strateegiast saaks siiski tuleneda tõeline impulss, tuleb see konkreetselt mõõdetavate eesmärkide ja sihtide ning range analüüsi alusel ellu viia. Uus strateegia sisaldab küll tervet rida eesmärke ja meetmeid, kuid ei seosta neid andmete ja arengute kvantitatiivse analüüsi ega küsimuste ja probleemide kvalitatiivse analüüsiga. Nii jääb sageli selgusetuks, miks teatud eesmärgid ja meetmed valiti, kuidas on kavas vastavaid edusamme hinnata ning millisel määral on nende abil võimalik üldse üldisele säästvusele kaasa aidata. Praegune läbivaatamine peaks andma võimaluse kõiki neid punkte parandada ja selgitada, nii et tulevikus oleks tõepoolest võimalik edusamme süstemaatiliselt hinnata. |
| --- | --- |

3.12

Eesmärkide ühetähenduslikkus. Säästev areng on üldeesmärgina ühiskonna jaoks valdavalt vastuvõetav. Selleks et säästva arengu strateegiast saaks siiski tuleneda tõeline impulss, tuleb see konkreetselt mõõdetavate eesmärkide ja sihtide ning range analüüsi alusel ellu viia. Uus strateegia sisaldab küll tervet rida eesmärke ja meetmeid, kuid ei seosta neid andmete ja arengute kvantitatiivse analüüsi ega küsimuste ja probleemide kvalitatiivse analüüsiga. Nii jääb sageli selgusetuks, miks teatud eesmärgid ja meetmed valiti, kuidas on kavas vastavaid edusamme hinnata ning millisel määral on nende abil võimalik üldse üldisele säästvusele kaasa aidata. Praegune läbivaatamine peaks andma võimaluse kõiki neid punkte parandada ja selgitada, nii et tulevikus oleks tõepoolest võimalik edusamme süstemaatiliselt hinnata.

| 3.13 | Pärast eeltoodud pigem kriitilisi märkusi tahaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee siiski märkida ära ka positiivsed aspektid. Uues strateegias sõnastatakse komisjoni 2005. aasta detsembris esitatud tegevusprogrammiga võrreldes märgatavalt konkreetsemad eesmärgid, näiteks seoses kliimale mõju avaldavate heidete piiramise või energiatõhususega. Eriti Euroopa Ülemkogu poolt 2007. aasta märtsi istungil eraldi seoses kliima- ja osaliselt ka energiapoliitikaga tehtud järeldused võimaldavad nüüd mõnede eesmärkide osas suuremale selgusele jõuda. |
| --- | --- |

3.13

Pärast eeltoodud pigem kriitilisi märkusi tahaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee siiski märkida ära ka positiivsed aspektid. Uues strateegias sõnastatakse komisjoni 2005. aasta detsembris esitatud tegevusprogrammiga võrreldes märgatavalt konkreetsemad eesmärgid, näiteks seoses kliimale mõju avaldavate heidete piiramise või energiatõhususega. Eriti Euroopa Ülemkogu poolt 2007. aasta märtsi istungil eraldi seoses kliima- ja osaliselt ka energiapoliitikaga tehtud järeldused võimaldavad nüüd mõnede eesmärkide osas suuremale selgusele jõuda.

| 3.14 | Strateegia rakendamise vahendid. Kuid ka uues strateegias (nagu ka Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi järeldustes) jääb suures osas selgusetuks, milliste vahenditega neid nüüd konkreetsemalt sõnastatud eesmärke saavutada kavatsetakse, milline strateegia seega valitakse. Igal juhul on aga huvitav, et nüüd — pigem küll rohkem ridade vahelt — on võimalik leida vähemalt viiteid võimalikele vahenditele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on need küll ikka veel liiga ebamäärased ning seetõttu võiks ja peaks eduaruannet kasutama selles osas konkreetsete järelduste tegemiseks ning seega toetuse ja orientiiri pakkumiseks (vt punkt 5). |
| --- | --- |

3.14

Strateegia rakendamise vahendid. Kuid ka uues strateegias (nagu ka Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi järeldustes) jääb suures osas selgusetuks, milliste vahenditega neid nüüd konkreetsemalt sõnastatud eesmärke saavutada kavatsetakse, milline strateegia seega valitakse. Igal juhul on aga huvitav, et nüüd — pigem küll rohkem ridade vahelt — on võimalik leida vähemalt viiteid võimalikele vahenditele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks on need küll ikka veel liiga ebamäärased ning seetõttu võiks ja peaks eduaruannet kasutama selles osas konkreetsete järelduste tegemiseks ning seega toetuse ja orientiiri pakkumiseks (vt punkt 5).

4.   Erimärkused uue strateegia kohta

| 4.1 | Läbivaadatud strateegias rõhutatakse, et Lissaboni strateegia protsesside dünaamika tuleb kindlasti integreerida säästva arengu ulatuslikemate eesmärkidega. Järgnevalt ei leia aga tõsiseltvõetavat analüüsi selle kohta, kuidas peavad kasvu- ja arengumudelid kogu maailmas muutuma, et tulevikus maailma jätkusuutlikumalt kujundada. Mittesäästvate arengute tagajärjed muutuvad üha ilmsemaks. Need väljenduvad eriti selgelt kliimamuutuste fataalsetes tagajärgedes, aga ka endiselt jätkuvas bioloogilise mitmekesisuse globaalses taandarengus, üha suurenevas lõhes vaeste ja rikaste vahel, toorainete peatses lõppemises jne. |
| --- | --- |

4.1

Läbivaadatud strateegias rõhutatakse, et Lissaboni strateegia protsesside dünaamika tuleb kindlasti integreerida säästva arengu ulatuslikemate eesmärkidega. Järgnevalt ei leia aga tõsiseltvõetavat analüüsi selle kohta, kuidas peavad kasvu- ja arengumudelid kogu maailmas muutuma, et tulevikus maailma jätkusuutlikumalt kujundada. Mittesäästvate arengute tagajärjed muutuvad üha ilmsemaks. Need väljenduvad eriti selgelt kliimamuutuste fataalsetes tagajärgedes, aga ka endiselt jätkuvas bioloogilise mitmekesisuse globaalses taandarengus, üha suurenevas lõhes vaeste ja rikaste vahel, toorainete peatses lõppemises jne.

| 4.2 | Tagajärgedel on dramaatiline majanduslik mõju. Teatud piirkondades ähvardab praegune majanduse alus täielikult kokku variseda. Šveitsis näiteks ei anna pangad enam laenu talispordi infrastruktuuri investeerida soovivatele investoritele, kui asukoht paikneb madalamal kui 1 500 m merepinnast. Milliseks kujuneb olukord põllumajanduse või turismi valdkonnas Vahemere piirkonnas, kui kliima peaks muutuma veelgi soojemaks ja kuivemaks, selles osas valitseb üha suurem ebakindlus. |
| --- | --- |

4.2

Tagajärgedel on dramaatiline majanduslik mõju. Teatud piirkondades ähvardab praegune majanduse alus täielikult kokku variseda. Šveitsis näiteks ei anna pangad enam laenu talispordi infrastruktuuri investeerida soovivatele investoritele, kui asukoht paikneb madalamal kui 1 500 m merepinnast. Milliseks kujuneb olukord põllumajanduse või turismi valdkonnas Vahemere piirkonnas, kui kliima peaks muutuma veelgi soojemaks ja kuivemaks, selles osas valitseb üha suurem ebakindlus.

| 4.3 | Avaliku sektori kulutused, mida tehakse ELis rannikupiirkonna kaitsmiseks erosiooni ja kõrgvee eest, moodustavad praegu hinnanguliselt 3,2 miljardit eurot võrreldes 2,5 miljardi euroga 1986. aastal. Uuringute kohaselt toob rannikupiirkonna erosioon aastatel 1990–2020 igal aastal kaasa kulusid keskmiselt summas 5,4 miljardit eurot. Nimetatud suure summaga on aga võimalik ilmnevaid negatiivseid tagajärgi ainult osaliselt ära hoida või leevendada. |
| --- | --- |

4.3

Avaliku sektori kulutused, mida tehakse ELis rannikupiirkonna kaitsmiseks erosiooni ja kõrgvee eest, moodustavad praegu hinnanguliselt 3,2 miljardit eurot võrreldes 2,5 miljardi euroga 1986. aastal. Uuringute kohaselt toob rannikupiirkonna erosioon aastatel 1990–2020 igal aastal kaasa kulusid keskmiselt summas 5,4 miljardit eurot. Nimetatud suure summaga on aga võimalik ilmnevaid negatiivseid tagajärgi ainult osaliselt ära hoida või leevendada.

| 4.4 | See on fataalne: me elame majandussüsteemis, kus näiteks haiguskulusid ja keskkonnakahjusid, nagu näiteks miljarditesse ulatuvaid kahjusid, mida tekitas torm Kyrill 2007. aasta alguses, hinnatakse majanduse seisukohast tervikuna positiivselt, sest need aitavad ju kaasa sisemajanduse kogutoodangu suurendamisele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et uues strateegias alustab Euroopa Ülemkogu lõpuks, isegi kui seda tehakse ainult möödaminnes, selle vastuolu põhjalikumat käsitlust. Euroopa Ülemkogul on täiesti õigus, kui ta nõuab oma uue strateegia punktis 20, et „riiklike sissetulekute arvestuse põhisüsteemi (võiks) laiendada, muuhulgas integreerides varude ja ringluse mõisted ja turuvälise töö ning lisades satelliitkontod, näiteks keskkonnaalased kulutused ja materjalivood.” |
| --- | --- |

4.4

See on fataalne: me elame majandussüsteemis, kus näiteks haiguskulusid ja keskkonnakahjusid, nagu näiteks miljarditesse ulatuvaid kahjusid, mida tekitas torm Kyrill 2007. aasta alguses, hinnatakse majanduse seisukohast tervikuna positiivselt, sest need aitavad ju kaasa sisemajanduse kogutoodangu suurendamisele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et uues strateegias alustab Euroopa Ülemkogu lõpuks, isegi kui seda tehakse ainult möödaminnes, selle vastuolu põhjalikumat käsitlust. Euroopa Ülemkogul on täiesti õigus, kui ta nõuab oma uue strateegia punktis 20, et „riiklike sissetulekute arvestuse põhisüsteemi (võiks) laiendada, muuhulgas integreerides varude ja ringluse mõisted ja turuvälise töö ning lisades satelliitkontod, näiteks keskkonnaalased kulutused ja materjalivood.”

| 4.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab siinkohal meelde oma seisukohta 2004. aastast, et ta „peab asjakohaseks säästva arengu strateegia raames küsimuste arutamist, mida seni on peaaegu tabuks peetud. Üks kõnealustest küsimustest on püsiv majanduskasv kui kõikide poliitikate kõrgemalseisev eesmärk ja põhiaspekt”
   (8). Sellega väljendas komitee, et arvestada ei saa mitte ainult puhtalt kvantitatiivse majanduskasvuga, vaid et ruumi peab tekkima uuele majanduskasvu kontseptsioonile, mille puhul on esiplaanil kvalitatiivsed, jätkusuutlikkuse kriteeriumidele suunatud eesmärgid. Komisjon ja nõukogu peaksid kasutama esitatavat eduaruannet selleks,






  — | et ükskord selgitada, kas seni peidetuks või väljaütlemata jäänud konfliktijoon säästva arengu ja Lissaboni strateegia vahel ei jookse mitte mööda sisemajanduse kogutoodangu näitajat, kui seda kasutatakse ühiskonna heaolu ja majandusliku õitsengu mõõdikuna ja |
| --- | --- | --- |

4.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab siinkohal meelde oma seisukohta 2004. aastast, et ta „peab asjakohaseks säästva arengu strateegia raames küsimuste arutamist, mida seni on peaaegu tabuks peetud. Üks kõnealustest küsimustest on püsiv majanduskasv kui kõikide poliitikate kõrgemalseisev eesmärk ja põhiaspekt”
   (8). Sellega väljendas komitee, et arvestada ei saa mitte ainult puhtalt kvantitatiivse majanduskasvuga, vaid et ruumi peab tekkima uuele majanduskasvu kontseptsioonile, mille puhul on esiplaanil kvalitatiivsed, jätkusuutlikkuse kriteeriumidele suunatud eesmärgid. Komisjon ja nõukogu peaksid kasutama esitatavat eduaruannet selleks,

—

et ükskord selgitada, kas seni peidetuks või väljaütlemata jäänud konfliktijoon säästva arengu ja Lissaboni strateegia vahel ei jookse mitte mööda sisemajanduse kogutoodangu näitajat, kui seda kasutatakse ühiskonna heaolu ja majandusliku õitsengu mõõdikuna ja

| — | et selgitada, kui konkreetne peaks olema säästva arengu põhimõtetega kohandatud uus heaolunäitaja. |
| --- | --- |

—

et selgitada, kui konkreetne peaks olema säästva arengu põhimõtetega kohandatud uus heaolunäitaja.

| 4.6 | Mitmete näidete põhjal on selge, et majanduslikud ja keskkonnapoliitilised edusammud ei pea viima tingimata SKT suurenemiseni, kuid võivad luua töökohti ja vähendada koormust keskkonnale. Kui tavalised ebatõhusad elektripirnid asendatakse säästupirnidega, siis kasutatakse vähem elektrit ning SKT pigem väheneb seeläbi (ka vajalike investeeringute välja arvestamise põhjal). Siiski sooviks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näha kõnealuses valdkonnas suuremat kasvu, nt ka hoonete soojustamise, kütust säästvate mootorite ja energiatõhusate seadmete osas. |
| --- | --- |

4.6

Mitmete näidete põhjal on selge, et majanduslikud ja keskkonnapoliitilised edusammud ei pea viima tingimata SKT suurenemiseni, kuid võivad luua töökohti ja vähendada koormust keskkonnale. Kui tavalised ebatõhusad elektripirnid asendatakse säästupirnidega, siis kasutatakse vähem elektrit ning SKT pigem väheneb seeläbi (ka vajalike investeeringute välja arvestamise põhjal). Siiski sooviks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näha kõnealuses valdkonnas suuremat kasvu, nt ka hoonete soojustamise, kütust säästvate mootorite ja energiatõhusate seadmete osas.

| 4.7 | Seetõttu tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asjaolu, et komisjon uurib nüüd sisemajanduse kogutoodangu kui ühiskondliku heaolu mõõdupuu alternatiive, ja avaldab suurt huvi selle töö vastu. |
| --- | --- |

4.7

Seetõttu tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asjaolu, et komisjon uurib nüüd sisemajanduse kogutoodangu kui ühiskondliku heaolu mõõdupuu alternatiive, ja avaldab suurt huvi selle töö vastu.

| 4.8 | Säästvat arengut ei ole võimalik saavutada — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seda juba korduvalt rõhutanud — nulltariifiga. Lisaks on komitee korduvalt rõhutanud, et makromajanduse tasandil tuleb tahes või tahtmata läbi viia ning ka viiakse läbi otsustavad struktuurilised muudatused. Poliitika ülesanne peaks olema vajalike muutuste ettevaatlik algatamine, vältimaks suuremaid murranguid ja leevendamaks suurimaid negatiivseid tagajärgi. |
| --- | --- |

4.8

Säästvat arengut ei ole võimalik saavutada — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seda juba korduvalt rõhutanud — nulltariifiga. Lisaks on komitee korduvalt rõhutanud, et makromajanduse tasandil tuleb tahes või tahtmata läbi viia ning ka viiakse läbi otsustavad struktuurilised muudatused. Poliitika ülesanne peaks olema vajalike muutuste ettevaatlik algatamine, vältimaks suuremaid murranguid ja leevendamaks suurimaid negatiivseid tagajärgi.

| 4.9 | Mis puudutab vastutust kõnealuste probleemide lahendamise eest, tuletab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee makromajanduse tasandit silmas pidades meelde, et õigete raamtingimuste loomist ei nõuta mitte ainult poliitikalt. Seda nõutakse ka ettevõtetelt ja igalt kodanikult. Komisjon tuletab juba mitu aastat õigustatult meelde ettevõtete sotsiaalset vastutust; kõnealune vastutus hõlmab sotsiaalse dialoogi käigus majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonda. |
| --- | --- |

4.9

Mis puudutab vastutust kõnealuste probleemide lahendamise eest, tuletab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee makromajanduse tasandit silmas pidades meelde, et õigete raamtingimuste loomist ei nõuta mitte ainult poliitikalt. Seda nõutakse ka ettevõtetelt ja igalt kodanikult. Komisjon tuletab juba mitu aastat õigustatult meelde ettevõtete sotsiaalset vastutust; kõnealune vastutus hõlmab sotsiaalse dialoogi käigus majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonda.

| 4.10 | Euroopa Ülemkogu juhib uues strateegias tähelepanu sellele (9), et „...see moodustab üldise raamistiku, milles ... majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid võivad üksteist tugevdad”. Lisaks on ülemkogu arvamusel, et ELi kõikide poliitiliste otsuste puhul tuleb eelnevalt läbi viia säästva arengu sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja majanduslike mõõtmete tasakaalustatud hindamine, mille käigus tuleb „arvesse võtta säästva arengu välismõõdet ja tegevusetusega kaasnevaid kulusid”. Aga niipea kui uuendatud strateegias on kõne all vahendid, ei ole enam juttu sotsiaalsest dialoogist, vaid institutsioonilisest dialoogist komisjoni ja liikmesriikide vahel ühelt poolt ja majanduse vahel teiselt poolt, et määrata kindlaks toodete ja protsessidega seotud eesmärgid. |
| --- | --- |

4.10

Euroopa Ülemkogu juhib uues strateegias tähelepanu sellele (9), et „...see moodustab üldise raamistiku, milles ... majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid võivad üksteist tugevdad”. Lisaks on ülemkogu arvamusel, et ELi kõikide poliitiliste otsuste puhul tuleb eelnevalt läbi viia säästva arengu sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja majanduslike mõõtmete tasakaalustatud hindamine, mille käigus tuleb „arvesse võtta säästva arengu välismõõdet ja tegevusetusega kaasnevaid kulusid”. Aga niipea kui uuendatud strateegias on kõne all vahendid, ei ole enam juttu sotsiaalsest dialoogist, vaid institutsioonilisest dialoogist komisjoni ja liikmesriikide vahel ühelt poolt ja majanduse vahel teiselt poolt, et määrata kindlaks toodete ja protsessidega seotud eesmärgid.

| 4.11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, kui oluline on arutada võetavate poliitiliste meetmete küsimust tõesti laiapõhjaliselt kõikide ühiskondlike jõududega, pidada kogu aeg silmas uues strateegias kindlaks määratud põhieesmärke ja juhtpõhimõtteid ning neid tõepoolest tõsiselt võtta. Ainult sellisel viisil saab vältida võimalikke väärarenguid, saavutada laialdane aktsepteerimine ühiskonna poolt ja arendada jätkusuulikkus tõeliseks juhtpõhimõtteks. |
| --- | --- |

4.11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, kui oluline on arutada võetavate poliitiliste meetmete küsimust tõesti laiapõhjaliselt kõikide ühiskondlike jõududega, pidada kogu aeg silmas uues strateegias kindlaks määratud põhieesmärke ja juhtpõhimõtteid ning neid tõepoolest tõsiselt võtta. Ainult sellisel viisil saab vältida võimalikke väärarenguid, saavutada laialdane aktsepteerimine ühiskonna poolt ja arendada jätkusuulikkus tõeliseks juhtpõhimõtteks.

| 4.11.1 | Üks näide, kuidas seda menetluslikult teha ei tohiks, on Euroopa Ülemkogu otsused 10 % (varem otsustatud 5,75 % asemel) biokütuste lisamise kohta energiapaketi kohta tehtud otsuste raames. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab selgesõnaliselt Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärki vähendada CO2 heidet 2020. aastaks 20 % kuni 30 % võrra (vastavalt ELi mittekuuluvate partnerite osalusele) ja tunnustab ka kaugeleulatuvat eesmärgipüstitust (vähendamine 60 % kuni 80 % võrra aastaks 2050). Biokütuste lisamine ei peaks mitte ainult seda eesmärki toetama, vaid olema kooskõlas ka teiste juhtpõhimõtetega. |
| --- | --- |

4.11.1

Üks näide, kuidas seda menetluslikult teha ei tohiks, on Euroopa Ülemkogu otsused 10 % (varem otsustatud 5,75 % asemel) biokütuste lisamise kohta energiapaketi kohta tehtud otsuste raames. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab selgesõnaliselt Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärki vähendada CO2 heidet 2020. aastaks 20 % kuni 30 % võrra (vastavalt ELi mittekuuluvate partnerite osalusele) ja tunnustab ka kaugeleulatuvat eesmärgipüstitust (vähendamine 60 % kuni 80 % võrra aastaks 2050). Biokütuste lisamine ei peaks mitte ainult seda eesmärki toetama, vaid olema kooskõlas ka teiste juhtpõhimõtetega.

| 4.11.2 | Järelikult on vaja arvesse võtta nii energiatasakaalu kui ka mõju loodusele ja keskkonnale ning võimaliku piirkondadevahelise konkurentsi (nii enda riigis kui ülemaailmselt) tagajärgi. Käesoleval ajal hoogu koguvad arutelud näiteks seoses fossiilsete energiakandjate äärmiselt suure kasutamisega CO2 väidetavalt mittesisaldavate biokütuste tootmisel (10), seoses nende tegeliku mõjuga kliimale (11) või seoses toiduainete tootmise mõjudega (12) näitavad, et kaugeltki mitte kõik „jätkusuutlikkuse küsimused” ei ole seni saanud piisavaid vastuseid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pühendab sellele äärmiselt olulisele teemale eraldi arvamuse. |
| --- | --- |

4.11.2

Järelikult on vaja arvesse võtta nii energiatasakaalu kui ka mõju loodusele ja keskkonnale ning võimaliku piirkondadevahelise konkurentsi (nii enda riigis kui ülemaailmselt) tagajärgi. Käesoleval ajal hoogu koguvad arutelud näiteks seoses fossiilsete energiakandjate äärmiselt suure kasutamisega CO2 väidetavalt mittesisaldavate biokütuste tootmisel (10), seoses nende tegeliku mõjuga kliimale (11) või seoses toiduainete tootmise mõjudega (12) näitavad, et kaugeltki mitte kõik „jätkusuutlikkuse küsimused” ei ole seni saanud piisavaid vastuseid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pühendab sellele äärmiselt olulisele teemale eraldi arvamuse.

| 4.12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt, et arutelu jätkusuutlikkuse debati majanduspoliitiliste ja finantstagajärgede üle on muuhulgas pärast Sterni raporti esitamist veelgi asjalikumaks muutunud. Sterni raportis on teadaolevalt välja arvestatud, et näiteks kliimamuutuste tagajärgede ulatuslikuks ärahoidmiseks läheb vaja „ainult” 1 % sisemajanduse kogutoodangust; Vattenfalli uuring, mis esitati Davosis maailma majandusfoorumile, jõuab tulemusele, et see oleks isegi veel „odavam”. Isegi kui 1 % sisemajanduse kogutoodangust tundub konkreetses rahasummas väljendatuna olevat tohutult suur summa, siis tuleb see seada korrelatsiooni teiste poliitikavaldkondadega, mis on samuti kulukad. Niinimetatud TINA projektide (13) realiseerimine transpordivaldkonnas nõuaks näiteks 2015. aastani igal aastal investeeringuid ainuüksi kindlaksmääratud transpordikoridoridesse summas ligikaudu 1,5 % sisemajanduse kogutoodangust, oleks seega kallim summast, mille Stern on kliimamuutuste tagajärgede leevendamiseks välja arvestanud. |
| --- | --- |

4.12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt, et arutelu jätkusuutlikkuse debati majanduspoliitiliste ja finantstagajärgede üle on muuhulgas pärast Sterni raporti esitamist veelgi asjalikumaks muutunud. Sterni raportis on teadaolevalt välja arvestatud, et näiteks kliimamuutuste tagajärgede ulatuslikuks ärahoidmiseks läheb vaja „ainult” 1 % sisemajanduse kogutoodangust; Vattenfalli uuring, mis esitati Davosis maailma majandusfoorumile, jõuab tulemusele, et see oleks isegi veel „odavam”. Isegi kui 1 % sisemajanduse kogutoodangust tundub konkreetses rahasummas väljendatuna olevat tohutult suur summa, siis tuleb see seada korrelatsiooni teiste poliitikavaldkondadega, mis on samuti kulukad. Niinimetatud TINA projektide (13) realiseerimine transpordivaldkonnas nõuaks näiteks 2015. aastani igal aastal investeeringuid ainuüksi kindlaksmääratud transpordikoridoridesse summas ligikaudu 1,5 % sisemajanduse kogutoodangust, oleks seega kallim summast, mille Stern on kliimamuutuste tagajärgede leevendamiseks välja arvestanud.

| 4.13 | Aga nagu öeldud, ei ole asi ainult rahas, vaid pigem struktuurilistes muudatustes. Uus strateegia nõuab näiteks seose kaotamist majanduskasvu ja transpordi nõudluse vahel eesmärgiga vähendada sellest keskkonnale tulenevat mõju. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seda. See tähendab ka seda, et kriitiliselt tuleb käsitleda näiteks nn täpselt ajastatud (just in time) tootmist, mille tõttu on ettevõtted loobunud laovarudest ja sellega seotud kuludest ning muutnud veoautod või kaubarongid vastavalt liikuvateks ladudeks. |
| --- | --- |

4.13

Aga nagu öeldud, ei ole asi ainult rahas, vaid pigem struktuurilistes muudatustes. Uus strateegia nõuab näiteks seose kaotamist majanduskasvu ja transpordi nõudluse vahel eesmärgiga vähendada sellest keskkonnale tulenevat mõju. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seda. See tähendab ka seda, et kriitiliselt tuleb käsitleda näiteks nn täpselt ajastatud (just in time) tootmist, mille tõttu on ettevõtted loobunud laovarudest ja sellega seotud kuludest ning muutnud veoautod või kaubarongid vastavalt liikuvateks ladudeks.

| 4.14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab aga kahjuks märkima, et märkimisväärselt kiiresti ilmnevad vastuolud nõudmiste ja eeldatava tegelikkuse vahel. Vaid 13 päeva pärast kõnealuse tegevuseesmärgi ja sihi vastuvõtmist Euroopa Ülemkogu poolt esitas Euroopa Komisjon 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõtte (14). Selles tõdetakse, et aastatel 2000-2020 suureneb sisemajanduse kogutoodang tõenäoliselt 52 %, maanteevedude maht 55 % ja lennuliikluse maht 108 % võrra. Soovitud lahtisidumine toimub esmajoones raudteetranspordi (+ 13 %) ning raudteereisijateveo (+ 19 %) valdkonnas. |
| --- | --- |

4.14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab aga kahjuks märkima, et märkimisväärselt kiiresti ilmnevad vastuolud nõudmiste ja eeldatava tegelikkuse vahel. Vaid 13 päeva pärast kõnealuse tegevuseesmärgi ja sihi vastuvõtmist Euroopa Ülemkogu poolt esitas Euroopa Komisjon 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõtte (14). Selles tõdetakse, et aastatel 2000-2020 suureneb sisemajanduse kogutoodang tõenäoliselt 52 %, maanteevedude maht 55 % ja lennuliikluse maht 108 % võrra. Soovitud lahtisidumine toimub esmajoones raudteetranspordi (+ 13 %) ning raudteereisijateveo (+ 19 %) valdkonnas.

| 4.15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võib ainult suure hämmastusega märkida, et transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõtte ja uue säästva arengu strateegia vahel ei toimunud mingit kooskõlastamist, sest kõnealuses ilmselges vastuolus soovide ja tegeliku poliitika vahel ei nähta mingit probleemi. Transpordisektoris tundub komisjon olevat loobunud esimesest erieesmärgist, milleks on majanduskasvu ja liikuvuse suurenemise lahtisidumine. Tulevikus peab komisjon tegema kõik mõeldava, et sellised vastuolud ei saaks üldse tekkida. Transpordisektoris tuleb jällegi otsida võimalusi, kuidas oleks võimalik kujundada linnu ja kohalikke omavalitsusi ning erinevaid tegevusi nii, et transpordi- ja liikumisteed pigem lühemaks muutuksid, mitte et inimesed ja kaubad peavad sihtkohta jõudmiseks üha suurenevaid vahemaid läbima. See nõuab maksu- ja ruumilise planeerimise poliitika kohandamist ning mõõdukat kooskõlastamist kõigil valitsustasanditel alates ELi tasandist kuni kohalike ametkondadeni. |
| --- | --- |

4.15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võib ainult suure hämmastusega märkida, et transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõtte ja uue säästva arengu strateegia vahel ei toimunud mingit kooskõlastamist, sest kõnealuses ilmselges vastuolus soovide ja tegeliku poliitika vahel ei nähta mingit probleemi. Transpordisektoris tundub komisjon olevat loobunud esimesest erieesmärgist, milleks on majanduskasvu ja liikuvuse suurenemise lahtisidumine. Tulevikus peab komisjon tegema kõik mõeldava, et sellised vastuolud ei saaks üldse tekkida. Transpordisektoris tuleb jällegi otsida võimalusi, kuidas oleks võimalik kujundada linnu ja kohalikke omavalitsusi ning erinevaid tegevusi nii, et transpordi- ja liikumisteed pigem lühemaks muutuksid, mitte et inimesed ja kaubad peavad sihtkohta jõudmiseks üha suurenevaid vahemaid läbima. See nõuab maksu- ja ruumilise planeerimise poliitika kohandamist ning mõõdukat kooskõlastamist kõigil valitsustasanditel alates ELi tasandist kuni kohalike ametkondadeni.

| 4.16 | Mis puudutab üha tõsisemaks muutuvaid transpordiprobleeme, siis valmistab uus strateegia pigem pettumust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab märkima, et energiapoliitika osas on EL muutunud lahenduste esitamisel vahepeal oluliselt konkreetsemaks kui transpordivaldkonnas, mille negatiivne mõju kliimale ja keskkonna- ja looduskaitsele ka edaspidi suureneb. |
| --- | --- |

4.16

Mis puudutab üha tõsisemaks muutuvaid transpordiprobleeme, siis valmistab uus strateegia pigem pettumust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab märkima, et energiapoliitika osas on EL muutunud lahenduste esitamisel vahepeal oluliselt konkreetsemaks kui transpordivaldkonnas, mille negatiivne mõju kliimale ja keskkonna- ja looduskaitsele ka edaspidi suureneb.

| 4.17 | Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi järeldus (15), mille kohaselt tuleks saastekvootidega kauplemise süsteemi vajadusel maismaa- ja meretranspordile laiendada, tuleks lisada jätkusuutliku arengu strateegia eduaruandesse ja anda sellele hinnang võimalike mõjude osas — seda ka teiste vahenditega võrreldes. |
| --- | --- |

4.17

Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi järeldus (15), mille kohaselt tuleks saastekvootidega kauplemise süsteemi vajadusel maismaa- ja meretranspordile laiendada, tuleks lisada jätkusuutliku arengu strateegia eduaruandesse ja anda sellele hinnang võimalike mõjude osas — seda ka teiste vahenditega võrreldes.

5.   Eduaruande sisu

| 5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et vastavalt uue strateegia punktile 33 esitab komisjon edaspidi iga kahe aasta järel (esimest korda 2007. aasta septembris) eduaruande säästva arengu strateegia rakendamise kohta ELis ja liikmesriikides, käsitledes ka tulevikuprioriteete, -suundumusi ja -meetmeid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodab, et seni lahtiseks jäänud küsimused saavad sel viisil vastuse. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et vastavalt uue strateegia punktile 33 esitab komisjon edaspidi iga kahe aasta järel (esimest korda 2007. aasta septembris) eduaruande säästva arengu strateegia rakendamise kohta ELis ja liikmesriikides, käsitledes ka tulevikuprioriteete, -suundumusi ja -meetmeid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodab, et seni lahtiseks jäänud küsimused saavad sel viisil vastuse.

| 5.2 | See on väga oluline eriti pigem ebamääraselt mainitud juhtimis- ja majandusinstrumentide puhul. Punktis 22 märgitakse näiteks, et „turu läbipaistvuse ning toodete ja teenuste tegelikke majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud kulusid peegeldatavate hindade (õigete hindade saavutamise) soodustamiseks tuleks kasutada kõige kohasemaid majanduslikke vahendeid”. See on tihedalt seotud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt korduvalt esitatud nõudega võtta arvesse väliskulud ja selleks vajalikud vahendid. Komitee tuletab meelde, et kõnealune arutelu on olnud pikki aastaid suuremal või vähemal määral tulemusteta. 2007. aasta märtsi lõpus esitas komisjon kolmeaastase hilinemisega rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades”, mis annab arutelule uut hoogu. Komitee jälgib, et eduaruannete raames hakataks lõpuks selle jätkusuutlikkuse seisukohalt keskse küsimusega tõhusamalt tegelema. |
| --- | --- |

5.2

See on väga oluline eriti pigem ebamääraselt mainitud juhtimis- ja majandusinstrumentide puhul. Punktis 22 märgitakse näiteks, et „turu läbipaistvuse ning toodete ja teenuste tegelikke majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud kulusid peegeldatavate hindade (õigete hindade saavutamise) soodustamiseks tuleks kasutada kõige kohasemaid majanduslikke vahendeid”. See on tihedalt seotud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt korduvalt esitatud nõudega võtta arvesse väliskulud ja selleks vajalikud vahendid. Komitee tuletab meelde, et kõnealune arutelu on olnud pikki aastaid suuremal või vähemal määral tulemusteta. 2007. aasta märtsi lõpus esitas komisjon kolmeaastase hilinemisega rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades”, mis annab arutelule uut hoogu. Komitee jälgib, et eduaruannete raames hakataks lõpuks selle jätkusuutlikkuse seisukohalt keskse küsimusega tõhusamalt tegelema.

| 5.3 | Punktis 23 nõuab Euroopa Ülemkogu, seega riigi- ja valitsusjuhid, liikmesriikidelt „edasiste sammude kaalumist maksukoormuse ümbersuunamiseks tööjõult ressursside ja energia tarbimisele ja/või saastamisele, et toetada ELi eesmärke suurendada tööhõivet ja vähendada negatiivset keskkonnamõju kulutõhusal viisil”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seda ning palub komisjonil eduaruandes nimetatud peatükki põhjalikult käsitleda ja esitada konkreetsed ettepanekud, kuidas see toimuda saaks. Sealjuures tuleb täpselt uurida nii keskkonnapoliitilisi mõjusid kui ka koormuste jaotamist, et maksukoormuse ümberjagamine ei tabaks kõige rängemini sotsiaalselt nõrgemaid. |
| --- | --- |

5.3

Punktis 23 nõuab Euroopa Ülemkogu, seega riigi- ja valitsusjuhid, liikmesriikidelt „edasiste sammude kaalumist maksukoormuse ümbersuunamiseks tööjõult ressursside ja energia tarbimisele ja/või saastamisele, et toetada ELi eesmärke suurendada tööhõivet ja vähendada negatiivset keskkonnamõju kulutõhusal viisil”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seda ning palub komisjonil eduaruandes nimetatud peatükki põhjalikult käsitleda ja esitada konkreetsed ettepanekud, kuidas see toimuda saaks. Sealjuures tuleb täpselt uurida nii keskkonnapoliitilisi mõjusid kui ka koormuste jaotamist, et maksukoormuse ümberjagamine ei tabaks kõige rängemini sotsiaalselt nõrgemaid.

| 5.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ka teadet, et „2008. aastaks peaks komisjon esitama teekaardi keskkonnale märkimisväärset negatiivset mõju avaldavate ning säästva arenguga kokkusobimatute toetuste reformimiseks sektorite kaupa, eesmärgiga need järk-järguliselt kaotada”. Komitee toetab ka sõnastatud eesmärki „kõnealuste toetuste järk-järguliseks kaotamiseks”, kusjuures arvab, et seejuures oleks abiks konkreetse ajakava koostamine järk-järguliseks kaotamiseks ja samal ajal kontrollimine, kas sel viisil kokkuhoitud vahendeid saaks vajadusel üle kanda uude ELi jätkusuutlikkuse fondi, mida liikmesriikidel on võimalik kasutada, kui keskkonna säilitamise meede toob nende eelarve jaoks kaasa ebaproportsionaalselt suured kulud (Nice'i lepingu artikli 175 lõige 5 ja artikli 174 lõige 1). |
| --- | --- |

5.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ka teadet, et „2008. aastaks peaks komisjon esitama teekaardi keskkonnale märkimisväärset negatiivset mõju avaldavate ning säästva arenguga kokkusobimatute toetuste reformimiseks sektorite kaupa, eesmärgiga need järk-järguliselt kaotada”. Komitee toetab ka sõnastatud eesmärki „kõnealuste toetuste järk-järguliseks kaotamiseks”, kusjuures arvab, et seejuures oleks abiks konkreetse ajakava koostamine järk-järguliseks kaotamiseks ja samal ajal kontrollimine, kas sel viisil kokkuhoitud vahendeid saaks vajadusel üle kanda uude ELi jätkusuutlikkuse fondi, mida liikmesriikidel on võimalik kasutada, kui keskkonna säilitamise meede toob nende eelarve jaoks kaasa ebaproportsionaalselt suured kulud (Nice'i lepingu artikli 175 lõige 5 ja artikli 174 lõige 1).

| 5.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on varasemates arvamustes ikka ja jälle selgitanud, et kodanike, ettevõtete ja teiste huvitatud osapoolte jaoks on vajalik selge ülevaade, mida konkreetselt poliitikas kavandatakse ja miks. Ainult sellisel juhul on inimesed ka valmis kõnealust vajalikku protsessi aktiivselt jälgima ja toetama. Seepärast on õige Euroopa Ülemkogu ülesanne komisjonile, kes peaks „koostama üldsusele mõeldud ülevaate säästva arengu strateegiast, sealhulgas heast tavast ning liikmesriikide rakendatavatest headest põhimõtetest” (vt punkt 26). Kahjuks puudub aga ka selles osas konkreetne teekaart, eduaruandes tuleks seda käsitleda. |
| --- | --- |

5.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on varasemates arvamustes ikka ja jälle selgitanud, et kodanike, ettevõtete ja teiste huvitatud osapoolte jaoks on vajalik selge ülevaade, mida konkreetselt poliitikas kavandatakse ja miks. Ainult sellisel juhul on inimesed ka valmis kõnealust vajalikku protsessi aktiivselt jälgima ja toetama. Seepärast on õige Euroopa Ülemkogu ülesanne komisjonile, kes peaks „koostama üldsusele mõeldud ülevaate säästva arengu strateegiast, sealhulgas heast tavast ning liikmesriikide rakendatavatest headest põhimõtetest” (vt punkt 26). Kahjuks puudub aga ka selles osas konkreetne teekaart, eduaruandes tuleks seda käsitleda.

| 5.6 | Strateegia sisaldab kohustust parandada poliitika kujundamise protsessi laialdasema mõju hindamise ja asjaomaste ringkondade suurema kaasamise kaudu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab selle kohustuse heaks ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama kogemusi mõjuhindamise meetoditega jätkusuutliku arengu valdkonnas ja tagama, et neid kasutatakse tõhusalt kõigis poliitika- ja meetmete valdkondades. |
| --- | --- |

5.6

Strateegia sisaldab kohustust parandada poliitika kujundamise protsessi laialdasema mõju hindamise ja asjaomaste ringkondade suurema kaasamise kaudu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab selle kohustuse heaks ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama kogemusi mõjuhindamise meetoditega jätkusuutliku arengu valdkonnas ja tagama, et neid kasutatakse tõhusalt kõigis poliitika- ja meetmete valdkondades.

| 5.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab väga oluliseks lähenemisviisi, et peaks „välja töötama konkreetse ja realistliku nägemuse EList teel säästva arengu suunas järgneva 50 aasta jooksul” (punkt 27). Kuid ka siin tekib küsimus, mis ja millal konkreetselt esitatakse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab juba praegu, et sellises visioonis suunataks pilk ka 2060. aastast kaugemale. Uuendatud strateegia dokumendis esitatud kohustusi ja juhtpõhimõtteid (16) silmas pidades tuleks ühiskondlikud liikumissuunad ka päris pikaajalisteks perioodideks määrata kindlaks nii vara kui võimalik. Euroopa Ülemkogu tegi sellega põhimõtteliselt algust 2007. aasta märtsi alguse tippkohtumisel, sätestades et tuleb „vähendada heitkoguseid 60–80 % 2050. aastaks võrreldes 1990. aastaga” (17). Mõningaid fossiilseid või taastumatuid tooraineid on kindlasti võimalik kasutada kauem kui 50 aastat, aga need on siiski lõplikud, nii et on õige mõelda juba praegu poliitikale pärast 50 aasta möödumist, kui põlvkondadevahelise õigluse aspekti soovitakse tõsiselt võtta. |
| --- | --- |

5.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab väga oluliseks lähenemisviisi, et peaks „välja töötama konkreetse ja realistliku nägemuse EList teel säästva arengu suunas järgneva 50 aasta jooksul” (punkt 27). Kuid ka siin tekib küsimus, mis ja millal konkreetselt esitatakse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab juba praegu, et sellises visioonis suunataks pilk ka 2060. aastast kaugemale. Uuendatud strateegia dokumendis esitatud kohustusi ja juhtpõhimõtteid (16) silmas pidades tuleks ühiskondlikud liikumissuunad ka päris pikaajalisteks perioodideks määrata kindlaks nii vara kui võimalik. Euroopa Ülemkogu tegi sellega põhimõtteliselt algust 2007. aasta märtsi alguse tippkohtumisel, sätestades et tuleb „vähendada heitkoguseid 60–80 % 2050. aastaks võrreldes 1990. aastaga” (17). Mõningaid fossiilseid või taastumatuid tooraineid on kindlasti võimalik kasutada kauem kui 50 aastat, aga need on siiski lõplikud, nii et on õige mõelda juba praegu poliitikale pärast 50 aasta möödumist, kui põlvkondadevahelise õigluse aspekti soovitakse tõsiselt võtta.

| 5.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitaks, kui kõnealuseid valdkondadeüleseid aspekte, mida tuleks arvestada ju poliitilise kontseptsiooni kõikidel tasanditel (EL ja liikmesriigid), võetakse arvesse ka strateegia elementide puhul, et need tõhusalt toimiksid. Samal ajal ei märgita, kuidas seda tagada; arvatavasti seetõttu, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kaudu kinnitatavate tekstide praeguses sõnastuses on ELi pädevus selles valdkonnas jagatud pädevus ja keskkonnapoliitika rahastamise ja teostamise tagavad liikmesriigid (Nice'i lepingu artikli 175 lõige 4). Osalejaid seega ei täpsustata. |
| --- | --- |

5.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitaks, kui kõnealuseid valdkondadeüleseid aspekte, mida tuleks arvestada ju poliitilise kontseptsiooni kõikidel tasanditel (EL ja liikmesriigid), võetakse arvesse ka strateegia elementide puhul, et need tõhusalt toimiksid. Samal ajal ei märgita, kuidas seda tagada; arvatavasti seetõttu, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kaudu kinnitatavate tekstide praeguses sõnastuses on ELi pädevus selles valdkonnas jagatud pädevus ja keskkonnapoliitika rahastamise ja teostamise tagavad liikmesriigid (Nice'i lepingu artikli 175 lõige 4). Osalejaid seega ei täpsustata.

| 5.9 | Uues strateegias teatatakse, et iga liikmesriik nimetab esindaja, kes tegutseb kontaktisikuna. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lähtub sellest, et eduaruandest selgub, kas esindajad on nimetatud ja kuidas koostöö areneb. |
| --- | --- |

5.9

Uues strateegias teatatakse, et iga liikmesriik nimetab esindaja, kes tegutseb kontaktisikuna. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lähtub sellest, et eduaruandest selgub, kas esindajad on nimetatud ja kuidas koostöö areneb.

| 5.10 | Esimene eduaruanne peaks samuti andma teavet selle kohta, kas kõik liikmesriigid on nüüd koostanud (esimese) riikliku strateegia, mis pidi valmima 2007. aasta juuniks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks tekib küsimus, kes neid riiklikke strateegiaid ja milliste kriteeriumide alusel kontrollib ning millised on tagajärjed, kui liikmesriigid ei ole strateegiaid koostanud või need ei ole sobivad. |
| --- | --- |

5.10

Esimene eduaruanne peaks samuti andma teavet selle kohta, kas kõik liikmesriigid on nüüd koostanud (esimese) riikliku strateegia, mis pidi valmima 2007. aasta juuniks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks tekib küsimus, kes neid riiklikke strateegiaid ja milliste kriteeriumide alusel kontrollib ning millised on tagajärjed, kui liikmesriigid ei ole strateegiaid koostanud või need ei ole sobivad.

| 5.11 | Punktis 41 räägib Euroopa Ülemkogu riiklike strateegiate vabatahtlikust vastastikusest eksperthindamisest, mis peaks esimese rühma liikmesriikidega algama 2006. aastal. Eduaruanne peaks sisaldama teavet selle kohta, millised on hindamise tulemused ja milliseid järeldusi tuleks sellest Euroopa strateegia jaoks teha. |
| --- | --- |

5.11

Punktis 41 räägib Euroopa Ülemkogu riiklike strateegiate vabatahtlikust vastastikusest eksperthindamisest, mis peaks esimese rühma liikmesriikidega algama 2006. aastal. Eduaruanne peaks sisaldama teavet selle kohta, millised on hindamise tulemused ja milliseid järeldusi tuleks sellest Euroopa strateegia jaoks teha.

| 5.12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab täielikult asjaolu, et säästva arengu paljudes küsimustes on liikmesriikidel ning piirkondlikul ja kohalikul haldustasandil pädevused ja et nad peavad leidma paljudele probleemidele enda lähenemisviisi ja välja töötama enda ülesannete profiili; komitee on siiski arvamusel, et kui säästva arengu valdkonnas soovitakse edusammude jätkumist vajalikul tasemel, tuleks ka komisjonis luua võimalused edusammude jälgimiseks tervikuna ning seal, kus rakendamisel tunduvad tekkivat viivitused ja on vaja ühendusepoolset tuge, oleks võimalik algatada uusi meetmeid. Komitee väljendab kahtlust, kas ainuüksi kooskõlastamisest ja hea tava kogemuste vahetamisest piisab. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitaks, kui tal oleks võimalik igal aastal saada liikmesriikide kontrollitavate tulemuste kokkuvõte. |
| --- | --- |

5.12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab täielikult asjaolu, et säästva arengu paljudes küsimustes on liikmesriikidel ning piirkondlikul ja kohalikul haldustasandil pädevused ja et nad peavad leidma paljudele probleemidele enda lähenemisviisi ja välja töötama enda ülesannete profiili; komitee on siiski arvamusel, et kui säästva arengu valdkonnas soovitakse edusammude jätkumist vajalikul tasemel, tuleks ka komisjonis luua võimalused edusammude jälgimiseks tervikuna ning seal, kus rakendamisel tunduvad tekkivat viivitused ja on vaja ühendusepoolset tuge, oleks võimalik algatada uusi meetmeid. Komitee väljendab kahtlust, kas ainuüksi kooskõlastamisest ja hea tava kogemuste vahetamisest piisab. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitaks, kui tal oleks võimalik igal aastal saada liikmesriikide kontrollitavate tulemuste kokkuvõte.

| 5.13 | Strateegia raames soovitatakse moodustada või tugevdada säästva arengu riiklikke nõukogusid. Riiklikel nõukogudel on oluline roll riikide säästva arengu strateegiate ettevalmistamisel ning samuti võivad nad anda panuse liikmesriikides meetmete käivitamisse selleks, et kaasata kodanikuühiskond säästva arengu meetmetesse ja edusammude jälgimisse. Nende kohustuste hulka kuulub ka säästva arengu põhimõtte rakendamine, säilitades samas dünaamilise tasakaalu majandust, sotsiaalvaldkonda ja keskkonda käsitlevate strateegia osade vahel. Selle soovituse osas ei tähelda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel suuri edusamme ning soovib seda teemat käesoleva aasta jooksul hiljem käsitleda. Seni teeb komitee ettepaneku arutada kõnelaust küsimust liikmesriikidega ka ellurakendamise kontrollimise raames. |
| --- | --- |

5.13

Strateegia raames soovitatakse moodustada või tugevdada säästva arengu riiklikke nõukogusid. Riiklikel nõukogudel on oluline roll riikide säästva arengu strateegiate ettevalmistamisel ning samuti võivad nad anda panuse liikmesriikides meetmete käivitamisse selleks, et kaasata kodanikuühiskond säästva arengu meetmetesse ja edusammude jälgimisse. Nende kohustuste hulka kuulub ka säästva arengu põhimõtte rakendamine, säilitades samas dünaamilise tasakaalu majandust, sotsiaalvaldkonda ja keskkonda käsitlevate strateegia osade vahel. Selle soovituse osas ei tähelda Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel suuri edusamme ning soovib seda teemat käesoleva aasta jooksul hiljem käsitleda. Seni teeb komitee ettepaneku arutada kõnelaust küsimust liikmesriikidega ka ellurakendamise kontrollimise raames.

| 5.14 | Liikmesriigid ja komisjon peaksid ka edaspidi kontrollima, kuidas tagada säästva arengu küsimuste kooskõlastamine nende enda struktuurides. Säästev areng on valdkondadevaheline ning integreeruv kontseptsioon, mis peaks ületama ning vahel muutma eraldi osakondade ja ametite spetsiifilisi teemasid. Kogemustest nähtub, et see on võimalik vaid siis, kui valitsuses on säästva arengu edendamiseks keskne üksus, kellel on teadmised ja autoriteet, et osakondade spetsiifilised põhimõtted küsimuse alla seada. Eduaruanne peaks andma teavet selle kohta, kus näeb komisjon oma teenistuse puhul parandamisvajadust. Komitee on kindel, et seda leidub (punktid 4.15 ja 4.16) |
| --- | --- |

5.14

Liikmesriigid ja komisjon peaksid ka edaspidi kontrollima, kuidas tagada säästva arengu küsimuste kooskõlastamine nende enda struktuurides. Säästev areng on valdkondadevaheline ning integreeruv kontseptsioon, mis peaks ületama ning vahel muutma eraldi osakondade ja ametite spetsiifilisi teemasid. Kogemustest nähtub, et see on võimalik vaid siis, kui valitsuses on säästva arengu edendamiseks keskne üksus, kellel on teadmised ja autoriteet, et osakondade spetsiifilised põhimõtted küsimuse alla seada. Eduaruanne peaks andma teavet selle kohta, kus näeb komisjon oma teenistuse puhul parandamisvajadust. Komitee on kindel, et seda leidub (punktid 4.15 ja 4.16)

| 5.15 | Strateegias juhitakse õigusega tähelepanu sellele, et säästev areng tuleb ulatuslikult kaasata piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevusse ja tegevusse kõikidel tasanditel. Mõned Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on olnud väga edukad säästva arengu põhimõtte kaasamisel oma töösse ning uuenduslike vastuste arendamisel kliimamuutustele ja teistele säästvuse väljakutsetele. Rakendamise läbivaatamine annab soodsa võimaluse hinnata säästva arengu edusamme piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning leida paremaid viise heade tavade levitamiseks. |
| --- | --- |

5.15

Strateegias juhitakse õigusega tähelepanu sellele, et säästev areng tuleb ulatuslikult kaasata piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevusse ja tegevusse kõikidel tasanditel. Mõned Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on olnud väga edukad säästva arengu põhimõtte kaasamisel oma töösse ning uuenduslike vastuste arendamisel kliimamuutustele ja teistele säästvuse väljakutsetele. Rakendamise läbivaatamine annab soodsa võimaluse hinnata säästva arengu edusamme piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning leida paremaid viise heade tavade levitamiseks.

| 5.16 | Punktis 45 räägitakse sellest, et „hiljemalt 2011. aastaks (otsustatakse], millal oleks vaja algatada ELi säästva arengu strateegia laiaulatuslik läbivaatamine”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei saa selle menetlusega nõustuda. Juhul kui eduaruannete raames selgub, et Euroopal on teel säästva arengu poole probleeme, siis ei ole strateegia (eesmärgi saavutamise tee) õige. Sellisel juhul tuleb strateegia läbi vaadata kohe, mitte alles 2011. aastal. |
| --- | --- |

5.16

Punktis 45 räägitakse sellest, et „hiljemalt 2011. aastaks (otsustatakse], millal oleks vaja algatada ELi säästva arengu strateegia laiaulatuslik läbivaatamine”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei saa selle menetlusega nõustuda. Juhul kui eduaruannete raames selgub, et Euroopal on teel säästva arengu poole probleeme, siis ei ole strateegia (eesmärgi saavutamise tee) õige. Sellisel juhul tuleb strateegia läbi vaadata kohe, mitte alles 2011. aastal.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 845 lõplik.

1

(2)  KOM(2005) 658 lõplik, 13.12.2005.

2

(3)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 22, punkt 2.2.1.

3

(4)  Euroopa Liidu Nõukogu, dokument 10117/06, 9.6.2006: „Euroopa Liidu säästva arengu strateegia läbivaatamine — Uuendatud strateegia”.

4

(5)  ELT C 117, 30.4.2004.

5

(6)  ELT C 117, 30.4.2004.

6

(7)  ELT C 117, 30.4.2004, sh punkt 0.8 ja punkt 6.4 jj.

7

(8)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 22, punkt 2.3.9.

8

(9)  Vt strateegia punkt 8.

9

(10)  83 % maisist valmistatud etanooli sisaldusest pärineb fossiilsetest energiakandjatest.

10

(11)  Suur naerugaasi osakaal rapsitoodetes (uuring esitatakse veel enne suvevaheaega, seega täiskogu istungiks).

11

(12)  Mehhiko: rahutused tortillade hinnatõusu tõttu, sest mais liigub üha suuremas mahus autode bensiinipaakidesse.

12

(13)  TINA — Transport Infrastructure Needs Assessment.

13

Transport Infrastructure Needs Assessment

(14)  KOM(2006) 314 lõplik.

14

(15)  Vt punkt 35.

15

(16)  Nimelt säilitada tulevaste põlvkondade võime rahuldada oma vajadusi, edendada sotsiaalset õiglust ja ühtekuuluvust ja tagada kõrge elatustase ning täielik tööhõive ning rakendada ellu loetletud juhtpõhimõtted, nimelt „asetada inimesed Euroopa Liidu poliitika keskmesse, propageerides põhiõigusi, võideldes kõikide diskrimineerimisvormide vastu ja aidates kaasa vaesuse vähendamisele ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele”.

16

(17)  Vt järelduste punkt 30.

17

---

LISA

Komitee arvamuse

Järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel enam kui veerandi antud häältest, lükati tagasi.

Punkt 2.4

Muuta järgmiselt

| „2.4. | Viimases käesoleva teemaga seotud arvamuses käsitles Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni eelpool nimetatud 2005. aasta detsembri teatist. Komitee kritiseeris sealjuures asjaolu, et komisjon ei ole oma ambitsioonikana kirjeldatud tegevusprogrammis kinni pidanud EMSK 2004. aasta aprilli soovitusest ega omaenda 2005. aasta juuni lubadusest. Erinevalt lubatust oli komisjon taas kord jätnud
  nimetamata
  seada selged eesmärgid, mida soovib säästva arengu strateegia raames saavutada.” |
| --- | --- |

„2.4.

Hääletustulemus

Poolt: 35

Vastu: 61

Erapooletuid: 4

Punkt 2.4.1

Muuta järgmiselt:

| „2.4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletas tookord meelde, et strateegias kirjeldatakse eesmärkide saavutamise teed. Selliste k
  Konkreetsete eesmärkide puudumine, mida on keeruline seada, et täita jätkusuutlikkuse eri aspektide arvestamise nõuet, toob vältimatult kaasa probleeme vahendite nimetamisel. Kui ei ole täpselt teada, millises suunas liikuda soovitakse, ei ole võimalik ka kindlaks määrata, kuidas sinna jõuda. Komitee arvates jäeti seetõttu teatises lahtiseks rohkem küsimusi kui anti vastuseid ja orientiire.” |
| --- | --- |

„2.4.1

Hääletustulemus

Poolt: 34

Vastu: 63

Erapooletuid: 3

Punkt 3.11

Muuta järgmiselt

| „3.11. | Küsimusega, kas globaalsetele avatud turgudele suunatud Euroopa põllumajanduspoliitika saab olla jätkusuutlik, tõstatatakse automaatselt üldine küsimus tootmise ja kaubanduse globaalsete mängureeglite kohta. WTO on organisatsioon, mis põhineb vaba maailmakaubandust edendada soovivatel kokkulepetel. Vaba ja liberaliseeritud kaubandus ei pea aga mingil juhul olema automaatselt säästev, nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on korduvalt näidanud. Selle kohta, kuidas oleks võimalik arendada
  vaba kaubandust nii, et see oleks kooskõlas säästva arengu põhimõtetega kooskõlla viia, ei leia uuest strateegiast kahjuks ühtegi arvamust. See on suur puudujääk! Ka siinkohal peab komitee kahjuks tähelepanu juhtima asjaolule, et ELi vastutavad isikud on seni sellele komitee poolt juba kolm aastat tagasi tõstatatud küsimusele vastamata jätnud, kuigi komitee märgib meelsasti, et EL on Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga globaalse kaubanduse uute reeglite üle kaubeldes viimastel aastatel üsnagi palju vaeva näinud.” |
| --- | --- |

„3.11.

Hääletustulemus

Poolt: 35

Vastu: 63

Erapooletuid: 8

Punkt 3.11.2

Välja jätta

Hääletustulemus

Poolt: 38

Vastu: 63

Erapooletuid: 3

Punkt 4.2

Muuta järgmiselt:

| „4.2 | Tagajärgedel on
  võib olla dramaatiline majanduslik mõju.
  ähvardab
  Praegune majanduse alus on teatud piirkondades ohus
  täielikult kokku variseda. Šveitsis näiteks ei anna pangad enam laenu talispordi infrastruktuuri investeerida soovivatele investoritele, kui asukoht paikneb madalamal kui 1 500 m merepinnast. Milliseks kujuneb olukord põllumajanduse või turismi valdkonnas Vahemere piirkonnas, kui kliima peaks muutuma veelgi soojemaks ja kuivemaks, selles osas valitseb üha suurem ebakindlus.” |
| --- | --- |

„4.2

Hääletustulemus

Poolt: 41

Vastu: 57

Erapooletuid: 3

Punkt 4.4

Muuta järgmiselt

| „4.4. | See on fataalne: me elame majandussüsteemis, kus näiteks
  Teada-tuntud probleem on see, et haiguskulusid ja teatud juhtudel keskkonnakahjusid, nagu näiteks miljarditesse ulatuvaid kahjusid, mida tekitas torm Kyrill 2007. aasta alguses, hinnatakse majanduse seisukohast tervikuna positiivselt, sest need aitavad ju kaasa sisemajanduse kogutoodangu suurendamisele, samas kui SKT mõnda olulist tegevust ei üldse hõlmagi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et uues strateegias alustab Euroopa Ülemkogu lõpuks, isegi kui seda tehakse ainult möödaminnes, selle vastuolu põhjalikumat käsitlust. Euroopa Ülemkogul on täiesti õigus, kui ta nõuab oma uue strateegia punktis 20, et „riiklike sissetulekute arvestuse põhisüsteemi (võiks) laiendada, muuhulgas integreerides varude ja ringluse mõisted ja turuvälise töö ning lisades satelliitkontod, näiteks keskkonnaalased kulutused ja materjalivood”.” |
| --- | --- |

„4.4.

Hääletustulemus

Poolt: 35

Vastu: 56

Erapooletuid: 8

Punkt 4.10

Muuta järgmiselt

| „4.10 | Euroopa Ülemkogu juhib uues strateegias tähelepanu sellele, et „... see moodustab üldise raamistiku, milles ... majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid võivad üksteist tugevdada”. Lisaks on ülemkogu arvamusel, et ELi kõikide poliitiliste otsuste puhul tuleb eelnevalt läbi viia säästva arengu sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja majanduslike mõõtmete tasakaalustatud hindamine, mille käigus tuleb „arvesse võtta säästva arengu välismõõdet ja tegevusetusega kaasnevaid kulusid”. Aga niipea kui uuendatud strateegias on kõne all vahendid, ei ole enam juttu sotsiaalsest dialoogist, vaid institutsioonilisest dialoogist komisjoni ja liikmesriikide vahel ühelt poolt ja majanduse vahel teiselt poolt, et määrata kindlaks toodete ja protsessidega seotud eesmärgid.” |
| --- | --- |

„4.10

Hääletustulemus

Poolt: 41

Vastu: 55

Erapooletuid: 3

Punkt 4.14

Muuta järgmiselt

| „4.14 | Aga nagu öeldud, ei ole asi ainult rahas, vaid pigem struktuurilistes muudatustes. Uus strateegia nõuab näiteks seose kaotamist majanduskasvu ja transpordi nõudluse vahel eesmärgiga vähendada sellest keskkonnale tulenevat mõju. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seda. See tähendab ka seda, et kriitiliselt tuleb käsitleda näiteks nn täpselt ajastatud (just in time) tootmist, mille tõttu on ettevõtted loobunud laovarudest ja sellega seotud kuludest ning muutnud veoautod või kaubarongid vastavalt liikuvateks ladudeks.” |
| --- | --- |

„4.14

Hääletustulemus

Poolt: 39

Vastu: 56

Erapooletuid: 6

Punkt 4.16

Muuta järgmiselt:

| „4.16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võib ainult suure hämmastusega märkida, et transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõtte ja uue säästva arengu strateegia vahel ei toimunud mingit kooskõlastamist, sest kõnealuses ilmselges vastuolus soovide ja tegeliku poliitika vahel ei nähta mingit probleemi. Transpordisektoris tundub komisjon olevat loobunud esimesest erieesmärgist, milleks on majanduskasvu ja liikuvuse suurenemise lahtisidumine. Tulevikus peab komisjon tegema kõik mõeldava, et sellised vastuolud ei saaks üldse tekkida. Transpordisektoris tuleb jällegi otsida võimalusi, kuidas oleks võimalik kujundada linnu ja kohalikke omavalitsusi ning erinevaid tegevusi nii, et transpordi- ja liikumisteed pigem lühemaks muutuksid, mitte et inimesed ja kaubad peavad sihtkohta jõudmiseks üha suurenevaid vahemaid läbima. See nõuab maksu- ja ruumilise planeerimise poliitika kohandamist ning mõõdukat kooskõlastamist kõigil valitsustasanditel alates ELi tasandist kuni kohalike ametkondadeni.” |
| --- | --- |

„4.16

Hääletustulemus

Poolt: 36

Vastu: 63

Erapooletuid: 4

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/86

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat”

KOM(2006) 778 lõplik — 2006/0258 (COD)

(2007/C 256/16)

16. mail 2007. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 285 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 8. juunil 2007. Raportöör oli Frank Van Oorschot.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1.   Järelduste ja soovituste kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab taimekaitsevahendite statistikat käsitlevat määrust, mille abil on võimalik mõõta liikmesriikide edusamme pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi (1) eesmärkide täitmisel. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab taimekaitsevahendite statistikat käsitlevat määrust, mille abil on võimalik mõõta liikmesriikide edusamme pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi (1) eesmärkide täitmisel.

| 1.2 | Komitee peab kahetsusväärseks, et statistikat käsitlev määrus hõlmab vaid taimekaitsevahendite professionaalset kasutamist põllumajanduses ning ei käsitle nende võimalikku keskkonda saastavat kasutamist kõval pinnasel. |
| --- | --- |

1.2

Komitee peab kahetsusväärseks, et statistikat käsitlev määrus hõlmab vaid taimekaitsevahendite professionaalset kasutamist põllumajanduses ning ei käsitle nende võimalikku keskkonda saastavat kasutamist kõval pinnasel.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et taimekaitsevahendite kasutamise ja pestitsiidide jääkide piirnormide andmete ühendamisel on lisaks kasutatud aine kogusele ja asjaomasele töödeldud alale oluline ka vilja saagikus. Kui soovitakse tagada ühenduse olemasolevate viljeluse ja täpsemalt vilja saagikuse statistikate andmete kasutamise ühtsus, tuleb määruses selgesõnaliselt märkida ka viljeluse statistikate kasutamist. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et taimekaitsevahendite kasutamise ja pestitsiidide jääkide piirnormide andmete ühendamisel on lisaks kasutatud aine kogusele ja asjaomasele töödeldud alale oluline ka vilja saagikus. Kui soovitakse tagada ühenduse olemasolevate viljeluse ja täpsemalt vilja saagikuse statistikate andmete kasutamise ühtsus, tuleb määruses selgesõnaliselt märkida ka viljeluse statistikate kasutamist.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1 | Määruse eesmärk on luua ühenduse taimekaitsevahendite turustamise ja kasutamisega seotud statistika koostamise raamistik, mis kohustab kõiki liikmesriike korrapäraselt koostama üksikasjalikku statistikat. Andmete võrreldavuse tagamiseks liikmesriikide ja ühenduse tasandil sätestatakse määruses statistika ulatus, mis piirneb taimekaitsevahendite professionaalse kasutamisega põllumajanduses, ning seatakse ühtlustatud eeskirjad andmete kogumiseks ja koondamiseks. |
| --- | --- |

2.1

Määruse eesmärk on luua ühenduse taimekaitsevahendite turustamise ja kasutamisega seotud statistika koostamise raamistik, mis kohustab kõiki liikmesriike korrapäraselt koostama üksikasjalikku statistikat. Andmete võrreldavuse tagamiseks liikmesriikide ja ühenduse tasandil sätestatakse määruses statistika ulatus, mis piirneb taimekaitsevahendite professionaalse kasutamisega põllumajanduses, ning seatakse ühtlustatud eeskirjad andmete kogumiseks ja koondamiseks.

| 2.2 | Statistika on vajalik, et hinnata taimekaitsevahendite kasutamise tervise- ja keskkonnariske ning mõõta edusamme pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi eesmärkide täitmisel |
| --- | --- |

2.2

Statistika on vajalik, et hinnata taimekaitsevahendite kasutamise tervise- ja keskkonnariske ning mõõta edusamme pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi eesmärkide täitmisel

| 2.3 | Kõnealuse meetme kasu tuleb hinnata raamdirektiivi kontekstis. Raamdirektiivi meetmete rakendamise üldine eesmärk on parandada olukorda keskkonna ja tervishoiu valdkonnas või saada teisi ühiskondlikke kasusid, nagu näiteks taimekaitsevahendite kasutamisest tulenev väliskulude vähenemine, mida soodustab pestitsiidide säästlikum kasutamine. Tehtud edusamme saab mõõta vaid usaldusväärsete andmete ja asjaomaste näitajate alusel. Pestitsiidide kasutamise paremal teadvustamisel oodatakse riiklikul või ühenduse tasandil ilmselt kõnealuse määruse otsest kasu, näiteks täiustatud järelevalvesüsteem ning sihipärasemad ja tõhusamad tegevusmeetmed. Lisaks muudab kogu Euroopa ametliku statistika kättesaadavus/ametliku statistika kättesaadavus kogu Euroopa kohta turu läbipaistvamaks, mis peaks parandama konkurentsi pestitsiiditööstuses. |
| --- | --- |

2.3

Kõnealuse meetme kasu tuleb hinnata raamdirektiivi kontekstis. Raamdirektiivi meetmete rakendamise üldine eesmärk on parandada olukorda keskkonna ja tervishoiu valdkonnas või saada teisi ühiskondlikke kasusid, nagu näiteks taimekaitsevahendite kasutamisest tulenev väliskulude vähenemine, mida soodustab pestitsiidide säästlikum kasutamine. Tehtud edusamme saab mõõta vaid usaldusväärsete andmete ja asjaomaste näitajate alusel. Pestitsiidide kasutamise paremal teadvustamisel oodatakse riiklikul või ühenduse tasandil ilmselt kõnealuse määruse otsest kasu, näiteks täiustatud järelevalvesüsteem ning sihipärasemad ja tõhusamad tegevusmeetmed. Lisaks muudab kogu Euroopa ametliku statistika kättesaadavus/ametliku statistika kättesaadavus kogu Euroopa kohta turu läbipaistvamaks, mis peaks parandama konkurentsi pestitsiiditööstuses.

3.   Olemasolev õiguslik raamistik

| 3.1 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta.

| 3.2 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, eelkõige lisa 1 osa A punkt 9, mis kohustab taimsete toodete tootmisega või vastava saagi kogumisega tegelevaid toidukäitlejaid säilitama andmeid taimekaitsevahendite ja biotsiidide mis tahes kasutamise kohta. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, eelkõige lisa 1 osa A punkt 9, mis kohustab taimsete toodete tootmisega või vastava saagi kogumisega tegelevaid toidukäitlejaid säilitama andmeid taimekaitsevahendite ja biotsiidide mis tahes kasutamise kohta.

| 3.3 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik. |
| --- | --- |

3.3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitikaalane tegevusraamistik.

| 3.4 | Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, mis on hetkel läbi vaatamisel. |
| --- | --- |

3.4

Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, mis on hetkel läbi vaatamisel.

4.   Komisjoni dokumendi põhisisu

| 4.1 | Kõnealuse määruse ettepanekuga luuakse õiguslik alus ja sätestatakse taimekaitsevahendite turustamise ja kasutamisega seotud andmete kogumise ja levitamise ühtlustatud eeskirjad. Ettepanekus antakse liikmesriikidele korraldus:






  — | koguda korrapäraselt andmeid (turustamise kohta igal aastal ja kasutamise kohta iga viie aasta järel); |
| --- | --- | --- |

4.1

Kõnealuse määruse ettepanekuga luuakse õiguslik alus ja sätestatakse taimekaitsevahendite turustamise ja kasutamisega seotud andmete kogumise ja levitamise ühtlustatud eeskirjad. Ettepanekus antakse liikmesriikidele korraldus:

—

koguda korrapäraselt andmeid (turustamise kohta igal aastal ja kasutamise kohta iga viie aasta järel);

| — | kuidas andmeid koguda, kas kasutades representatiivseid küsitlusi, eksperdiotsusel või näidisel põhinevaid statistilisi hindamismenetlusi, taimekaitsevahendite turustamisahela suhtes kohaldatud aruandluskohustust, professionaalsete kasutajate suhtes kohaldatud aruandluskohustust, haldusallikaid või kasutades neid vahendeid kombineeritult; |
| --- | --- |

—

kuidas andmeid koguda, kas kasutades representatiivseid küsitlusi, eksperdiotsusel või näidisel põhinevaid statistilisi hindamismenetlusi, taimekaitsevahendite turustamisahela suhtes kohaldatud aruandluskohustust, professionaalsete kasutajate suhtes kohaldatud aruandluskohustust, haldusallikaid või kasutades neid vahendeid kombineeritult;

| — | kuidas andmeid komisjonile edastada. |
| --- | --- |

—

kuidas andmeid komisjonile edastada.

| 4.2 | Samuti teeb määrus komisjonile ülesandeks kohandada teatud tehnilisi külgi ning määratleda kvaliteedi hindamise kriteeriumid ja andmeedastusformaat. |
| --- | --- |

4.2

Samuti teeb määrus komisjonile ülesandeks kohandada teatud tehnilisi külgi ning määratleda kvaliteedi hindamise kriteeriumid ja andmeedastusformaat.

5.   Üldmärkused

| 5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab taimekaitsevahendite statistikat käsitlevat määrust, mille abil on võimalik mõõta liikmesriikide edusamme pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi eesmärkide täitmisel. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab taimekaitsevahendite statistikat käsitlevat määrust, mille abil on võimalik mõõta liikmesriikide edusamme pestitsiidide säästva kasutamise raamdirektiivi eesmärkide täitmisel.

6.   Konkreetsed märkused

6.1   Taimekaitsevahendite professionaalne mitte-põllumajanduslik kasutamine

| 6.1.1 | Madalmaade joogiveealased andmed osutavad, et enam kui 50 %-l juhtudest põhjustab joogivee standardite mittetäitmist taimekaitsevahendite mitte-põllumajanduslik kasutamine kõval pinnasel. |
| --- | --- |

6.1.1

Madalmaade joogiveealased andmed osutavad, et enam kui 50 %-l juhtudest põhjustab joogivee standardite mittetäitmist taimekaitsevahendite mitte-põllumajanduslik kasutamine kõval pinnasel.

| 6.1.2 | Statistikaid käsitleva määruse abil saab umbkaudu hinnata taimekaitsevahendite mitte-põllumajandusliku kasutamise määra lahutades aasta jooksul turule viidud ainete üldkogusest selle osa, mis kasutatakse professionaalselt põllumajanduses. |
| --- | --- |

6.1.2

Statistikaid käsitleva määruse abil saab umbkaudu hinnata taimekaitsevahendite mitte-põllumajandusliku kasutamise määra lahutades aasta jooksul turule viidud ainete üldkogusest selle osa, mis kasutatakse professionaalselt põllumajanduses.

| 6.1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kõnealune taimekaitsevahendite mitte-põllumajandusliku kasutamise kaudne arvestus on liiga ebatäpne, et hinnata nõuetekohaselt raamdirektiivist tulenevaid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

6.1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kõnealune taimekaitsevahendite mitte-põllumajandusliku kasutamise kaudne arvestus on liiga ebatäpne, et hinnata nõuetekohaselt raamdirektiivist tulenevaid poliitikameetmeid.

| 6.1.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et lisaks taimekaitsevahendite professionaalse põllumajandusliku kasutamise andmete kogumisele peaks statistikat käsitlev määrus hõlmama ka andmete kogumist järgmistes valdkondades: taimekaitsevahendite professionaalne kasutamine metsanduses, kõval pinnasel ning mitte-professionaalne kasutamine. |
| --- | --- |

6.1.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et lisaks taimekaitsevahendite professionaalse põllumajandusliku kasutamise andmete kogumisele peaks statistikat käsitlev määrus hõlmama ka andmete kogumist järgmistes valdkondades: taimekaitsevahendite professionaalne kasutamine metsanduses, kõval pinnasel ning mitte-professionaalne kasutamine.

6.2   Statistika ja pestitsiidide jääkide piirnormide andmetega seonduvad määrused

| 6.2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et taimekaitsevahendite kasutamise ja pestitsiidide jääkide piirnormide andmete ühendamisel on lisaks kasutatud aine kogusele ja asjaomasele töödeldud alale oluline ka vilja saagikus. Väiksema vilja saagikuse puhul on sama koguse taimekaitsevahendi kasutamine samal alal ökoloogiliselt vähem tõhus, mis tõstab ohtu rikkuda pestitsiidide jääkide piirnormide reegleid. |
| --- | --- |

6.2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et taimekaitsevahendite kasutamise ja pestitsiidide jääkide piirnormide andmete ühendamisel on lisaks kasutatud aine kogusele ja asjaomasele töödeldud alale oluline ka vilja saagikus. Väiksema vilja saagikuse puhul on sama koguse taimekaitsevahendi kasutamine samal alal ökoloogiliselt vähem tõhus, mis tõstab ohtu rikkuda pestitsiidide jääkide piirnormide reegleid.

| 6.2.2 | Ettepanku lisas II viidatakse nõukogu määrusele (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta. Viite eemärk on kasutada ühtset kultuuride klassifikatsiooni nii põllumajandusettevõtete struktuuri kui ka taimekaitsevahendite kasutamise statistiliste andmete kogumisel. Nii on võimalik tõhusalt ühendada taimekaitsevahendite kasutamise ja vilja saagikusega seonduvad statistikad. |
| --- | --- |

6.2.2

Ettepanku lisas II viidatakse nõukogu määrusele (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta. Viite eemärk on kasutada ühtset kultuuride klassifikatsiooni nii põllumajandusettevõtete struktuuri kui ka taimekaitsevahendite kasutamise statistiliste andmete kogumisel. Nii on võimalik tõhusalt ühendada taimekaitsevahendite kasutamise ja vilja saagikusega seonduvad statistikad.

| 6.2.3 | EMSK tunnistab, et viide määrusele (EMÜ) nr 571/88 võimaldab ühendada taimekaitsevahendite kasutamise ja asjaomaste kultuuride saagikuse andmed. Kõnealuse võimaluse kasutamine eeldab, et määruses märgitakse selgesõnaliselt, et viljeluse statistikat — täpsemalt vilja saagikuse statistikat — kasutatakse taimekaitsevahendite kasutamise andmete analüüsis. |
| --- | --- |

6.2.3

EMSK tunnistab, et viide määrusele (EMÜ) nr 571/88 võimaldab ühendada taimekaitsevahendite kasutamise ja asjaomaste kultuuride saagikuse andmed. Kõnealuse võimaluse kasutamine eeldab, et määruses märgitakse selgesõnaliselt, et viljeluse statistikat — täpsemalt vilja saagikuse statistikat — kasutatakse taimekaitsevahendite kasutamise andmete analüüsis.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 373 lõplik. „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks”.

1

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile”

(2007/C 256/17)

6. juulil 2006 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses „Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus võeti vastu 20. juunil 2007. Raportöör oli hr Tóth. Kaasraportöör oli hr Calvet Chambon.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1, erapooletuid oli 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uuris seoseid uuendustegevuse ja tööstuse muutuste vahel ning Euroopa Liidu ja liikmesriikide mitmeid asjaomaseid algatusi ning otsustas käesolevas omaalgatuslikus arvamuses esitada analüüsi ja ettepanekud uuendustegevuse nende aspektide osas, mis võimaldavad uurimistulemuste otsekasutust ettevõtetes ning Euroopa tööstuse ja majanduse tugevdamist ja edendamist. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uuris seoseid uuendustegevuse ja tööstuse muutuste vahel ning Euroopa Liidu ja liikmesriikide mitmeid asjaomaseid algatusi ning otsustas käesolevas omaalgatuslikus arvamuses esitada analüüsi ja ettepanekud uuendustegevuse nende aspektide osas, mis võimaldavad uurimistulemuste otsekasutust ettevõtetes ning Euroopa tööstuse ja majanduse tugevdamist ja edendamist.

| 1.2 | Komitee arvates tasub märkida, et paljudes riikides ja piirkondades on suur korrelatsioon eduka uuendustegevuse ning ühiskonna ja haridussüsteemide avatuse vahel. Niikaua kui meie sajandil uuendustegevus mitte ainult ei kesta, vaid muutub järjest otsustavamaks, võivad inimressursid muutuda peale majanduskeskkonna ka mistahes muu tegevusvaldkonna jaoks tähtsaks kasvu soodustavaks teguriks. Komitee leiab, et arendustegevuse katalüsaatorina muutub see tegur järjest olulisemaks ning seetõttu peab uuendustegevus toetuma eelkõige laiapõhjalisele haridusele ja koolitusele kooskõlas elukestva õppe kriteeriumiga. Seejuures tuleks kasutada võrdset ligipääsu avatud allikate ja sisuga teadmistebaasile. |
| --- | --- |

1.2

Komitee arvates tasub märkida, et paljudes riikides ja piirkondades on suur korrelatsioon eduka uuendustegevuse ning ühiskonna ja haridussüsteemide avatuse vahel. Niikaua kui meie sajandil uuendustegevus mitte ainult ei kesta, vaid muutub järjest otsustavamaks, võivad inimressursid muutuda peale majanduskeskkonna ka mistahes muu tegevusvaldkonna jaoks tähtsaks kasvu soodustavaks teguriks. Komitee leiab, et arendustegevuse katalüsaatorina muutub see tegur järjest olulisemaks ning seetõttu peab uuendustegevus toetuma eelkõige laiapõhjalisele haridusele ja koolitusele kooskõlas elukestva õppe kriteeriumiga. Seejuures tuleks kasutada võrdset ligipääsu avatud allikate ja sisuga teadmistebaasile.

| 1.3 | Komitee peab äärmiselt oluliseks, et ettevõtted püüdleksid sellise sünergia poole uuendustegevuse, personalipoliitika ja teadmussektorite vahel, mis ei toimiks mitte ainult uuendustegevuse vundamendina, vaid aitaks sel ka edasi areneda. Samas tuleb leida viis, kuidas tagada tööstuse ümberkorraldamise paindlik kohandumine muutustega tööhõivestruktuuris. Selleks peavad olema paigas vajalikud finantstingimused. |
| --- | --- |

1.3

Komitee peab äärmiselt oluliseks, et ettevõtted püüdleksid sellise sünergia poole uuendustegevuse, personalipoliitika ja teadmussektorite vahel, mis ei toimiks mitte ainult uuendustegevuse vundamendina, vaid aitaks sel ka edasi areneda. Samas tuleb leida viis, kuidas tagada tööstuse ümberkorraldamise paindlik kohandumine muutustega tööhõivestruktuuris. Selleks peavad olema paigas vajalikud finantstingimused.

| 1.4 | Komitee leiab, et oluline on tõsta avalikkuse teadlikkust edukatest uuendustegevuse algatustest, suurendades nende avalikku nähtavust ja toetust. Ühiskonna roll uuendustegevuses on võtmetähtsusega kogu uuendustegevuse protsessis. Mittetehnoloogiline uuendustegevus, nagu uued ärimudelid, parem planeerimine, täiendatud tööorganisatsioon ja pädevused, on sama tähtsad kui tehnoloogiline uuendustegevus. Üldiselt on vaja uuendustegevust organisatsiooni ja organisatsiooni arengu valdkonnas, et tehnoloogilise uuendustegevuse potentsiaali saaks täielikult ära kasutada. |
| --- | --- |

1.4

Komitee leiab, et oluline on tõsta avalikkuse teadlikkust edukatest uuendustegevuse algatustest, suurendades nende avalikku nähtavust ja toetust. Ühiskonna roll uuendustegevuses on võtmetähtsusega kogu uuendustegevuse protsessis. Mittetehnoloogiline uuendustegevus, nagu uued ärimudelid, parem planeerimine, täiendatud tööorganisatsioon ja pädevused, on sama tähtsad kui tehnoloogiline uuendustegevus. Üldiselt on vaja uuendustegevust organisatsiooni ja organisatsiooni arengu valdkonnas, et tehnoloogilise uuendustegevuse potentsiaali saaks täielikult ära kasutada.

| 1.5 | Sotsiaalpartneritel ning organiseeritud kodanikuühiskonna osalejatel ja institutsioonidel on juba väga tähtis roll, et tagada uuendustegevusest tulenevate uuenduslike algatuste kindlaksmääramine, tugevdamine ja vastuvõtmine. Komitee arvates tuleks seda rolli tugevdada, eelkõige strateegiliste prioriteetide ja poliitika väljatöötamisel. |
| --- | --- |

1.5

Sotsiaalpartneritel ning organiseeritud kodanikuühiskonna osalejatel ja institutsioonidel on juba väga tähtis roll, et tagada uuendustegevusest tulenevate uuenduslike algatuste kindlaksmääramine, tugevdamine ja vastuvõtmine. Komitee arvates tuleks seda rolli tugevdada, eelkõige strateegiliste prioriteetide ja poliitika väljatöötamisel.

| 1.6 | Komitee on veendunud, et Euroopa paradoksi lahendamiseks- tugevus alusuuringutes ning nõrkus tulemuste muutmisel praktilisteks, ettevõtluses kasutatavateks saavutusteks — tuleb rohkem tähelepanu pöörata teadus- ja arendustegevuse rahastamise struktuuri muutmisele, mitte niivõrd rahastamise suurendamisele protsendina SKTst. Kuigi meil on vaja teha jõupingutusi rahaliste vahendite suurendamisel, peame ka tähelepanu pöörama uutele lähenemisviisidele. |
| --- | --- |

1.6

Komitee on veendunud, et Euroopa paradoksi lahendamiseks- tugevus alusuuringutes ning nõrkus tulemuste muutmisel praktilisteks, ettevõtluses kasutatavateks saavutusteks — tuleb rohkem tähelepanu pöörata teadus- ja arendustegevuse rahastamise struktuuri muutmisele, mitte niivõrd rahastamise suurendamisele protsendina SKTst. Kuigi meil on vaja teha jõupingutusi rahaliste vahendite suurendamisel, peame ka tähelepanu pöörama uutele lähenemisviisidele.

| 1.6.1 | Suures osas on liikmesriikide teadus- ja arendustegevuses ülekaalus pakkumine: teadus- ja arendustegevuse tulemuste pakkumine ületab ettevõtete nõudluse. Nõudluse stimuleerimiseks tuleb vähendada ettevõtete riske, parandada erasektori teadusuuringute tingimusi, muuta ettevõtluskeskkonda ning edendada ülikoolide, uurimisinstituutide ja ettevõtete koostööd. |
| --- | --- |

1.6.1

Suures osas on liikmesriikide teadus- ja arendustegevuses ülekaalus pakkumine: teadus- ja arendustegevuse tulemuste pakkumine ületab ettevõtete nõudluse. Nõudluse stimuleerimiseks tuleb vähendada ettevõtete riske, parandada erasektori teadusuuringute tingimusi, muuta ettevõtluskeskkonda ning edendada ülikoolide, uurimisinstituutide ja ettevõtete koostööd.

| 1.6.2 | Ettevõtete jätkusuutliku uuendusvõime suurendamiseks on vaja ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastatud jõupingutust rahastamise, teadus- ja arendustegevuse, tööstuse, maksustamise, hariduse, keskkonnakaitse ning meedia ja teabevahetuse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.6.2

Ettevõtete jätkusuutliku uuendusvõime suurendamiseks on vaja ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastatud jõupingutust rahastamise, teadus- ja arendustegevuse, tööstuse, maksustamise, hariduse, keskkonnakaitse ning meedia ja teabevahetuse valdkonnas.

| 1.6.3 | Komitee arvates tuleks kaaluda lahendust, mida on mõned liikmesriigid juba ellu viinud: arendustegevusega või teadusorganisatsioonidelt arendustegevuse tellimisega tegelevatele ettevõtetele võiks pakkumiskutse alusel eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid riigieelarvest või erasektorist. |
| --- | --- |

1.6.3

Komitee arvates tuleks kaaluda lahendust, mida on mõned liikmesriigid juba ellu viinud: arendustegevusega või teadusorganisatsioonidelt arendustegevuse tellimisega tegelevatele ettevõtetele võiks pakkumiskutse alusel eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid riigieelarvest või erasektorist.

| 1.7 | Komitee rõhutab, et järjest vähem suudetakse ELis vastata globaalse konkurentsi suurenevatele nõuetele intellektuaalomandi tunnustamise ja kaitse osas. Oluline on jätkuvalt tunnistada teaduslike uurimistulemuste avaldamise olulisust ja sellele järgneva hindamise rolli ehk nn teadusturu olulisust. Samuti vajavad suuremat tähelepanu ja põhjalikumaid meetmeid teaduslike uurimistulemuste ärilistel eesmärkidel kasutamine ja patentimine, intellektuaalomandi õiguste kasutamine ja ühenduse huvide tugevam esindatus. Komitee leiab, et samaaegselt ühenduse õiguse väljatöötamisega peaksid liikmesriigid kaaluma sobivaid poliitilisi vahendeid õigusaktide koostamiseks intellektuaalomandi õiguste valdkonnas, sh patendi kasutuse institutsiooniline järelevalve ja parem ELi-sisene koostöö. |
| --- | --- |

1.7

Komitee rõhutab, et järjest vähem suudetakse ELis vastata globaalse konkurentsi suurenevatele nõuetele intellektuaalomandi tunnustamise ja kaitse osas. Oluline on jätkuvalt tunnistada teaduslike uurimistulemuste avaldamise olulisust ja sellele järgneva hindamise rolli ehk nn teadusturu olulisust. Samuti vajavad suuremat tähelepanu ja põhjalikumaid meetmeid teaduslike uurimistulemuste ärilistel eesmärkidel kasutamine ja patentimine, intellektuaalomandi õiguste kasutamine ja ühenduse huvide tugevam esindatus. Komitee leiab, et samaaegselt ühenduse õiguse väljatöötamisega peaksid liikmesriigid kaaluma sobivaid poliitilisi vahendeid õigusaktide koostamiseks intellektuaalomandi õiguste valdkonnas, sh patendi kasutuse institutsiooniline järelevalve ja parem ELi-sisene koostöö.

| 1.8 | Komitee arvab, et uuendustegevusele keskendumiseks, konkurentsivõime dünaamiliseks suurendamiseks ja säästva arengu suunas liikumiseks on hädavajalik panna paika juhtimise funktsioonid strateegiliseks uuendustegevuseks ning leida lahendused, kuidas koolitada antud valdkonna teadlasi ja ettevõtete spetsialiste. Eriti oluline on integreerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia haridusse (1), et e-õppes pöörataks erilist tähelepanu uuendustegevuse juhtimise koolitusele ja nendega kaasnevate stimuleerimissüsteemide ja organisatsiooniliste tingimuste väljaarendamisele. |
| --- | --- |

1.8

Komitee arvab, et uuendustegevusele keskendumiseks, konkurentsivõime dünaamiliseks suurendamiseks ja säästva arengu suunas liikumiseks on hädavajalik panna paika juhtimise funktsioonid strateegiliseks uuendustegevuseks ning leida lahendused, kuidas koolitada antud valdkonna teadlasi ja ettevõtete spetsialiste. Eriti oluline on integreerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia haridusse (1), et e-õppes pöörataks erilist tähelepanu uuendustegevuse juhtimise koolitusele ja nendega kaasnevate stimuleerimissüsteemide ja organisatsiooniliste tingimuste väljaarendamisele.

| 1.9 | Komitee arvates tuleb uuendustegevuse edendamiseks püüda tööstuse muutuste prioriteedid kooskõlla viia koolituse ja täiendkoolituse prioriteetidega, et oleks võimalik õigeaegselt reageerida turu vajadustele ja muutustele, sh koolituse valdkonnas. Tähtis on tagada teadlaste liikuvus ja piisav liikuvus uuendustegevuse juhtimises, et võimaldada laiapõhjalist koostööd juhtide vahel uuendustegevusega tegelevates institutsioonides ning teadus- ja tehnoparkides. |
| --- | --- |

1.9

Komitee arvates tuleb uuendustegevuse edendamiseks püüda tööstuse muutuste prioriteedid kooskõlla viia koolituse ja täiendkoolituse prioriteetidega, et oleks võimalik õigeaegselt reageerida turu vajadustele ja muutustele, sh koolituse valdkonnas. Tähtis on tagada teadlaste liikuvus ja piisav liikuvus uuendustegevuse juhtimises, et võimaldada laiapõhjalist koostööd juhtide vahel uuendustegevusega tegelevates institutsioonides ning teadus- ja tehnoparkides.

| 1.10 | Komitee leiab, et juhtimis- ja organisatsioonistruktuuridel, milles raames on võimalik muuta tehnosiiret tõhusamaks, on eriline roll tööstuse muutuste edendamisel. Tööstus-, teadus- ja tehnopargid ning tehnoloogiakeskused on äärmiselt olulised selleks, et tagada vajalik asjatundlikkus ja abi ning vajalikud laborid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete käivitamiseks, sisseseadmiseks, nende turuosa tagamiseks ja tehnoloogiliste saavutustega sammu pidamiseks. Et luua ettevõtetele kvaliteetse sisuga ja suhteliselt madalate kuludega uuendustegevuse jaoks vajalikud tingimused, on järjest olulisem see, et tehnosiirde organisatsioonid toimiksid võrgustikena nii, et kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat suudaksid nad logistilisi ülesandeid teostada. Komisjon peab kaaluma erinevaid lähenemisviise selliste struktuuride väljatöötamiseks, pannes erilist rõhku teaduse ja tehnoloogia (konkurentsivõime) partnerluskeskustele ja teadmistekeskustele. Teaduse (konkurentsivõime) partnerluskeskustele, mis hõlmavad ülikoole, teadus- ja tehnoparke, inkubaatoreid ja tehnoloogiakeskusi, tuleks anda võtmeroll ELi arenguprioriteetide realiseerimisel. Samuti tuleks võtta meetmeid selliste struktuuride loomise lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

1.10

Komitee leiab, et juhtimis- ja organisatsioonistruktuuridel, milles raames on võimalik muuta tehnosiiret tõhusamaks, on eriline roll tööstuse muutuste edendamisel. Tööstus-, teadus- ja tehnopargid ning tehnoloogiakeskused on äärmiselt olulised selleks, et tagada vajalik asjatundlikkus ja abi ning vajalikud laborid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete käivitamiseks, sisseseadmiseks, nende turuosa tagamiseks ja tehnoloogiliste saavutustega sammu pidamiseks. Et luua ettevõtetele kvaliteetse sisuga ja suhteliselt madalate kuludega uuendustegevuse jaoks vajalikud tingimused, on järjest olulisem see, et tehnosiirde organisatsioonid toimiksid võrgustikena nii, et kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat suudaksid nad logistilisi ülesandeid teostada. Komisjon peab kaaluma erinevaid lähenemisviise selliste struktuuride väljatöötamiseks, pannes erilist rõhku teaduse ja tehnoloogia (konkurentsivõime) partnerluskeskustele ja teadmistekeskustele. Teaduse (konkurentsivõime) partnerluskeskustele, mis hõlmavad ülikoole, teadus- ja tehnoparke, inkubaatoreid ja tehnoloogiakeskusi, tuleks anda võtmeroll ELi arenguprioriteetide realiseerimisel. Samuti tuleks võtta meetmeid selliste struktuuride loomise lihtsustamiseks.

| 1.11 | Komitee leiab, et eesmärke, mida EL väga rõhutab — nagu Lissaboni strateegia püüdlus muuta Euroopa lähemas tulevikus maailma kõige konkurentsivõimelisemaks majanduseks -, ei ole eelarvearuteludes kajastatud, eelkõige eelarves kokku lepitud summade osas. Komisjon eraldab märkimisväärseid ressursse teadus- ja arendustegevuse programmidele, aga nende roll ja tähtsus ei kasva vastavalt ootustele. Et need programmid oleksid tõesti tõhusad, peaks nende mõju liikmesriikides mitmekordistuma ning nende tulemusel peaks loodama programme, mis arvestavad iga riigi konkreetsete tingimustega. See aga praegu nii ei toimi. Komitee leiab, et komisjon peaks läbi vaatama uuendustegevuse juhtimise süsteemi ja pakkuma toetust liikmesriikide jõupingutuste tõhusamaks kooskõlastamiseks, mis võimaldaks neil teadus- ja arendustegevuse ressursside mitmekordistavat mõju tugevdada, arvestades seejuures eelkõige ELi arengutegevuse prioriteete. |
| --- | --- |

1.11

Komitee leiab, et eesmärke, mida EL väga rõhutab — nagu Lissaboni strateegia püüdlus muuta Euroopa lähemas tulevikus maailma kõige konkurentsivõimelisemaks majanduseks -, ei ole eelarvearuteludes kajastatud, eelkõige eelarves kokku lepitud summade osas. Komisjon eraldab märkimisväärseid ressursse teadus- ja arendustegevuse programmidele, aga nende roll ja tähtsus ei kasva vastavalt ootustele. Et need programmid oleksid tõesti tõhusad, peaks nende mõju liikmesriikides mitmekordistuma ning nende tulemusel peaks loodama programme, mis arvestavad iga riigi konkreetsete tingimustega. See aga praegu nii ei toimi. Komitee leiab, et komisjon peaks läbi vaatama uuendustegevuse juhtimise süsteemi ja pakkuma toetust liikmesriikide jõupingutuste tõhusamaks kooskõlastamiseks, mis võimaldaks neil teadus- ja arendustegevuse ressursside mitmekordistavat mõju tugevdada, arvestades seejuures eelkõige ELi arengutegevuse prioriteete.

| 1.12 | Rahastamise osas väljendab komitee heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP grupp) mitmete püüdluste üle parandada Euroopa majandustulemusi ja uuendusvõimet nii pakkumise kui ka nõudluse poolelt. Komitee märgib, et see on ainult üks mitmest rahastamisvahendist: ELi eelarvega tuleb tagada uuendustegevuse rahastamise vastavus Lissaboni strateegia eesmärkidele. Samuti on vaja sarnases proportsioonis rahastamist riiklikest ja piirkondlikest eelarvetest. |
| --- | --- |

1.12

Rahastamise osas väljendab komitee heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP grupp) mitmete püüdluste üle parandada Euroopa majandustulemusi ja uuendusvõimet nii pakkumise kui ka nõudluse poolelt. Komitee märgib, et see on ainult üks mitmest rahastamisvahendist: ELi eelarvega tuleb tagada uuendustegevuse rahastamise vastavus Lissaboni strateegia eesmärkidele. Samuti on vaja sarnases proportsioonis rahastamist riiklikest ja piirkondlikest eelarvetest.

| 1.13 | Toetudes varasematele kogemustele leiab komitee, et EIP grupi tegevustel on üldiselt olnud võimendav mõju. Seetõttu kutsub komitee EIP gruppi üles jätkuvalt ja hoolikalt läbi vaatama oma võimalused võimendavat mõju suurendada ning üldse kooskõlastama oma tegevust Euroopa Komisjoni ja teiste finantsinstitutsioonidega, et saavutada võimalikult suur võimendav mõju. |
| --- | --- |

1.13

Toetudes varasematele kogemustele leiab komitee, et EIP grupi tegevustel on üldiselt olnud võimendav mõju. Seetõttu kutsub komitee EIP gruppi üles jätkuvalt ja hoolikalt läbi vaatama oma võimalused võimendavat mõju suurendada ning üldse kooskõlastama oma tegevust Euroopa Komisjoni ja teiste finantsinstitutsioonidega, et saavutada võimalikult suur võimendav mõju.

| 1.14 | Komitee arvates on EIP grupil äärmiselt suured võimalused nii avaliku sektori panga kui ka teenuse pakkujana. Komitee soovitab EIP grupil laiendada oma tegevust rahaliste vahendite haldajana, kaasates nii erasektori kui ka ühenduse vahendid. |
| --- | --- |

1.14

Komitee arvates on EIP grupil äärmiselt suured võimalused nii avaliku sektori panga kui ka teenuse pakkujana. Komitee soovitab EIP grupil laiendada oma tegevust rahaliste vahendite haldajana, kaasates nii erasektori kui ka ühenduse vahendid.

2.   Uuendustegevust soosiv uuenduslik Euroopa

| 2.1 | Komisjoni teatises KOM(2006) 589, mis avaldati ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikuks kohtumiseks Soome eesistumisajal 20. oktoobril 2006 Soomes Lahtis, käsitletakse mitmest aspektist küsimusi, mis on seotud uuendustegevuse mõjuga tööstuse muutustele. Teatise kohaselt on ELil ja ELi liikmesriikidel palju eeliseid uuendustegevuse osas. Aga teisalt iseloomustavad meid ka mitmed paradoksid: eurooplastena leiutame ja loome uuendusi, aga sageli ei sünni meie leiutistest uusi tooteid, töökohti ega patente. On palju väikseid väga uuenduslikke algusjärgus ettevõtteid, mis aga ei kasva suurteks ülemaailmselt edukateks ettevõteteks. Kuigi mõnes sektoris, näiteks telekommunikatsiooni valdkonnas, on uuendustegevuse arendamine märkimisväärselt tootlikkust suurendanud, on teistes sektorites mitmeid näited, kus see nii ei ole. Uuendustegevuse ja tööstuse muutuste jaoks on vaja põhjalikke ja paindlikke õigusakte patentide registreerimise ja intellektuaalse omandi valdkonnas. Seetõttu tuleb nõukogu 1. augusti 2000. aasta määruse ettepanek ühenduse patendi kohta läbi vaadata ning viia see paremini kooskõlla kiiresti muutuvate majandustrendidega (vt eelkõige sundlitsentsid ja ühenduse patendi kehtetuks muutumise põhjused). Seega on vaja menetlusi, et lihtsustada registreeritud patentide kasutust eri tööstuslikes ja/või kaubanduslikes rakendustes ning tunnustada uuendustegevuse intellektuaalset omandit üksikisikute — teadlaste, juhtivtöötajate, inseneride — või gruppide puhul, ka juhul kui nad kuuluvad ettevõtte või haldusstruktuuri ja uuendustegevus on väljaspool seda struktuuri. |
| --- | --- |

2.1

Komisjoni teatises KOM(2006) 589, mis avaldati ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikuks kohtumiseks Soome eesistumisajal 20. oktoobril 2006 Soomes Lahtis, käsitletakse mitmest aspektist küsimusi, mis on seotud uuendustegevuse mõjuga tööstuse muutustele. Teatise kohaselt on ELil ja ELi liikmesriikidel palju eeliseid uuendustegevuse osas. Aga teisalt iseloomustavad meid ka mitmed paradoksid: eurooplastena leiutame ja loome uuendusi, aga sageli ei sünni meie leiutistest uusi tooteid, töökohti ega patente. On palju väikseid väga uuenduslikke algusjärgus ettevõtteid, mis aga ei kasva suurteks ülemaailmselt edukateks ettevõteteks. Kuigi mõnes sektoris, näiteks telekommunikatsiooni valdkonnas, on uuendustegevuse arendamine märkimisväärselt tootlikkust suurendanud, on teistes sektorites mitmeid näited, kus see nii ei ole. Uuendustegevuse ja tööstuse muutuste jaoks on vaja põhjalikke ja paindlikke õigusakte patentide registreerimise ja intellektuaalse omandi valdkonnas. Seetõttu tuleb nõukogu 1. augusti 2000. aasta määruse ettepanek ühenduse patendi kohta läbi vaadata ning viia see paremini kooskõlla kiiresti muutuvate majandustrendidega (vt eelkõige sundlitsentsid ja ühenduse patendi kehtetuks muutumise põhjused). Seega on vaja menetlusi, et lihtsustada registreeritud patentide kasutust eri tööstuslikes ja/või kaubanduslikes rakendustes ning tunnustada uuendustegevuse intellektuaalset omandit üksikisikute — teadlaste, juhtivtöötajate, inseneride — või gruppide puhul, ka juhul kui nad kuuluvad ettevõtte või haldusstruktuuri ja uuendustegevus on väljaspool seda struktuuri.

| 2.2 | Uuendustegevusel võib olla optimaalne mõju tööstuse muutustele juhul, kui on olemas süsteem vahendite kooskõlastamiseks ettevõtete, sektorite, piirkondade, liikmesriikide ja ELi tasandil, pakkudes lihtsalt kättesaadavaid kasutajasõbralikke vahendeid ettevõtetele, töötajatele, teadus- ja haridusasutustele ning teistele asjaomastele organisatsioonidele, kes protsessis osalevad. |
| --- | --- |

2.2

Uuendustegevusel võib olla optimaalne mõju tööstuse muutustele juhul, kui on olemas süsteem vahendite kooskõlastamiseks ettevõtete, sektorite, piirkondade, liikmesriikide ja ELi tasandil, pakkudes lihtsalt kättesaadavaid kasutajasõbralikke vahendeid ettevõtetele, töötajatele, teadus- ja haridusasutustele ning teistele asjaomastele organisatsioonidele, kes protsessis osalevad.

| 2.3 | Üksikettevõtete tasandil kuuluvad uuendustegevuse edendamise proaktiivsete tegurite hulka eelkõige i) uuendustegevuse strateegiline juhtimine, ii) inimressursside strateegiline juhtimine, iii) oskuste arendamine, iv) uute töökorraldusviiside kasutus, v) ettevõtete kokkulepped uuendustegevuse valdkonnas. Staatilisest dünaamilisemale töökorraldusele üleminekuga, mille raames töötajate ja spetsialistide oskusi ja võimeid respekteeritakse ja arendatakse ning neil võimaldatakse valida täiendõppe ja/või ümberõppe programmide vahel, tuleb edendada teadmisi ja uuendustegevust ning ka uuenduslike ideede laiemapõhjalist loomist. |
| --- | --- |

2.3

Üksikettevõtete tasandil kuuluvad uuendustegevuse edendamise proaktiivsete tegurite hulka eelkõige i) uuendustegevuse strateegiline juhtimine, ii) inimressursside strateegiline juhtimine, iii) oskuste arendamine, iv) uute töökorraldusviiside kasutus, v) ettevõtete kokkulepped uuendustegevuse valdkonnas. Staatilisest dünaamilisemale töökorraldusele üleminekuga, mille raames töötajate ja spetsialistide oskusi ja võimeid respekteeritakse ja arendatakse ning neil võimaldatakse valida täiendõppe ja/või ümberõppe programmide vahel, tuleb edendada teadmisi ja uuendustegevust ning ka uuenduslike ideede laiemapõhjalist loomist.

| 2.4 | Üksikettevõtete tasandil on muutuste juhtimise aktiivsed tegurid eelkõige i) pädevuse hindamine ja isiklikud karjääriarengu plaanid, ii) teenuste allhange, iii) täiend- ja ümberõpe, iv) kollektiivlepingud ja ühiskondlikud kavad ettevõtete ümberkorralduste osas. |
| --- | --- |

2.4

Üksikettevõtete tasandil on muutuste juhtimise aktiivsed tegurid eelkõige i) pädevuse hindamine ja isiklikud karjääriarengu plaanid, ii) teenuste allhange, iii) täiend- ja ümberõpe, iv) kollektiivlepingud ja ühiskondlikud kavad ettevõtete ümberkorralduste osas.

| 2.5 | Nii valdkondlikul kui ka piirkondlikul tasandil on peamised proaktiivsed tegurid i) kohalike tootmisklastrite arendamine, ii) uuendustegevusele suunatud võrgustikud ja partnerlused, iii) uuendustegevuse partnerluskeskused, teadus-, tehno- ja tööstuspargid, iv) piirkondlikud uuendusstrateegiad ja arengukavad ning neid rakendavad asutused, v) teadmiste piirkonnad. |
| --- | --- |

2.5

Nii valdkondlikul kui ka piirkondlikul tasandil on peamised proaktiivsed tegurid i) kohalike tootmisklastrite arendamine, ii) uuendustegevusele suunatud võrgustikud ja partnerlused, iii) uuendustegevuse partnerluskeskused, teadus-, tehno- ja tööstuspargid, iv) piirkondlikud uuendusstrateegiad ja arengukavad ning neid rakendavad asutused, v) teadmiste piirkonnad.

| 2.6 | Euroopa Komisjon jälgib jätkuvalt, millised valdkonnad on Euroopa uuendustegevuse jaoks kõige paljutõotavamad. |
| --- | --- |

2.6

Euroopa Komisjon jälgib jätkuvalt, millised valdkonnad on Euroopa uuendustegevuse jaoks kõige paljutõotavamad.

| 2.7 | Komitee tahab ka rõhutada, et ühegi sektori puhul ei tohi kõrvale jätta võimalust, et toimub uuendusvõime kiire kasv või lisaväärtuse osakaalu tõus. Toetada tasub iga uuenduslikku ideed, mis on seotud materjalide uute kasutusviisidega, ja tehnoloogiate või uute toodete arendamisega, mis tagavad uue kvaliteedi ja loovad lisaväärtust. |
| --- | --- |

2.7

Komitee tahab ka rõhutada, et ühegi sektori puhul ei tohi kõrvale jätta võimalust, et toimub uuendusvõime kiire kasv või lisaväärtuse osakaalu tõus. Toetada tasub iga uuenduslikku ideed, mis on seotud materjalide uute kasutusviisidega, ja tehnoloogiate või uute toodete arendamisega, mis tagavad uue kvaliteedi ja loovad lisaväärtust.

| 2.8 | Parim viis, kuidas liikmesriikide valitsused saavad proaktiivselt soodustada uuendustegevuse mõju, on kooskõlastada riiklik poliitika kõigil avaliku halduse tasanditel tööhõive, tööstuse, uuendustegevuse, keskkonnakaitse, hariduse ja kaubanduse valdkonnas. On selge, et selles protsessis pakub lisaväärtust koostöö sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga. Riiklikult tasandil on vaja keskenduda järgmistele elementidele: uute töökohtade loomise võimaluste uurimine ja nende prognoosimise süsteem, ii) kutse- ja ümberõppe programmid, iii) elukestva õppe strateegiad, iv) tööturu reguleerimine, mis soodustab liikuvust ja oskuste arendamist. |
| --- | --- |

2.8

Parim viis, kuidas liikmesriikide valitsused saavad proaktiivselt soodustada uuendustegevuse mõju, on kooskõlastada riiklik poliitika kõigil avaliku halduse tasanditel tööhõive, tööstuse, uuendustegevuse, keskkonnakaitse, hariduse ja kaubanduse valdkonnas. On selge, et selles protsessis pakub lisaväärtust koostöö sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga. Riiklikult tasandil on vaja keskenduda järgmistele elementidele: uute töökohtade loomise võimaluste uurimine ja nende prognoosimise süsteem, ii) kutse- ja ümberõppe programmid, iii) elukestva õppe strateegiad, iv) tööturu reguleerimine, mis soodustab liikuvust ja oskuste arendamist.

| 2.9 | Uuenduslikel piiriülestel lähenemistel koostööle võib olla eriti oluline ja spetsiifiline roll uuendustegevuse ja tööstuse muutuste katalüsaatorina. See hõlmab ühiseid tehnoloogiaalgatusi nanotehnoloogia, uuendusliku meditsiini, vesiniku- ja kütuseelementide, manussüsteemide, lennunduse ja õhutranspordi ning keskkonna ja turvalisuse globaalse järelevalve vallas. Lisaks tuleks siinjuures rõhutada Euroopa tehnoloogiaplatvormide tähtsust ja nende edasiarendamise olulisust. Eriti hea näide on Euroopa terasetehnoloogia platvormi, kahjulike gaaside vaba söepõletamistehnoloogia platvormi ja WATERBORNE'i tehnoloogiaplatvormi — juba tunnustatud saavutustega algatuste — kogemuste ulatuslik levitamine. |
| --- | --- |

2.9

Uuenduslikel piiriülestel lähenemistel koostööle võib olla eriti oluline ja spetsiifiline roll uuendustegevuse ja tööstuse muutuste katalüsaatorina. See hõlmab ühiseid tehnoloogiaalgatusi nanotehnoloogia, uuendusliku meditsiini, vesiniku- ja kütuseelementide, manussüsteemide, lennunduse ja õhutranspordi ning keskkonna ja turvalisuse globaalse järelevalve vallas. Lisaks tuleks siinjuures rõhutada Euroopa tehnoloogiaplatvormide tähtsust ja nende edasiarendamise olulisust. Eriti hea näide on Euroopa terasetehnoloogia platvormi, kahjulike gaaside vaba söepõletamistehnoloogia platvormi ja WATERBORNE'i tehnoloogiaplatvormi — juba tunnustatud saavutustega algatuste — kogemuste ulatuslik levitamine.

| 2.10 | Euroopa institutsioonide tasandil peaks toimuma järgmiste elementide kooskõlastatud proaktiivne kasutus ja arendus: i) Lissaboni strateegia, ii) säästva arengu strateegia, iii) majanduskasvule ja töökohtade loomisele suunatud partnerlus, iv) Euroopa sotsiaaldialoog (nii valdkondlik kui valdkonnaülene), v) ühenduse programmid teadus- ja arendustegevuse, uuendustegevuse, tööhõive ja elukestva õppe valdkonnas, vi) ühenduse regionaalpoliitika, vii) Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, viii) Euroopa Muutuste Järelevalvekeskus, ix) Euroopa süsteem töökohtade loomise uute allikate prognoosimiseks. |
| --- | --- |

2.10

Euroopa institutsioonide tasandil peaks toimuma järgmiste elementide kooskõlastatud proaktiivne kasutus ja arendus: i) Lissaboni strateegia, ii) säästva arengu strateegia, iii) majanduskasvule ja töökohtade loomisele suunatud partnerlus, iv) Euroopa sotsiaaldialoog (nii valdkondlik kui valdkonnaülene), v) ühenduse programmid teadus- ja arendustegevuse, uuendustegevuse, tööhõive ja elukestva õppe valdkonnas, vi) ühenduse regionaalpoliitika, vii) Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, viii) Euroopa Muutuste Järelevalvekeskus, ix) Euroopa süsteem töökohtade loomise uute allikate prognoosimiseks.

| 2.11 | Algatus, millega luuakse Euroopa Tehnoloogiainstituut (2), on paljutõotav. Käeolevas arvamuses tuleks rõhutada, et instituudi tegevusraamistiku arendamise praegune algusfaas on etapp, mille raames on kõige rohkem võimalusi tagada, et see tõepoolest aitaks kaasa sellele, et uuendustegevuse väljundiks oleksid uued tooted ja töökohad. |
| --- | --- |

2.11

Algatus, millega luuakse Euroopa Tehnoloogiainstituut (2), on paljutõotav. Käeolevas arvamuses tuleks rõhutada, et instituudi tegevusraamistiku arendamise praegune algusfaas on etapp, mille raames on kõige rohkem võimalusi tagada, et see tõepoolest aitaks kaasa sellele, et uuendustegevuse väljundiks oleksid uued tooted ja töökohad.

| 2.12 | Euroopa Komisjoni algatuste hulgast tuleks esile tõsta teatist „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks”, mis avaldati 21. novembril 2006, KOM(2006) 728 lõplik. |
| --- | --- |

2.12

Euroopa Komisjoni algatuste hulgast tuleks esile tõsta teatist „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks”, mis avaldati 21. novembril 2006, KOM(2006) 728 lõplik.

| 2.13 | Samaväärselt oluline teadus- ja arendustegevuse ning uuendustegevuse edendamiseks on komisjoni algatus riigiabi eeskirjade kohta (3). |
| --- | --- |

2.13

Samaväärselt oluline teadus- ja arendustegevuse ning uuendustegevuse edendamiseks on komisjoni algatus riigiabi eeskirjade kohta (3).

| 2.14 | Komitee nõustub, et eriti oluline on: i) kindlustada Euroopale juhtroll strateegiliste tulevikutehnoloogiate vallas, ii) võtta tõhusaid meetmeid, et tagada palju tugevamad sidemed akadeemiliste, teadus- ja äriringkondade vahel, iii) parandada üldisi tingimusi. |
| --- | --- |

2.14

Komitee nõustub, et eriti oluline on: i) kindlustada Euroopale juhtroll strateegiliste tulevikutehnoloogiate vallas, ii) võtta tõhusaid meetmeid, et tagada palju tugevamad sidemed akadeemiliste, teadus- ja äriringkondade vahel, iii) parandada üldisi tingimusi.

| 2.15 | Üldiste tingimuste parandamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele: i) ühtne turg, ii) uuendustegevuse rahastamine, iii) intellektuaalomandi õigused 21. sajandil, iv) abi ELi ettevõtetele väliskaubanduse ja majanduslike sidemete arendamiseks ja juurdepääsu kindlustamiseks kolmandate riikide turgudele. |
| --- | --- |

2.15

Üldiste tingimuste parandamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele: i) ühtne turg, ii) uuendustegevuse rahastamine, iii) intellektuaalomandi õigused 21. sajandil, iv) abi ELi ettevõtetele väliskaubanduse ja majanduslike sidemete arendamiseks ja juurdepääsu kindlustamiseks kolmandate riikide turgudele.

| 2.16 | Lisaks sellele tuleks võimalikult kiiresti läbi viia valdkondlikud hindamised, et parandada võimalikult suurel määral valdkonnaspetsiifilisi tingimusi. Seejuures tuleks erilist tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele: i) väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid puudutavad tegurid, ii) Lissaboni strateegia rakendamise edendamine, iii) piirkondade võrgustikud. |
| --- | --- |

2.16

Lisaks sellele tuleks võimalikult kiiresti läbi viia valdkondlikud hindamised, et parandada võimalikult suurel määral valdkonnaspetsiifilisi tingimusi. Seejuures tuleks erilist tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele: i) väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid puudutavad tegurid, ii) Lissaboni strateegia rakendamise edendamine, iii) piirkondade võrgustikud.

3.   Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi roll

| 3.1 | Komitee märgib, et tööstuse muutustega seotud uuendustegevuse mõju võimalikult suure kasu tagamiseks on vaja mitmeid erinevaid rahastamisvahendeid ja nende vahendite kooskõlastatud kasutust. Kõik sobivad tooted finants- ja kapitaliturgudel tuleb teha kättesaadavaks, sõltumata sellest, kas neid loovad traditsioonilised finantsinstitutsioonid, piirkondlikud omavalitsused, riikide valitsused või Euroopa Liit. Finantsvahendid tuleb teha kättesaadavaks kogu uuendustegevusprotsessi jooksul kuni selle lõpuni ning samuti on vaja tagada rahalised vahendid tehnoloogia edendamiseks ja turunõudluse tekitamiseks. Rahastamise laiemas kontekstis keskendutakse käesolevas arvamuses ühele selle valdkonna olulisele osalisele, Euroopa Investeerimispanga grupile, mis hõlmab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) vahendeid. |
| --- | --- |

3.1

Komitee märgib, et tööstuse muutustega seotud uuendustegevuse mõju võimalikult suure kasu tagamiseks on vaja mitmeid erinevaid rahastamisvahendeid ja nende vahendite kooskõlastatud kasutust. Kõik sobivad tooted finants- ja kapitaliturgudel tuleb teha kättesaadavaks, sõltumata sellest, kas neid loovad traditsioonilised finantsinstitutsioonid, piirkondlikud omavalitsused, riikide valitsused või Euroopa Liit. Finantsvahendid tuleb teha kättesaadavaks kogu uuendustegevusprotsessi jooksul kuni selle lõpuni ning samuti on vaja tagada rahalised vahendid tehnoloogia edendamiseks ja turunõudluse tekitamiseks. Rahastamise laiemas kontekstis keskendutakse käesolevas arvamuses ühele selle valdkonna olulisele osalisele, Euroopa Investeerimispanga grupile, mis hõlmab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) vahendeid.

| 3.2 | EIP ja EIF on määratlenud ühe oma peamise eesmärgina Euroopa majandustulemuste ja uuendustegevuse edendamise. Selle Lissaboni strateegiat ja Euroopa majanduskasvu edendava eesmärgi saavutamiseks kasutatakse ja arendatakse sobivaid finantsvahendeid. Algatus „Innovatsioon 2010” (i2i) on EIP peamine panus Euroopa uuendus- ja konkurentsivõimelisemaks muutmisel. Selle eesmärk on anda kümneaastast laenu 50 miljardi euro ulatuses, et toetada investeerimisprojekte Euroopas hariduse ja koolituse, teadus-, arendus- ja uuendustegevuse, täiustatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (sh audiovisuaalse meedia teenused ja nende sisu) ning e-teenuste vallas. |
| --- | --- |

3.2

EIP ja EIF on määratlenud ühe oma peamise eesmärgina Euroopa majandustulemuste ja uuendustegevuse edendamise. Selle Lissaboni strateegiat ja Euroopa majanduskasvu edendava eesmärgi saavutamiseks kasutatakse ja arendatakse sobivaid finantsvahendeid. Algatus „Innovatsioon 2010” (i2i) on EIP peamine panus Euroopa uuendus- ja konkurentsivõimelisemaks muutmisel. Selle eesmärk on anda kümneaastast laenu 50 miljardi euro ulatuses, et toetada investeerimisprojekte Euroopas hariduse ja koolituse, teadus-, arendus- ja uuendustegevuse, täiustatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (sh audiovisuaalse meedia teenused ja nende sisu) ning e-teenuste vallas.

| 3.2.1 | Alates 2000. aastast i2i vahendusel projektidele juba eraldatud rahaliste vahendite suurus on 2006. aasta lõpuks hinnanguliselt 46 miljardit eurot, mis tähendab, et eesmärk laenata 50 miljardit eurot 2010. aastaks võidakse ületada. Struktureeritud rahastamisvahendi abil, mis ei ole piiratud teadus- ja arendustegevuse eesmärkidega, on EIP laiendanud oma rahastamisvõimet, et suunata rahalised vahendid tipptehnoloogilistele ja uuenduslikele toodetele, protsessidele ja süsteemidele. Selle raames toetatakse projekte ja projektide elluviijaid, kelle laenurisk on suurem, kuna projektid ei ole investeerimise seisukohalt huvipakkuvad. Et rahastada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendatud investeerimistegevusi, on EIP loonud sobivate finantsvahendajatega krediidiliini. |
| --- | --- |

3.2.1

Alates 2000. aastast i2i vahendusel projektidele juba eraldatud rahaliste vahendite suurus on 2006. aasta lõpuks hinnanguliselt 46 miljardit eurot, mis tähendab, et eesmärk laenata 50 miljardit eurot 2010. aastaks võidakse ületada. Struktureeritud rahastamisvahendi abil, mis ei ole piiratud teadus- ja arendustegevuse eesmärkidega, on EIP laiendanud oma rahastamisvõimet, et suunata rahalised vahendid tipptehnoloogilistele ja uuenduslikele toodetele, protsessidele ja süsteemidele. Selle raames toetatakse projekte ja projektide elluviijaid, kelle laenurisk on suurem, kuna projektid ei ole investeerimise seisukohalt huvipakkuvad. Et rahastada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendatud investeerimistegevusi, on EIP loonud sobivate finantsvahendajatega krediidiliini.

| 3.2.2 | Lisaks sellele töötatakse välja uuenduslikke tehinguid, sh riski jaotamise mehhanisme ja/või riikliku ja piirkondliku toetuse EIP toodetega kombineeritud vahendeid, et vastata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkreetsetele vajadustele. EIF keskendub väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele riskikapitali ja tagatiste abil. Euroopa Investeerimisfondi tegevus täiendab toetust, mida EIP annab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

3.2.2

Lisaks sellele töötatakse välja uuenduslikke tehinguid, sh riski jaotamise mehhanisme ja/või riikliku ja piirkondliku toetuse EIP toodetega kombineeritud vahendeid, et vastata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkreetsetele vajadustele. EIF keskendub väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele riskikapitali ja tagatiste abil. Euroopa Investeerimisfondi tegevus täiendab toetust, mida EIP annab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| 3.2.3 | Seoses VKEde juurdepääsuga krediidile tuleb nimetada Baseli II kokkulepet. Põhimõtteliselt sätestatakse selle kokkuleppega pangasüsteemile konkreetsed kohustused, mille kohaselt peavad pangad igale krediiti taotlevale VKE-le tegema krediidireitingu. Reitingu arvutamiseks peavad VKEd andma teavet, mis on varasemast nii mahukam kui ka sisuliselt põhjalikum. VKEdel, kellel ei ole ettevõtte ressursiplaneerimise (Enterprise Resource Planning) infosüsteeme, ei ole võimalik esitada kogu nõutavat teavet. Ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemid maksavad väga palju ning enamikul VKEdel need puuduvad, seega ei ole neil võimalik soodsatel tingimustel laenu taotleda, mis mõjutab ebasoodsalt ettevõtte arengut. EIP-l ja Euroopa Komisjonil palutakse tähelepanelikult jälgida VKEde juurdepääsuvõimalusi vajalikule rahastamisele ning Basel II kokkuleppe mõju krediidi kättesaadavusele VKEde jaoks. |
| --- | --- |

3.2.3

Seoses VKEde juurdepääsuga krediidile tuleb nimetada Baseli II kokkulepet. Põhimõtteliselt sätestatakse selle kokkuleppega pangasüsteemile konkreetsed kohustused, mille kohaselt peavad pangad igale krediiti taotlevale VKE-le tegema krediidireitingu. Reitingu arvutamiseks peavad VKEd andma teavet, mis on varasemast nii mahukam kui ka sisuliselt põhjalikum. VKEdel, kellel ei ole ettevõtte ressursiplaneerimise (Enterprise Resource Planning) infosüsteeme, ei ole võimalik esitada kogu nõutavat teavet. Ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemid maksavad väga palju ning enamikul VKEdel need puuduvad, seega ei ole neil võimalik soodsatel tingimustel laenu taotleda, mis mõjutab ebasoodsalt ettevõtte arengut. EIP-l ja Euroopa Komisjonil palutakse tähelepanelikult jälgida VKEde juurdepääsuvõimalusi vajalikule rahastamisele ning Basel II kokkuleppe mõju krediidi kättesaadavusele VKEde jaoks.

| 3.3 | EIP grupi poolt uuendustegevusele antava toetuse jaoks on vaja välja töötada uued rahastamismehhanismid ja -tooted vastavalt tehingute riskiprofiilile. Et suurendada lisaväärtust ja ühenduse eri finantsvahendite sünergiat, viiakse samal ajal ellu EIP grupi ja komisjoni uusi ühisalgatusi, luues partnerlusi ELi eelarvest rahastatavate programmidega, nagu näiteks seitsmes raamprogramm ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm. Kuigi sellised ühisalgatused ei ole piiratud riskijagamisrahastuga, mis käivitatakse 2007. aastal, ega seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi uute algatustega, on need head ühisalgatuste näited. |
| --- | --- |

3.3

EIP grupi poolt uuendustegevusele antava toetuse jaoks on vaja välja töötada uued rahastamismehhanismid ja -tooted vastavalt tehingute riskiprofiilile. Et suurendada lisaväärtust ja ühenduse eri finantsvahendite sünergiat, viiakse samal ajal ellu EIP grupi ja komisjoni uusi ühisalgatusi, luues partnerlusi ELi eelarvest rahastatavate programmidega, nagu näiteks seitsmes raamprogramm ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm. Kuigi sellised ühisalgatused ei ole piiratud riskijagamisrahastuga, mis käivitatakse 2007. aastal, ega seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi uute algatustega, on need head ühisalgatuste näited.

3.4   Riskijagamisrahastu (RSFF)

| 3.4.1 | Riskijagamisrahastu on uus ja uuenduslik algatus, mille töötasid ühiselt välja Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank, et edendada investeerimist Euroopas teadustegevuse, tehnoloogiaarengu ja näidisprojektide ning ka uuendustegevuse vallas, eelkõige erasektori poolt, luues sobivad laenutagatised kõrgema riskiga Euroopa uuendustegevusprojektidele. See uus süsteem peaks lihtsustama juurdepääsu laenudele keskmisest kõrgema riskiga tegevuste jaoks, kuna risk jaotatakse ELi, EIP ning teadus-, arendus- ja uuendustegevuse projektide elluviijate vahel. EIP riskijagamisrahastu kaudu pakutavad vahendid on Euroopa teadusringkondadele saadaval lisaks seitsmenda raamprogrammi vahenditele. |
| --- | --- |

3.4.1

Riskijagamisrahastu on uus ja uuenduslik algatus, mille töötasid ühiselt välja Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank, et edendada investeerimist Euroopas teadustegevuse, tehnoloogiaarengu ja näidisprojektide ning ka uuendustegevuse vallas, eelkõige erasektori poolt, luues sobivad laenutagatised kõrgema riskiga Euroopa uuendustegevusprojektidele. See uus süsteem peaks lihtsustama juurdepääsu laenudele keskmisest kõrgema riskiga tegevuste jaoks, kuna risk jaotatakse ELi, EIP ning teadus-, arendus- ja uuendustegevuse projektide elluviijate vahel. EIP riskijagamisrahastu kaudu pakutavad vahendid on Euroopa teadusringkondadele saadaval lisaks seitsmenda raamprogrammi vahenditele.

| 3.4.2 | Riskijagamisrahastut juhitakse sama normideraamistiku alusel kui see, mida EIP kohaldab struktureeritud rahastamisvahendi puhul. Riskijagamisrahastul on kaks haru, mida rahastavad võrdselt Euroopa Komisjon (seitsmes raamprogramm) ja EIP. Kummagi panus ajavahemikus 2007–2013 võib tõusta kuni 1 miljardi euroni. S raamprogrammi vahendeid kasutatakse teadus-, arendus- ja näidisprojektide rahastamiseks, samas kui EIP vahendeid võib kasutada uuendustegevuse projektide rahastamiseks. Kõnealused kaks haru võimaldavad riskikapitali rahastada kokku kuni 2 miljardi euro eest, mis omakorda võimaldab keskmisest kõrgema riskitasemega teadus-, arendus- ja uuendustegevusprogrammide ulatuslikumat rahastamist. Seega oodatakse EIP-lt täiendavat rahastamist kuni 10 miljardi euro ulatuses, mis peaks tagama märkimisväärse võimendava mõju. Riskijagamisrahastu eesmärk on toetada Euroopa teadusalgatusi, nagu teadustegevuse infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum, Euroopa tehnoloogiaplatvorm, ühine tehnoloogiaalgatus või Eureka (Euroopa teadustegevuse koordineerimise keskus) raames käivitatud projektid. |
| --- | --- |

3.4.2

Riskijagamisrahastut juhitakse sama normideraamistiku alusel kui see, mida EIP kohaldab struktureeritud rahastamisvahendi puhul. Riskijagamisrahastul on kaks haru, mida rahastavad võrdselt Euroopa Komisjon (seitsmes raamprogramm) ja EIP. Kummagi panus ajavahemikus 2007–2013 võib tõusta kuni 1 miljardi euroni. S raamprogrammi vahendeid kasutatakse teadus-, arendus- ja näidisprojektide rahastamiseks, samas kui EIP vahendeid võib kasutada uuendustegevuse projektide rahastamiseks. Kõnealused kaks haru võimaldavad riskikapitali rahastada kokku kuni 2 miljardi euro eest, mis omakorda võimaldab keskmisest kõrgema riskitasemega teadus-, arendus- ja uuendustegevusprogrammide ulatuslikumat rahastamist. Seega oodatakse EIP-lt täiendavat rahastamist kuni 10 miljardi euro ulatuses, mis peaks tagama märkimisväärse võimendava mõju. Riskijagamisrahastu eesmärk on toetada Euroopa teadusalgatusi, nagu teadustegevuse infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum, Euroopa tehnoloogiaplatvorm, ühine tehnoloogiaalgatus või Eureka (Euroopa teadustegevuse koordineerimise keskus) raames käivitatud projektid.

| 3.4.3 | Riskijagamisrahastu põhiidee on riski jagamine ühenduse, EIP ja rahastatavate vahel. Tegemist on täiendava vahendiga teadus-, arendus- ja uuendustegevuse rahastamisel, mis loob arvukalt võimalusi nii erasektorile kui teadlastele ning täiendab teadus-, arendus- ja uuendustegevuse olemasolevate rahastamisvahendite portfelli. Riskijagamisrahastu võimaldab EIP-l välja töötada finantstooted turu puudujääkide korrigeerimiseks vastavalt konkreetse sektori ja iga projekti elluviija erivajadustele, laiendades potentsiaalsete rahastatavate ulatust. Riskijagamisrahastust võivad toetust taotleda mistahes suuruse ja omandivormiga juriidilised isikud, sh suurettevõtted, keskmise suurusega ettevõtted (mid-caps), VKEd, teadusorganisatsioonid, ülikoolid, koostööorganisatsioonid, ühisettevõtted või eriotstarbel rajatud organisatsioonid. Riski jagamise kokkulepete kaudu pangandussektoriga aitab riskijagamisrahastu edendada finantsalal tegutsejate üldist võimet toetada teadus-, arendus- ja uuendustegevusi, eelkõige VKEde tegevusalade osas. |
| --- | --- |

3.4.3

Riskijagamisrahastu põhiidee on riski jagamine ühenduse, EIP ja rahastatavate vahel. Tegemist on täiendava vahendiga teadus-, arendus- ja uuendustegevuse rahastamisel, mis loob arvukalt võimalusi nii erasektorile kui teadlastele ning täiendab teadus-, arendus- ja uuendustegevuse olemasolevate rahastamisvahendite portfelli. Riskijagamisrahastu võimaldab EIP-l välja töötada finantstooted turu puudujääkide korrigeerimiseks vastavalt konkreetse sektori ja iga projekti elluviija erivajadustele, laiendades potentsiaalsete rahastatavate ulatust. Riskijagamisrahastust võivad toetust taotleda mistahes suuruse ja omandivormiga juriidilised isikud, sh suurettevõtted, keskmise suurusega ettevõtted (mid-caps), VKEd, teadusorganisatsioonid, ülikoolid, koostööorganisatsioonid, ühisettevõtted või eriotstarbel rajatud organisatsioonid. Riski jagamise kokkulepete kaudu pangandussektoriga aitab riskijagamisrahastu edendada finantsalal tegutsejate üldist võimet toetada teadus-, arendus- ja uuendustegevusi, eelkõige VKEde tegevusalade osas.

| 3.4.4 | Et tagada riskijagamisrahastu kiire käivitamine rahastamisvahendite piisava kriitilise massiga, otsustas konkurentsinõukogu 2006. aasta juulis eraldada esialgu 500 miljardit eurot kuni seitsmenda raamprogrammi vahehindamiseni. Täiendavad 500 miljardit eurot võidakse ühenduse eelarvest eraldada kuni aastani 2013, võttes aluseks vahehindamise tulemused ja uute vahendite kasutamise võimalikud taotlused. Kui riskijagamisrahastu haldamise ja sellest saadavate vahendite kasutamise üldised tingimused — sealhulgas abikõlblikkuse nõuded, eeskirjad ja riskide jagamine institutsioonide vahel — on sätestatud seitsmenda raamprogrammi eriprogrammides „Koostöö” ja „Suutlikkus”, reguleeritakse üksikasjalikud meetmed Euroopa Komisjoni ja EIP kahepoolse kokkuleppega, mille allkirjastamine on kavas 5. juunil 2007. |
| --- | --- |

3.4.4

Et tagada riskijagamisrahastu kiire käivitamine rahastamisvahendite piisava kriitilise massiga, otsustas konkurentsinõukogu 2006. aasta juulis eraldada esialgu 500 miljardit eurot kuni seitsmenda raamprogrammi vahehindamiseni. Täiendavad 500 miljardit eurot võidakse ühenduse eelarvest eraldada kuni aastani 2013, võttes aluseks vahehindamise tulemused ja uute vahendite kasutamise võimalikud taotlused. Kui riskijagamisrahastu haldamise ja sellest saadavate vahendite kasutamise üldised tingimused — sealhulgas abikõlblikkuse nõuded, eeskirjad ja riskide jagamine institutsioonide vahel — on sätestatud seitsmenda raamprogrammi eriprogrammides „Koostöö” ja „Suutlikkus”, reguleeritakse üksikasjalikud meetmed Euroopa Komisjoni ja EIP kahepoolse kokkuleppega, mille allkirjastamine on kavas 5. juunil 2007.

3.5   Euroopa Investeerimisfondi toetus uuendustegevusele

| 3.5.1 | EIF täidab oma osanikelt (EIP, Euroopa Komisjon) või kolmandatelt osapooltelt (liikmesriikide tasandil) saadud volitusi, et toetada uuendustegevust ja VKEde rahastamist kooskõlas ühenduse eesmärkidega. 2006. aasta lõpuks ulatusid EIF-i tehingud 15 miljardi euroni, millest 11,1 miljardit eurot kulutati tagatisteks ja 3,7 miljardit eurot riskikapitali tehinguteks. |
| --- | --- |

3.5.1

EIF täidab oma osanikelt (EIP, Euroopa Komisjon) või kolmandatelt osapooltelt (liikmesriikide tasandil) saadud volitusi, et toetada uuendustegevust ja VKEde rahastamist kooskõlas ühenduse eesmärkidega. 2006. aasta lõpuks ulatusid EIF-i tehingud 15 miljardi euroni, millest 11,1 miljardit eurot kulutati tagatisteks ja 3,7 miljardit eurot riskikapitali tehinguteks.

| 3.5.2 | EIF on ainus Euroopa Liidu organ, mis on spetsialiseerunud VKEde rahastamisele. Lissaboni strateegia, mille eesmärk on Euroopa konkurentsivõime tugevdamine, on EIF-i tegevuse üks põhimootoreid. 3,7 miljardi euro investeerimisega 244 riskikapitalifondi on EIF aidanud ületada innovatsioonilõhet tekitades võimendava mõju ja meelitades kiiresti kasvavatesse VKEdesse ja algusjärgus ettevõtetesse ligikaudu 20 miljardit eurot. Toetatavate hulgas on olnud ülemaailmselt edukaid ettevõtteid (nagu Skype, Bluetooth/Cambridge Silicon Radio või Kelkoo). Eesistumisaja järeldustes soovitas 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu EIF-il mitmekesistada oma tegevust tehnosiirde rahastamise suunas. 2006. aastal allkirjastati esimesed tehnosiirde tehingud litsentseerimiseks ja spin-off tegevusteks. |
| --- | --- |

3.5.2

EIF on ainus Euroopa Liidu organ, mis on spetsialiseerunud VKEde rahastamisele. Lissaboni strateegia, mille eesmärk on Euroopa konkurentsivõime tugevdamine, on EIF-i tegevuse üks põhimootoreid. 3,7 miljardi euro investeerimisega 244 riskikapitalifondi on EIF aidanud ületada innovatsioonilõhet tekitades võimendava mõju ja meelitades kiiresti kasvavatesse VKEdesse ja algusjärgus ettevõtetesse ligikaudu 20 miljardit eurot. Toetatavate hulgas on olnud ülemaailmselt edukaid ettevõtteid (nagu Skype, Bluetooth/Cambridge Silicon Radio või Kelkoo). Eesistumisaja järeldustes soovitas 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu EIF-il mitmekesistada oma tegevust tehnosiirde rahastamise suunas. 2006. aastal allkirjastati esimesed tehnosiirde tehingud litsentseerimiseks ja spin-off tegevusteks.

| 3.5.3 | Uue finantsperspektiivi raames haldab EIF konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning on algatuse JEREMIE üks põhisosalejaid. Mõlema programmi eesmärk on VKEde rahastamise ja finantskorralduse parandamine. |
| --- | --- |

3.5.3

Uue finantsperspektiivi raames haldab EIF konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning on algatuse JEREMIE üks põhisosalejaid. Mõlema programmi eesmärk on VKEde rahastamise ja finantskorralduse parandamine.

| 3.5.3.1 | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm kui Euroopa Liidu üks peamine VKEde ja innovatsioonipoliitika edendamise vahend pakub riskikapitali (sh tehnosiirde tegevuste rahastamise, erainvestorite võrgustike ja ökoloogiliste uuenduste abil) ja juurdepääsu VKEdele mõeldud tagatismehhanismidele. |
| --- | --- |

3.5.3.1

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm kui Euroopa Liidu üks peamine VKEde ja innovatsioonipoliitika edendamise vahend pakub riskikapitali (sh tehnosiirde tegevuste rahastamise, erainvestorite võrgustike ja ökoloogiliste uuenduste abil) ja juurdepääsu VKEdele mõeldud tagatismehhanismidele.

| 3.5.3.2 | Algatuse JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) raames saavad riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused soovi korral kasutada ERDFi vahendeid turule orienteeritud eriotstarbeliste rahastamisvahendite vormis, nagu omakapital, riskikapital, tagatised ja laenud. JEREMIE loodi ERDFilt saadavate rahastamisvahendite optimeerimiseks ja lisarahastamise saamiseks. Selle rakendamist lihtsustati paindlikuma õigusraamistikuga. 2007. aastal peaks EIF-i kapitali kasv täiendama konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ja algatuse JEREMIE ressursse. Arvatakse, et 2013. aastaks on EIF-i rahastamisvahenditest kasu saanud enam kui üks miljon VKEd. |
| --- | --- |

3.5.3.2

Algatuse JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) raames saavad riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused soovi korral kasutada ERDFi vahendeid turule orienteeritud eriotstarbeliste rahastamisvahendite vormis, nagu omakapital, riskikapital, tagatised ja laenud. JEREMIE loodi ERDFilt saadavate rahastamisvahendite optimeerimiseks ja lisarahastamise saamiseks. Selle rakendamist lihtsustati paindlikuma õigusraamistikuga. 2007. aastal peaks EIF-i kapitali kasv täiendama konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ja algatuse JEREMIE ressursse. Arvatakse, et 2013. aastaks on EIF-i rahastamisvahenditest kasu saanud enam kui üks miljon VKEd.

| 3.5.3.3 | Suure võimendava mõjuga (nt 1 ühenduse eelarvest saadud euro võib VKE-le tagatiste kaudu sisse tuua kuni 50 eurot) ja finantsvaldkonnas osalejate suhtes katalüsaatori rolliga (eelkõige riskikapitalfondide puhul) ühenduse rahastamisvahendeid tuleks käsitleda hea tava ühe näitena Lissaboni agenda kontekstis. Et tagada tehnoloogiliste lahenduste ulatuslik kasutuselevõtt konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames, peaks sihtrühmaks olema ülikoolid ja VKEd, pöörates suuremat rõhku projektide rahastamisele ja intellektuaalomandi määratlemise meetmete edendamisele, lubadele ja nende väljaandmisele, koostöölepingutele ja neist saadavale kasule. Algatuse JEREMIE abil tuleb tagada edukas rakendamine sarnaselt rahastamist ja riigiabi käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

3.5.3.3

Suure võimendava mõjuga (nt 1 ühenduse eelarvest saadud euro võib VKE-le tagatiste kaudu sisse tuua kuni 50 eurot) ja finantsvaldkonnas osalejate suhtes katalüsaatori rolliga (eelkõige riskikapitalfondide puhul) ühenduse rahastamisvahendeid tuleks käsitleda hea tava ühe näitena Lissaboni agenda kontekstis. Et tagada tehnoloogiliste lahenduste ulatuslik kasutuselevõtt konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames, peaks sihtrühmaks olema ülikoolid ja VKEd, pöörates suuremat rõhku projektide rahastamisele ja intellektuaalomandi määratlemise meetmete edendamisele, lubadele ja nende väljaandmisele, koostöölepingutele ja neist saadavale kasule. Algatuse JEREMIE abil tuleb tagada edukas rakendamine sarnaselt rahastamist ja riigiabi käsitlevate sätetega.

| 3.5.4 | 2006. aastal allkirjastasid EIP ja EIF koostööleppe, mis võimaldab uuenduslike VKEde toetamisel eelkõige kombineerida EIP krediidiliine ja EIF-i tagatisi. Selliste tehingute edasiarendamine tõenäoliselt jätkub, seda eelkõige algatuse JEREMIE kontekstis. |
| --- | --- |

3.5.4

2006. aastal allkirjastasid EIP ja EIF koostööleppe, mis võimaldab uuenduslike VKEde toetamisel eelkõige kombineerida EIP krediidiliine ja EIF-i tagatisi. Selliste tehingute edasiarendamine tõenäoliselt jätkub, seda eelkõige algatuse JEREMIE kontekstis.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  IT-toega elukestev õpe ja tööstuse muutused, CCMI/034, 21.9.2006.

1

(2)  KOM(2006) 604 lõplik.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 364/2004, 25. veebruar 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001, ELT L 63, 28.2.2004.

3

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/93 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/93

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)”

(2007/C 256/18)

14. septembril 2006 otsustas (kinnitatud 26. oktoobril 2006) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artiklile 31 (23.–24. märtsil 2006 toimunud Euroopa Ülemkogu taotlusel alustatud EMSK tööde raames) koostada teabearuande järgmises küsimuses: „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)”.

15. veebruaril 2006 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 muuta kõnealuse teabearuande omaalgatuslikuks arvamuseks.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 18. juunil. Raportöör oli hr GREIF.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Käesolevas arvamuses tõdetakse, et kvantitatiivselt on Lissaboni ambitsioonikad tööhõiveeesmärgid saavutatud vaid osaliselt, kuigi riigiti valitsevad selged erinevused, mida tuleb alati silmas pidada. Ka tööhõive kvaliteedi osas on pilt vastuoluline: mõne liikmesriigi tööhõivepoliitikas leiduvatele rõõmustavatele näidetele headest tavadest, mida tuleks EMSK arvates tulevikus süstemaatiliselt koguda ja hinnata, vastanduvad kainestavad tõsiasjad Euroopa Liidus tervikuna.






  — | Kuigi täistööajaga töökohad on kogu Euroopa Liidus jätkuvalt peamine tööhõivevorm, tuleneb viimaste aastate — eelkõige naiste — tööhõive kasv suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest. Ilmselgelt on jätkuvalt puudus eakatele sobivatest töökohtadest ning noorte hulgas on täheldatav ebatüüpiliste (mittestandardsete tööhõivevormide) märkimisväärne kasv. Viimatinimetatutest ei ole mõned õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud. |
| --- | --- | --- |

1.1

Käesolevas arvamuses tõdetakse, et kvantitatiivselt on Lissaboni ambitsioonikad tööhõiveeesmärgid saavutatud vaid osaliselt, kuigi riigiti valitsevad selged erinevused, mida tuleb alati silmas pidada. Ka tööhõive kvaliteedi osas on pilt vastuoluline: mõne liikmesriigi tööhõivepoliitikas leiduvatele rõõmustavatele näidetele headest tavadest, mida tuleks EMSK arvates tulevikus süstemaatiliselt koguda ja hinnata, vastanduvad kainestavad tõsiasjad Euroopa Liidus tervikuna.

—

Kuigi täistööajaga töökohad on kogu Euroopa Liidus jätkuvalt peamine tööhõivevorm, tuleneb viimaste aastate — eelkõige naiste — tööhõive kasv suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest. Ilmselgelt on jätkuvalt puudus eakatele sobivatest töökohtadest ning noorte hulgas on täheldatav ebatüüpiliste (mittestandardsete tööhõivevormide) märkimisväärne kasv. Viimatinimetatutest ei ole mõned õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud.

| — | Ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade integreerumisvõimalused tööturul ei ole paranenud (võttes aluseks jätkuvalt kõrge pikaajalise töötuse määra, noorte ja piiratud kutseoskustega töötajate suhteliselt kõrge töötuse määra ning eelkõige eakate inimeste madala tööhõivemäära); ka sotsiaalselt tõrjutud rühmade osas on tööturu olukord jätkuvalt äärmiselt problemaatiline. |
| --- | --- |

—

Ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade integreerumisvõimalused tööturul ei ole paranenud (võttes aluseks jätkuvalt kõrge pikaajalise töötuse määra, noorte ja piiratud kutseoskustega töötajate suhteliselt kõrge töötuse määra ning eelkõige eakate inimeste madala tööhõivemäära); ka sotsiaalselt tõrjutud rühmade osas on tööturu olukord jätkuvalt äärmiselt problemaatiline.

| 1.2 | Eelmainitu taustal peab komitee oluliseks, et flexicurity kontseptsiooni üle peetavate arutelude kontekstis oleks kõik üldised määratlused ning ettevõtete ja töötajate kohandumisvõime suurendamiseks loodud meetmed alati seotud ulatusliku sotsiaalse kaitsega, aktiivse tööturupoliitikaga, välja- ja täiendõppega ning juurdepääsuga sotsiaalteenustele. |
| --- | --- |

1.2

Eelmainitu taustal peab komitee oluliseks, et flexicurity kontseptsiooni üle peetavate arutelude kontekstis oleks kõik üldised määratlused ning ettevõtete ja töötajate kohandumisvõime suurendamiseks loodud meetmed alati seotud ulatusliku sotsiaalse kaitsega, aktiivse tööturupoliitikaga, välja- ja täiendõppega ning juurdepääsuga sotsiaalteenustele.

| 1.3 | Seoses käesolevas arvamuses käsitletavate esmatähtsate kategooriatega kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üles omistama riikliku sotsiaal- ja tööhõivepoliitika raames tulevikus rohkem tähelepanu järgmistele tööturuga seotud aspektidele:






  — | meetmed noorte tööturule integreerimise toetamiseks eesmärgiga tagada neile esimene töökoht, mis pakuks ka tulevikuväljavaateid; |
| --- | --- | --- |

1.3

Seoses käesolevas arvamuses käsitletavate esmatähtsate kategooriatega kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üles omistama riikliku sotsiaal- ja tööhõivepoliitika raames tulevikus rohkem tähelepanu järgmistele tööturuga seotud aspektidele:

—

meetmed noorte tööturule integreerimise toetamiseks eesmärgiga tagada neile esimene töökoht, mis pakuks ka tulevikuväljavaateid;

| — | suuremad jõupingutused võitlemaks arvukate jätkuvalt eksisteerivate diskrimineerimise vormide ja ebasoodsate tingimuste vastu, mis põhinevad vanusel, sool, puudel või etnilisel päritolul, seda eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele ja tööturule ning tööturul püsimisega; |
| --- | --- |

—

suuremad jõupingutused võitlemaks arvukate jätkuvalt eksisteerivate diskrimineerimise vormide ja ebasoodsate tingimuste vastu, mis põhinevad vanusel, sool, puudel või etnilisel päritolul, seda eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele ja tööturule ning tööturul püsimisega;

| — | tööturu turvalisuse suurendamine ning ebakindluse ennetamine, muu hulgas tagades, et töötuid ei sunnita vastu võtma sotsiaalselt kindlustamata töökohti, võideldes ebaseaduslikult töötamise vastu ja takistades töölepingu alusel töötavate inimeste ärakasutamist; |
| --- | --- |

—

tööturu turvalisuse suurendamine ning ebakindluse ennetamine, muu hulgas tagades, et töötuid ei sunnita vastu võtma sotsiaalselt kindlustamata töökohti, võideldes ebaseaduslikult töötamise vastu ja takistades töölepingu alusel töötavate inimeste ärakasutamist;

| — | meetmed töökohtade kvaliteedi parandamiseks ning töötajate kaitsmiseks diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

—

meetmed töökohtade kvaliteedi parandamiseks ning töötajate kaitsmiseks diskrimineerimise eest;

| — | suuremad investeeringud töökohtade kvaliteeti ja eakate inimeste vajadusi arvestavatesse töökohtadesse; |
| --- | --- |

—

suuremad investeeringud töökohtade kvaliteeti ja eakate inimeste vajadusi arvestavatesse töökohtadesse;

| — | investeeringud välja- ja täiendõppe ning elukestva õppe valdkonnas, samuti tööturul pakutavate ja nõutavate oskuste vaheliste erinevuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

investeeringud välja- ja täiendõppe ning elukestva õppe valdkonnas, samuti tööturul pakutavate ja nõutavate oskuste vaheliste erinevuste kõrvaldamine;

| — | meetmed mittestandardsete tööhõivevormide sotsiaalse kindlustatuse kaasajastamiseks ja parandamiseks vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

—

meetmed mittestandardsete tööhõivevormide sotsiaalse kindlustatuse kaasajastamiseks ja parandamiseks vastavalt vajadusele;

| — | tööturu soolise segmentimise vähendamine, rakendades eelkõige tõhusaid meetmeid töö- ja pereelu ühitamiseks (töötades eeskätt välja ulatuslikud lapsehooldusteenused ja eri hooldusteenused teistele hooldust vajavatele inimestele ja nende peredele, kaasa arvatud ööpäevaringsed hooldusasutused); |
| --- | --- |

—

tööturu soolise segmentimise vähendamine, rakendades eelkõige tõhusaid meetmeid töö- ja pereelu ühitamiseks (töötades eeskätt välja ulatuslikud lapsehooldusteenused ja eri hooldusteenused teistele hooldust vajavatele inimestele ja nende peredele, kaasa arvatud ööpäevaringsed hooldusasutused);

| — | selliste takistuste kõrvaldamine, millega seisavad silmitsi hoolduskohustustega inimesed (taas)sisenemisel tööturule või seal püsimisel, ja stiimulite loomine isade senisest aktiivsemaks osalemiseks lapse eest hoolitsemises; |
| --- | --- |

—

selliste takistuste kõrvaldamine, millega seisavad silmitsi hoolduskohustustega inimesed (taas)sisenemisel tööturule või seal püsimisel, ja stiimulite loomine isade senisest aktiivsemaks osalemiseks lapse eest hoolitsemises;

| — | asjaomaste stiimulite ja toetuste väljaarendamine ettevõtetele, et innustada neid senisest enam palkama noori ja eakaid töötajaid, kellel on erilisi raskusi töö leidmisega. |
| --- | --- |

—

asjaomaste stiimulite ja toetuste väljaarendamine ettevõtetele, et innustada neid senisest enam palkama noori ja eakaid töötajaid, kellel on erilisi raskusi töö leidmisega.

| 1.4 | Sotsiaalselt tõrjutud rühmadele on lisaks vaja erimeetmeid.






  — | Tuleb välja arendada siirdetööturud, millel on ettevõtete jaoks vastavad stiimulid palgata senisest enam töötajaid, toetades samas asjaomaseid inimesi nende sotsiaalset tõrjutust põhjustavate probleemide lahendamisel (kusjuures vältida tuleb nii süsteemi tahtmatut väärkasutamist kui konkurentsimoonutusi); |
| --- | --- | --- |

1.4

Sotsiaalselt tõrjutud rühmadele on lisaks vaja erimeetmeid.

—

Tuleb välja arendada siirdetööturud, millel on ettevõtete jaoks vastavad stiimulid palgata senisest enam töötajaid, toetades samas asjaomaseid inimesi nende sotsiaalset tõrjutust põhjustavate probleemide lahendamisel (kusjuures vältida tuleb nii süsteemi tahtmatut väärkasutamist kui konkurentsimoonutusi);

| — | Oluline roll on siin tööhõivealgatustel mittetulundusvaldkonnas, eelkõige sotsiaalmajanduses. Tööturupoliitika eelarvest tuleb tagada vastav toetus. |
| --- | --- |

—

Oluline roll on siin tööhõivealgatustel mittetulundusvaldkonnas, eelkõige sotsiaalmajanduses. Tööturupoliitika eelarvest tuleb tagada vastav toetus.

| 1.5 | EMSK rõhutab, et paljudes Euroopa Liidu riikides on käesolevas arvamuses kirjeldatud prioriteetide rakendamiseks vajalikud senisest suuremad tööhõivepoliitilised jõupingutused ja et selleks on vaja tagada piisavad eelarvevahendid.






  — | Seega osutuvad riiklikul ja Euroopa tasandil võetavad aktiivse tööturupoliitika meetmed vähe edukaks, kui neid ei võeta vastavalt arvesse liikmesriikide eelarvete planeerimisel. |
| --- | --- | --- |

1.5

EMSK rõhutab, et paljudes Euroopa Liidu riikides on käesolevas arvamuses kirjeldatud prioriteetide rakendamiseks vajalikud senisest suuremad tööhõivepoliitilised jõupingutused ja et selleks on vaja tagada piisavad eelarvevahendid.

—

Seega osutuvad riiklikul ja Euroopa tasandil võetavad aktiivse tööturupoliitika meetmed vähe edukaks, kui neid ei võeta vastavalt arvesse liikmesriikide eelarvete planeerimisel.

| — | Siinkohal tõdeb EMSK, et paljudes riikides ei vasta näiteks riiklike reformikavade raames esitatud tööturupoliitika algatuste ettepanekud nende eelarvelisele rahastamisele (1). |
| --- | --- |

—

Siinkohal tõdeb EMSK, et paljudes riikides ei vasta näiteks riiklike reformikavade raames esitatud tööturupoliitika algatuste ettepanekud nende eelarvelisele rahastamisele (1).

| — | Riiklikes tegevuskavades tuleks senisest enam arvesse võtta eri riikide positiivseid kogemusi. Euroopa Sotsiaalfondi tuleks aastatel 2007–2013 vastavalt kasutada. |
| --- | --- |

—

Riiklikes tegevuskavades tuleks senisest enam arvesse võtta eri riikide positiivseid kogemusi. Euroopa Sotsiaalfondi tuleks aastatel 2007–2013 vastavalt kasutada.

| 1.6 | Antud kontekstis on EMSK juba korduvalt juhtinud tähelepanu sellele, et eelarveline rahastamine vajab soodsat makromajanduslikku keskkonda, mis peab olema orienteeritud majanduskasvule suunatud majanduspoliitikale pikaajalise majanduslanguse ületamiseks (2). |
| --- | --- |

1.6

Antud kontekstis on EMSK juba korduvalt juhtinud tähelepanu sellele, et eelarveline rahastamine vajab soodsat makromajanduslikku keskkonda, mis peab olema orienteeritud majanduskasvule suunatud majanduspoliitikale pikaajalise majanduslanguse ületamiseks (2).

| 1.7 | Paljudes liikmesriikides on tööjõukuludega seotud sotsiaalmaksud kerkinud tasemele, mis võib mõjuda negatiivselt töökohtade loomisele. Paljudel juhtudel võib töötamine osutuda väheatraktiivseks, kuna vahe maksujärgse tulu ja sotsiaalsiirete taseme vahel on väga väike. Selliseid nn töötuslõkse tuleb vältida ilma sotsiaalkaitsesüsteemide rahalist kindlustatust ohustamata. Antud kontekstis ühineb EMSK laienenud Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika tuleviku kõrgetasemelise töörühma esitatud soovitustega. Kõnealuste soovituste kohaselt tuleb sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamise baasi laiendada, jaotades maksukoormust kõigi tootmistegurite vahel võrdsemalt, et kergendada töö kui ühe teguri koormatust (3). |
| --- | --- |

1.7

Paljudes liikmesriikides on tööjõukuludega seotud sotsiaalmaksud kerkinud tasemele, mis võib mõjuda negatiivselt töökohtade loomisele. Paljudel juhtudel võib töötamine osutuda väheatraktiivseks, kuna vahe maksujärgse tulu ja sotsiaalsiirete taseme vahel on väga väike. Selliseid nn töötuslõkse tuleb vältida ilma sotsiaalkaitsesüsteemide rahalist kindlustatust ohustamata. Antud kontekstis ühineb EMSK laienenud Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika tuleviku kõrgetasemelise töörühma esitatud soovitustega. Kõnealuste soovituste kohaselt tuleb sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamise baasi laiendada, jaotades maksukoormust kõigi tootmistegurite vahel võrdsemalt, et kergendada töö kui ühe teguri koormatust (3).

| 1.8 | 2008. aastal toimuva tööhõivepoliitika suuniste läbivaatamise kontekstis peab EMSK vajalikuks, et paljudes käesolevas arvamuses käsitletud valdkondades määratletaks selgemalt prioriteedid ja täpsustataks võetavaid meetmeid.






  — | Seoses sellega toetab EMSK siduvamate eesmärkide seadmist Euroopa tasandil, et luua liikmesriikidele üheste kohustustega selge raamistik. EMSK leiab, et komisjonil peaks olema suurem roll tööhõivestrateegia riikliku rakendamise järelevalves. |
| --- | --- | --- |

1.8

2008. aastal toimuva tööhõivepoliitika suuniste läbivaatamise kontekstis peab EMSK vajalikuks, et paljudes käesolevas arvamuses käsitletud valdkondades määratletaks selgemalt prioriteedid ja täpsustataks võetavaid meetmeid.

—

Seoses sellega toetab EMSK siduvamate eesmärkide seadmist Euroopa tasandil, et luua liikmesriikidele üheste kohustustega selge raamistik. EMSK leiab, et komisjonil peaks olema suurem roll tööhõivestrateegia riikliku rakendamise järelevalves.

| — | Lisaks toetab komitee eesmärkide edasist parandamist, eelkõige noorte tööhõive ja noorte töötuse vastase võitluse osas (nt tööd või praktikakohta otsiva noore aktiveerimiseks kehtestatud kuuekuuse perioodi lühendamine), samuti võrdsuse edendamise, puuetega inimeste toetamise ning sisserändajate integreerimise osas. |
| --- | --- |

—

Lisaks toetab komitee eesmärkide edasist parandamist, eelkõige noorte tööhõive ja noorte töötuse vastase võitluse osas (nt tööd või praktikakohta otsiva noore aktiveerimiseks kehtestatud kuuekuuse perioodi lühendamine), samuti võrdsuse edendamise, puuetega inimeste toetamise ning sisserändajate integreerimise osas.

| — | Seeläbi soovib EMSK, et riiklikud reformikavad muutuksid tulevikus tööhõivepoliitika osas ambitsioonikamaks ja et nende kvaliteet tähtaegade, vastutuse, siduvuse ja rahastamise osas paraneks. Antud kontekstis kutsub EMSK üles kaaluma konkreetsete eesmärkide seadmist asjaomaste eelarvevahendite sidumiseks aktiivsete tööturupoliitika meetmete elluviimiseks liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

Seeläbi soovib EMSK, et riiklikud reformikavad muutuksid tulevikus tööhõivepoliitika osas ambitsioonikamaks ja et nende kvaliteet tähtaegade, vastutuse, siduvuse ja rahastamise osas paraneks. Antud kontekstis kutsub EMSK üles kaaluma konkreetsete eesmärkide seadmist asjaomaste eelarvevahendite sidumiseks aktiivsete tööturupoliitika meetmete elluviimiseks liikmesriikides.

EMSK käsitleb eraldi arvamuses üksikasjalikult tööhõivepoliitika suunistes alates 2009. aastast vajalikke, siinkohal kirjeldatud mugandusi.

2.   Taust

| 2.1 | 23.–24. märtsi 2006. aasta järeldustes palus Euroopa Ülemkogu Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomiteel koostada 2008. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu silmas pidades „kokkuvõtva aruande tööhõive ja majanduskasvu partnerluse toetamiseks”, keskendudes seejuures eelkõige esmatähtsate kategooriate tööhõive suurendamisele. Seega esitab EMSK järgneva omaalgatusliku arvamuse, mille koostamisel kasutati ka riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ekspertteadmisi. |
| --- | --- |

2.1

23.–24. märtsi 2006. aasta järeldustes palus Euroopa Ülemkogu Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomiteel koostada 2008. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu silmas pidades „kokkuvõtva aruande tööhõive ja majanduskasvu partnerluse toetamiseks”, keskendudes seejuures eelkõige esmatähtsate kategooriate tööhõive suurendamisele. Seega esitab EMSK järgneva omaalgatusliku arvamuse, mille koostamisel kasutati ka riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ekspertteadmisi.

| 2.2 | EMSK on juba toonitanud, et konkurentsivõime suurendamine ja jätkusuutlik majanduskasv Lissaboni strateegia raames ei ole eesmärk iseenesest, vaid selle abil tuleb vähendada Euroopa Liidu kõrget töötuse määra, edendada täistööhõivet, rajada sotsiaalkaitsesüsteemid stabiilsemale alusele ning tagada sotsiaalse tõrjutuse vastane (4) kaitse. |
| --- | --- |

2.2

EMSK on juba toonitanud, et konkurentsivõime suurendamine ja jätkusuutlik majanduskasv Lissaboni strateegia raames ei ole eesmärk iseenesest, vaid selle abil tuleb vähendada Euroopa Liidu kõrget töötuse määra, edendada täistööhõivet, rajada sotsiaalkaitsesüsteemid stabiilsemale alusele ning tagada sotsiaalse tõrjutuse vastane (4) kaitse.

| 2.3 | Seega peaks Lissaboni strateegia andma tööhõivepoliitika valdkonnas uusi impulsse Euroopa tööhõivestrateegiale, tõstes tööjõus osalemise määra ja parandades töö kvaliteeti. Lissaboni strateegia eesmärk ei ole üksnes tööhõive suurendamine. Oluline on ka töökohtade kvaliteedi parandamine. Investeeringud inimkapitali, teadustegevusse, tehnoloogiasse ja uuendustegevusse on loogiliselt sama olulised kui tööturu ja struktuuripoliitika meetmed (5). |
| --- | --- |

2.3

Seega peaks Lissaboni strateegia andma tööhõivepoliitika valdkonnas uusi impulsse Euroopa tööhõivestrateegiale, tõstes tööjõus osalemise määra ja parandades töö kvaliteeti. Lissaboni strateegia eesmärk ei ole üksnes tööhõive suurendamine. Oluline on ka töökohtade kvaliteedi parandamine. Investeeringud inimkapitali, teadustegevusse, tehnoloogiasse ja uuendustegevusse on loogiliselt sama olulised kui tööturu ja struktuuripoliitika meetmed (5).

| 2.4 | Käesolevas arvamuses analüüsib EMSK Euroopa tööturu arengut ning esitab oma poliitilised soovitused neid sihtrühmi silmas pidades, kelle suhtes on nõukogu liikmesriikidel korduvalt tungivalt palunud erimeetmeid võtta selleks, et






  — | parandada noorte olukorda tööturul ja vähendada märkimisväärselt noorte tööpuudust; |
| --- | --- | --- |

2.4

Käesolevas arvamuses analüüsib EMSK Euroopa tööturu arengut ning esitab oma poliitilised soovitused neid sihtrühmi silmas pidades, kelle suhtes on nõukogu liikmesriikidel korduvalt tungivalt palunud erimeetmeid võtta selleks, et

—

parandada noorte olukorda tööturul ja vähendada märkimisväärselt noorte tööpuudust;

| — | viia ellu aktiivse vananemise strateegiad, et võimaldada eakatel inimestel kauem tööelus osaleda; |
| --- | --- |

—

viia ellu aktiivse vananemise strateegiad, et võimaldada eakatel inimestel kauem tööelus osaleda;

| — | edendada otsustavalt naiste tööhõivet ning võimaldada nii meestel kui naistel töö- ja eraelu paremini ühitada; |
| --- | --- |

—

edendada otsustavalt naiste tööhõivet ning võimaldada nii meestel kui naistel töö- ja eraelu paremini ühitada;

| — | parandada puuetega inimeste integreerumist tööturule ja edendada nende pikaajalist tööhõivet; ning |
| --- | --- |

—

parandada puuetega inimeste integreerumist tööturule ja edendada nende pikaajalist tööhõivet; ning

| — | suurendada sisserändajate ja etniliste vähemuste tööjõus osalemise määra ja parandada nende võimalusi tööturul. |
| --- | --- |

—

suurendada sisserändajate ja etniliste vähemuste tööjõus osalemise määra ja parandada nende võimalusi tööturul.

| 2.5 | EMSK pakub kõigi nende sihtrühmade jaoks välja ennetavate ja aktiivsete (re)integreerumismeetmete kogumi, mida liikmesriigid peaksid oma tööturu- ja tööhõivepoliitika raames senisest enam arvesse võtma. Käsitlemist leiavad ka küsimused, mis puudutavad sotsiaalselt tõrjutud elanikkonnarühmi, kes on sageli tööturult välja jäetud. Eelnimetatu põhjal koostatakse poliitilised soovitused, pidades muu hulgas silmas tööhõivepoliitika suuniseid, mis vaadatakse läbi enne 2008. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu. |
| --- | --- |

2.5

EMSK pakub kõigi nende sihtrühmade jaoks välja ennetavate ja aktiivsete (re)integreerumismeetmete kogumi, mida liikmesriigid peaksid oma tööturu- ja tööhõivepoliitika raames senisest enam arvesse võtma. Käsitlemist leiavad ka küsimused, mis puudutavad sotsiaalselt tõrjutud elanikkonnarühmi, kes on sageli tööturult välja jäetud. Eelnimetatu põhjal koostatakse poliitilised soovitused, pidades muu hulgas silmas tööhõivepoliitika suuniseid, mis vaadatakse läbi enne 2008. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu.

3.   Tööhõive määr, töötus ja tööhõive — hetkeseis (6)

| 3.1 | Aastatel 2005 ja 2006 kasvas Euroopa Liidu tööhõive ja langes märgatavalt töötus (9,0 %-lt 2004. aastal 7,9 %-le 2006. aastal) ja seda esmakordselt alates 2001. aastast. Naiste tööhõive kasvas 0,6 % eelmiste aastate seisakuga võrreldes, mis on enam kui meeste vastav näitaja. Kõnealune rõõmustav suundumus jätkus ka 2007. aastal (7). |
| --- | --- |

3.1

Aastatel 2005 ja 2006 kasvas Euroopa Liidu tööhõive ja langes märgatavalt töötus (9,0 %-lt 2004. aastal 7,9 %-le 2006. aastal) ja seda esmakordselt alates 2001. aastast. Naiste tööhõive kasvas 0,6 % eelmiste aastate seisakuga võrreldes, mis on enam kui meeste vastav näitaja. Kõnealune rõõmustav suundumus jätkus ka 2007. aastal (7).

| 3.2 | Siiski tuleb kainelt meeles pidada järgmist:






  — | edusammud Lissaboni ja Stockholmi vahe-eesmärkide täitmisel on aeglased ning 2005. aastal ei suudetud neid saavutada, seda nii üldise, 67 % tööhõivemäära osas (2005: 63,6 %), kui naiste 57 % tööhõivemäära osas (2004: 56,3 %). Järjest selgemaks muutub see, et 2010. aastaks seatud eesmärke ei ole paljudes liikmesriikides, aga ka ühenduses üldiselt võimalik saavutada; |
| --- | --- | --- |

3.2

Siiski tuleb kainelt meeles pidada järgmist:

—

edusammud Lissaboni ja Stockholmi vahe-eesmärkide täitmisel on aeglased ning 2005. aastal ei suudetud neid saavutada, seda nii üldise, 67 % tööhõivemäära osas (2005: 63,6 %), kui naiste 57 % tööhõivemäära osas (2004: 56,3 %). Järjest selgemaks muutub see, et 2010. aastaks seatud eesmärke ei ole paljudes liikmesriikides, aga ka ühenduses üldiselt võimalik saavutada;

| — | kuigi täistööajaga töökohad on kogu Euroopa Liidus jätkuvalt peamine tööhõivevorm, tuleneb viimaste aastate — eelkõige naiste — tööhõive kasv suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest (mis kajastub täistööajaga töökohtadesse ümberarvutatult selgelt väiksemas juurdekasvus; mõnes liikmesriigis on tööhõive isegi vähenenud); |
| --- | --- |

—

kuigi täistööajaga töökohad on kogu Euroopa Liidus jätkuvalt peamine tööhõivevorm, tuleneb viimaste aastate — eelkõige naiste — tööhõive kasv suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest (mis kajastub täistööajaga töökohtadesse ümberarvutatult selgelt väiksemas juurdekasvus; mõnes liikmesriigis on tööhõive isegi vähenenud);

| — | kõige selgemalt on viimastel aastatel kasvanud eakate inimeste tööhõive. Sellest hoolimata jääb ka eakate tööhõivemäär märkimisväärselt allapoole eesmärki (55–64aastaste tööhõivemäär oli 2005. aastal vaid 42,5 %.). Vaid 9 Euroopa Liidu liikmesriiki suutsid täita 50 % eesmärgi (suur erinevus naiste ja meeste vahel: meeste osas saavutati eesmärgid 17 liikmesriigis, naiste osas vaid 4 riigis: Skandinaavias ja Eestis); |
| --- | --- |

—

kõige selgemalt on viimastel aastatel kasvanud eakate inimeste tööhõive. Sellest hoolimata jääb ka eakate tööhõivemäär märkimisväärselt allapoole eesmärki (55–64aastaste tööhõivemäär oli 2005. aastal vaid 42,5 %.). Vaid 9 Euroopa Liidu liikmesriiki suutsid täita 50 % eesmärgi (suur erinevus naiste ja meeste vahel: meeste osas saavutati eesmärgid 17 liikmesriigis, naiste osas vaid 4 riigis: Skandinaavias ja Eestis);

| — | noorte töötuse määr jääb ka 2005. aastal Euroopa Liidu keskmise 18,5 % ligikaudu kaks korda kõrgemaks kui töötuse kogumäär; |
| --- | --- |

—

noorte töötuse määr jääb ka 2005. aastal Euroopa Liidu keskmise 18,5 % ligikaudu kaks korda kõrgemaks kui töötuse kogumäär;

| — | vaatamata olukorra üldisele paranemisele mitmes, eelkõige kõrge töötuse määraga liikmesriigis, on napilt alla 8 % töötuse määr Euroopa Liidus tervikuna jätkuvalt kõrge ja teatud liikmesriikides on see isegi kasvanud; |
| --- | --- |

—

vaatamata olukorra üldisele paranemisele mitmes, eelkõige kõrge töötuse määraga liikmesriigis, on napilt alla 8 % töötuse määr Euroopa Liidus tervikuna jätkuvalt kõrge ja teatud liikmesriikides on see isegi kasvanud;

| — | mitmes liikmesriigis valitsevad tööhõivemääras jätkuvalt suured piirkondlikud erinevused (eelkõige arvestatuna täistööajaga töökohtades). Nende inimeste arv, kes elavad täna 27-liikmelise Euroopa Liidu piirkondades, mille töötuse määr on kõrgem kui 15 %, on laienemisringidega märkimisväärselt tõusnud; |
| --- | --- |

—

mitmes liikmesriigis valitsevad tööhõivemääras jätkuvalt suured piirkondlikud erinevused (eelkõige arvestatuna täistööajaga töökohtades). Nende inimeste arv, kes elavad täna 27-liikmelise Euroopa Liidu piirkondades, mille töötuse määr on kõrgem kui 15 %, on laienemisringidega märkimisväärselt tõusnud;

| — | sotsiaalselt tõrjutud rühmade osas on tööturu olukord jätkuvalt äärmiselt problemaatiline. |
| --- | --- |

—

sotsiaalselt tõrjutud rühmade osas on tööturu olukord jätkuvalt äärmiselt problemaatiline.

Tööturu kirjeldatud arengute taustal tuleb tõdeda, et osalistest edusammudest hoolimata on Lissaboni strateegia ambitsioonikate tööhõive eesmärkide saavutamiseni veel pikk tee.

| 3.3 | Lisaks iseloomustavad tööhõivearenguid järgmised erijooned ja suundumused, mis on oma ulatuselt riigiti ja sektoriti kohati väga erinevad.






  — | Ebasoodsas olukorras olevaste elanikkonnarühmade integreerumisvõimalused tööturul ei ole paranenud (võttes aluseks jätkuvalt kõrge pikaajalise töötuse määra,. noorte ja piiratud kutseoskustega töötajate suhteliselt kõrge töötuse määra ning eelkõige eakate inimeste madala tööhõivemäära). |
| --- | --- | --- |

3.3

Lisaks iseloomustavad tööhõivearenguid järgmised erijooned ja suundumused, mis on oma ulatuselt riigiti ja sektoriti kohati väga erinevad.

—

Ebasoodsas olukorras olevaste elanikkonnarühmade integreerumisvõimalused tööturul ei ole paranenud (võttes aluseks jätkuvalt kõrge pikaajalise töötuse määra,. noorte ja piiratud kutseoskustega töötajate suhteliselt kõrge töötuse määra ning eelkõige eakate inimeste madala tööhõivemäära).

| — | Kuigi töökohtade aluseks Euroopa Liidus on jätkuvalt enamasti standardtöösuhted, nähtub andmetest ebatüüpiliste (mittestandardsete) tööhõivevormide suur kasv. Mitmed sellised töökohad ei ole õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud. Üldiselt kasvab tähtajaliste töösuhete arv, kusjuures keskmisest enam puudutab see noori. Kasvanud on töövõtulepingute ja ajutiste töölepingute alusel ning näiliste füüsilisest isikust ettevõtjatena (8) töötavate inimeste arv, samuti lühiajaliste ja sotsiaalõiguslikult kehvemate töösuhete määr, olgugi et olukord erineb riigiti märkimisväärselt. Üldiselt kasvab ebakindlus ja seda eelkõige ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade seas. Kõnealused tööhõivevormid võivad olla sillaks tavapärasele tööturule vaid juhul, kui need on vabalt valitud ja sotsiaalselt kindlustatud. |
| --- | --- |

—

Kuigi töökohtade aluseks Euroopa Liidus on jätkuvalt enamasti standardtöösuhted, nähtub andmetest ebatüüpiliste (mittestandardsete) tööhõivevormide suur kasv. Mitmed sellised töökohad ei ole õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud. Üldiselt kasvab tähtajaliste töösuhete arv, kusjuures keskmisest enam puudutab see noori. Kasvanud on töövõtulepingute ja ajutiste töölepingute alusel ning näiliste füüsilisest isikust ettevõtjatena (8) töötavate inimeste arv, samuti lühiajaliste ja sotsiaalõiguslikult kehvemate töösuhete määr, olgugi et olukord erineb riigiti märkimisväärselt. Üldiselt kasvab ebakindlus ja seda eelkõige ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade seas. Kõnealused tööhõivevormid võivad olla sillaks tavapärasele tööturule vaid juhul, kui need on vabalt valitud ja sotsiaalselt kindlustatud.

| — | Paljudes liikmesriikides on kasvanud tööga seotud ebakindlus, seda eelkõige piiratud kutseoskustega töötajate, enneaegselt koolist väljalangenute ja erialase väljaõppeta inimeste seas. Nõutavate ja pakutavate oskuste tasakaalu puudumise tõttu kujunevad tööturule sisenemine ja tööellu naasmine pärast töötuse perioodi neile elanikkonnarühmadele eriti keeruliseks. |
| --- | --- |

—

Paljudes liikmesriikides on kasvanud tööga seotud ebakindlus, seda eelkõige piiratud kutseoskustega töötajate, enneaegselt koolist väljalangenute ja erialase väljaõppeta inimeste seas. Nõutavate ja pakutavate oskuste tasakaalu puudumise tõttu kujunevad tööturule sisenemine ja tööellu naasmine pärast töötuse perioodi neile elanikkonnarühmadele eriti keeruliseks.

| — | Hoolduskohustustega inimestel on jätkuvalt raske leida stabiilset ja rahuldavat töökohta. |
| --- | --- |

—

Hoolduskohustustega inimestel on jätkuvalt raske leida stabiilset ja rahuldavat töökohta.

| — | Puuetega inimesed kuuluvad suures osas jätkuvalt tööturult tõrjutute rühma. Euroopa viimaste andmete põhjal töötab vaid 40 % puuetega inimestest. Veelgi muret tekitavamad on raske puudega inimesi puudutavad näitajad. |
| --- | --- |

—

Puuetega inimesed kuuluvad suures osas jätkuvalt tööturult tõrjutute rühma. Euroopa viimaste andmete põhjal töötab vaid 40 % puuetega inimestest. Veelgi muret tekitavamad on raske puudega inimesi puudutavad näitajad.

| — | Lisaks on suur hulk inimesi, kelle tõrjutus on seotud sõltuvushaiguste, võlgade või kodutusega ning kelle integreerimine tööturule vajab sotsiaalseid erimeetmeid. |
| --- | --- |

—

Lisaks on suur hulk inimesi, kelle tõrjutus on seotud sõltuvushaiguste, võlgade või kodutusega ning kelle integreerimine tööturule vajab sotsiaalseid erimeetmeid.

| — | Sisserändajate ja sisserändaja taustaga inimeste töötingimused ja võimalused tööturul on enamikus liikmesriikides ebakindlamad kui ülejäänud rahvastikul. Erilist tähelepanu tuleb siin pöörata ka romide rühmale, kellest on Rumeenia ja Bulgaaria liitumisega saanud Euroopa suurim vähemusrahvus ning kelle olukord tööturul (töötuse määr kohati 70–90 %) on mitmel põhjusel eriti muret tekitav. EMSK käsitleb antud küsimust eraldi omaalgatuslikus arvamuses. |
| --- | --- |

—

Sisserändajate ja sisserändaja taustaga inimeste töötingimused ja võimalused tööturul on enamikus liikmesriikides ebakindlamad kui ülejäänud rahvastikul. Erilist tähelepanu tuleb siin pöörata ka romide rühmale, kellest on Rumeenia ja Bulgaaria liitumisega saanud Euroopa suurim vähemusrahvus ning kelle olukord tööturul (töötuse määr kohati 70–90 %) on mitmel põhjusel eriti muret tekitav. EMSK käsitleb antud küsimust eraldi omaalgatuslikus arvamuses.

| 3.4 | Mitteametliku sektori kasv, mida iseloomustavad ebakindlad töötingimused ja sageli madal sissetulek, kätkeb endas ohtu, et rühmad, kellel ei õnnestu üle minna tavapärasele tööturule, on sunnitud vastu võtma pikaajalise töö, mis ei vasta nende erialastele oskustele. Kõnealune (raskesti määratletav) areng ei ole ebakindel mitte ainult asjaomastele rühmadele, vaid toob kaasa maksutulude märgatava languse ning seab lõpuks ohtu Euroopa Liidu tootmispotentsiaali jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

3.4

Mitteametliku sektori kasv, mida iseloomustavad ebakindlad töötingimused ja sageli madal sissetulek, kätkeb endas ohtu, et rühmad, kellel ei õnnestu üle minna tavapärasele tööturule, on sunnitud vastu võtma pikaajalise töö, mis ei vasta nende erialastele oskustele. Kõnealune (raskesti määratletav) areng ei ole ebakindel mitte ainult asjaomastele rühmadele, vaid toob kaasa maksutulude märgatava languse ning seab lõpuks ohtu Euroopa Liidu tootmispotentsiaali jätkusuutlikkuse.

4.   Raamistiku loomine majanduskasvule ning rohkematele ja parematele töökohtadele

| 4.1 | Euroopa poliitikaloomes valitseb juba aastaid mõtteviis, mille kohaselt tulenevad tööturu probleemid struktuurilistest probleemidest. Euroopa Liidu paljudes liikmesriikides seati tööhõivepoliitika raskuspunkt ühekülgselt üldiste tööõiguslike standardite kaotamisele, abikõlblikkuse eelduste karmistamisele ja teenuste kärpimisele sotsiaalvallas, samuti töösuhete paindlikumaks muutmisele. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa poliitikaloomes valitseb juba aastaid mõtteviis, mille kohaselt tulenevad tööturu probleemid struktuurilistest probleemidest. Euroopa Liidu paljudes liikmesriikides seati tööhõivepoliitika raskuspunkt ühekülgselt üldiste tööõiguslike standardite kaotamisele, abikõlblikkuse eelduste karmistamisele ja teenuste kärpimisele sotsiaalvallas, samuti töösuhete paindlikumaks muutmisele.

| 4.2 | Samas ei ole paljudes riikides piisaval määral rakendatud aktiivse tööturupoliitika meetmeid, nagu näiteks tööalase konkurentsivõime edendamine, oskuste puudujäägi kõrvaldamine ja programmid ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööturule integreerimiseks, kuigi mõni liikmesriik on oma kulutusi selles vallas 1995. aastast alates vähesel määral suurendanud. Enamikus liikmesriikides (mille kohta on andmed olemas) on aktiivsete kulutuste osakaal tööturupoliitika kogukuludest (passiivne ja aktiivne toetus) isegi langenud. Oluline on tagada vahendid aktiivse tööturupoliitika meetmete rakendamiseks vastavalt väljakutsetele; samuti tuleb suurendada tööturupoliitiliste meetmete tõhusust ning keskendada need vastavatele sihtrühmadele. |
| --- | --- |

4.2

Samas ei ole paljudes riikides piisaval määral rakendatud aktiivse tööturupoliitika meetmeid, nagu näiteks tööalase konkurentsivõime edendamine, oskuste puudujäägi kõrvaldamine ja programmid ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööturule integreerimiseks, kuigi mõni liikmesriik on oma kulutusi selles vallas 1995. aastast alates vähesel määral suurendanud. Enamikus liikmesriikides (mille kohta on andmed olemas) on aktiivsete kulutuste osakaal tööturupoliitika kogukuludest (passiivne ja aktiivne toetus) isegi langenud. Oluline on tagada vahendid aktiivse tööturupoliitika meetmete rakendamiseks vastavalt väljakutsetele; samuti tuleb suurendada tööturupoliitiliste meetmete tõhusust ning keskendada need vastavatele sihtrühmadele.

| 4.3 | Antud kontekstis on EMSK juba korduvalt viidanud sellele, et tööturupoliitilised meetmed ja struktuurireformid saavad olla edukad vaid soodsas makromajanduslikus keskkonnas, mis on suunatud pikaajalise majanduslanguse ületamisele ja majanduskasvu kindlustamisele (9). Selleks tuleb nii riiklikul kui Euroopa Liidu tasandil pühenduda majanduskasvule suunatud majanduspoliitikale, millel on vastavad raha-, fiskaal-ja majanduspoliitilised eeldused:






  — | Euroopa Keskpank peaks eelkõige oma intressipoliitikaga — tagatud hinnastabiilsuse juures — aitama vastavalt oma lepingumandaadile kaasa majanduskasvu ja tööhõive edendamisele. Tööhõive kasvab märkimisväärselt siis, kui pideva majanduskasvu määr ületab keskpika perioodi tootlikkuse kasvu määra; |
| --- | --- | --- |

4.3

Antud kontekstis on EMSK juba korduvalt viidanud sellele, et tööturupoliitilised meetmed ja struktuurireformid saavad olla edukad vaid soodsas makromajanduslikus keskkonnas, mis on suunatud pikaajalise majanduslanguse ületamisele ja majanduskasvu kindlustamisele (9). Selleks tuleb nii riiklikul kui Euroopa Liidu tasandil pühenduda majanduskasvule suunatud majanduspoliitikale, millel on vastavad raha-, fiskaal-ja majanduspoliitilised eeldused:

—

Euroopa Keskpank peaks eelkõige oma intressipoliitikaga — tagatud hinnastabiilsuse juures — aitama vastavalt oma lepingumandaadile kaasa majanduskasvu ja tööhõive edendamisele. Tööhõive kasvab märkimisväärselt siis, kui pideva majanduskasvu määr ületab keskpika perioodi tootlikkuse kasvu määra;

| — | seega tuleb ära kasutada uuendatud stabiilsus- ja kasvupakti laiendatud mänguruum, et Euroopa Liidu liikmesriikidel oleks võimalik avaldada konjunktuurilist vastusurvet ning tagada eelarveline tegevusvabadus sotsiaalselt vastuvõetavate struktuurireformide elluviimiseks ja avalike investeeringute nõuetekohane tase; |
| --- | --- |

—

seega tuleb ära kasutada uuendatud stabiilsus- ja kasvupakti laiendatud mänguruum, et Euroopa Liidu liikmesriikidel oleks võimalik avaldada konjunktuurilist vastusurvet ning tagada eelarveline tegevusvabadus sotsiaalselt vastuvõetavate struktuurireformide elluviimiseks ja avalike investeeringute nõuetekohane tase;

Lissaboni eesmärkidega määratletakse investeeringute suund: kommunikatsiooni- ja transpordiinfrastruktuuri väljaehitamine, kliimakaitse, teadus- ja arendustegevus, ulatuslik lapsehooldus, välja- ja täiendõppe edendamine, aktiivne tööturupoliitika ja töökohtade kvaliteet. Riiklikud reformikavad tuleb koostada nii, et sellest moodustuks Euroopa-ülene kooskõlastatud programm majandusdünaamika tugevdamiseks, millesse annavad oma panuse kõik asjaomased osapooled riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil.

5.   Tõhus võitlus noorte töötuse vastu

| 5.1 | Noorte töötus on jätkuvalt Euroopa Liidu üks tööhõivepoliitika tulipunkte. Noorte töötuse määr on Euroopa Liidu kõigis liikmesriikides kõrgem töötuse kogumäärast ja enamikus liikmesriikides on see vähemalt poole suurem üldrahvastiku vastavast näitajast. Mõnes 15-liikmelise Euroopa Liidu riigis, nagu ka paljudes uutes liikmesriikides on olukord veelgi problemaatilisem. Mitmes liikmesriigis on tööga seotud ebakindlus kasvanud ka kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate hulgas. |
| --- | --- |

5.1

Noorte töötus on jätkuvalt Euroopa Liidu üks tööhõivepoliitika tulipunkte. Noorte töötuse määr on Euroopa Liidu kõigis liikmesriikides kõrgem töötuse kogumäärast ja enamikus liikmesriikides on see vähemalt poole suurem üldrahvastiku vastavast näitajast. Mõnes 15-liikmelise Euroopa Liidu riigis, nagu ka paljudes uutes liikmesriikides on olukord veelgi problemaatilisem. Mitmes liikmesriigis on tööga seotud ebakindlus kasvanud ka kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate hulgas.

| 5.2 | Tööturule tullakse järjest enam alternatiivsete tööhõivevormide kaudu, mida iseloomustavad osaliselt märksa ebakindlamad töö- ja sotsiaalõiguslikud tingimused. Piir ametlikus ja mitteametlikus sektoris tehtava töö vahel on kahenemas. Teatud noorterühmade jaoks, nt piiratud kutseoskustega, sisserändaja taustaga või ebasoodsas olukorras olevatest elanikkonnakihtidest pärit noored, muutub üleminek tavapärasele tööturule järjest keerulisemaks. Eelkõige mitme eelnimetatud tunnusjoone koondumisel kasvab oht jääda väljapoole töötavat elanikkonda. |
| --- | --- |

5.2

Tööturule tullakse järjest enam alternatiivsete tööhõivevormide kaudu, mida iseloomustavad osaliselt märksa ebakindlamad töö- ja sotsiaalõiguslikud tingimused. Piir ametlikus ja mitteametlikus sektoris tehtava töö vahel on kahenemas. Teatud noorterühmade jaoks, nt piiratud kutseoskustega, sisserändaja taustaga või ebasoodsas olukorras olevatest elanikkonnakihtidest pärit noored, muutub üleminek tavapärasele tööturule järjest keerulisemaks. Eelkõige mitme eelnimetatud tunnusjoone koondumisel kasvab oht jääda väljapoole töötavat elanikkonda.

| 5.3 | Oluline on, et kõigile noortele loodaks võimalusel tulevikuväljavaated väljaspool ebakindlaid töösuhteid. Sel küsimusel on ka demograafilised aspektid: noorte majanduslik olukord mõjutab olulisel määral nende valmisolekut luua perekond. Seega on tervitatav, et Euroopa Komisjon nõuab oma kevadises aruandes lisaks oskuste edasisele parandamisele ka aktiivsete tööturupoliitika meetmete tugevdamist ja eelkõige senisest märgatavalt kiiremini antavat toetust tööd otsivatele noortele, samuti struktuuriliste probleemide kõrvaldamist väljaõppelt tööellu siirdumisel. |
| --- | --- |

5.3

Oluline on, et kõigile noortele loodaks võimalusel tulevikuväljavaated väljaspool ebakindlaid töösuhteid. Sel küsimusel on ka demograafilised aspektid: noorte majanduslik olukord mõjutab olulisel määral nende valmisolekut luua perekond. Seega on tervitatav, et Euroopa Komisjon nõuab oma kevadises aruandes lisaks oskuste edasisele parandamisele ka aktiivsete tööturupoliitika meetmete tugevdamist ja eelkõige senisest märgatavalt kiiremini antavat toetust tööd otsivatele noortele, samuti struktuuriliste probleemide kõrvaldamist väljaõppelt tööellu siirdumisel.

| 5.4 | Positiivsete näidetena võib tuua mõningates liikmesriikides (Saksamaa, Austria, osaliselt Madalmaad) katsetatud ja end õigustanud mudelid, milles on ühendatud ettevõtete vajadustele kohandatud koolitussüsteemid ja väljaõpe koolis. Arvukates uurimustes rõhutatakse kõnealuse nn kahepoolse kutseõppe kvaliteeti ja omistatakse sellele märkimisväärne tähtsus koolist tööellu siirdumise lihtsustamisel ja seega väiksemate erinevuste tekkimisel noorte töötuse ja üldise töötuse määra vahel. |
| --- | --- |

5.4

Positiivsete näidetena võib tuua mõningates liikmesriikides (Saksamaa, Austria, osaliselt Madalmaad) katsetatud ja end õigustanud mudelid, milles on ühendatud ettevõtete vajadustele kohandatud koolitussüsteemid ja väljaõpe koolis. Arvukates uurimustes rõhutatakse kõnealuse nn kahepoolse kutseõppe kvaliteeti ja omistatakse sellele märkimisväärne tähtsus koolist tööellu siirdumise lihtsustamisel ja seega väiksemate erinevuste tekkimisel noorte töötuse ja üldise töötuse määra vahel.

| 5.5 | Välja- ja täiendõppe valdkonna aktiivsed ja ennetavad meetmed noorte tööhõivevõimaluste parandamiseks on järgmised (10):






  — | kvaliteetsete oskuste tagamine alates esialgsest haridusest kuni erialase koolituse ja täiendõppeni, et noored leiaksid võimalikult sujuvalt oma koha tööturul ning jääksid sinna, kusjuures vastutus selle eest lasub lisaks riigisektorile ka majandusel; |
| --- | --- | --- |

5.5

Välja- ja täiendõppe valdkonna aktiivsed ja ennetavad meetmed noorte tööhõivevõimaluste parandamiseks on järgmised (10):

—

kvaliteetsete oskuste tagamine alates esialgsest haridusest kuni erialase koolituse ja täiendõppeni, et noored leiaksid võimalikult sujuvalt oma koha tööturul ning jääksid sinna, kusjuures vastutus selle eest lasub lisaks riigisektorile ka majandusel;

| — | praktika- ja töökohti otsivate noorte varane aktiivne toetamine (vajadusel juba 4 kuu möödudes), rakendades spetsiaalprogramme ning tagades individuaalse toetuse ja nõustamise probleemsete rühmade (pikaajalised noored töötud, enneaegselt koolist või kutseõppelt väljalangenud) integreerimiseks muu hulgas mittetulunduslike tööhõiveprojektide ja koolituste edendamise abil; |
| --- | --- |

—

praktika- ja töökohti otsivate noorte varane aktiivne toetamine (vajadusel juba 4 kuu möödudes), rakendades spetsiaalprogramme ning tagades individuaalse toetuse ja nõustamise probleemsete rühmade (pikaajalised noored töötud, enneaegselt koolist või kutseõppelt väljalangenud) integreerimiseks muu hulgas mittetulunduslike tööhõiveprojektide ja koolituste edendamise abil;

| — | ulatuslike, kergesti juurdepääsetavate kutsevaliku- ja teabevõimaluste väljaarendamine noortele naistele ja meestele kõigil haridustasanditel; kutseoskuste vastav parandamine ja nõuetekohaste inimressursside tagamine tööturuasutustes; |
| --- | --- |

—

ulatuslike, kergesti juurdepääsetavate kutsevaliku- ja teabevõimaluste väljaarendamine noortele naistele ja meestele kõigil haridustasanditel; kutseoskuste vastav parandamine ja nõuetekohaste inimressursside tagamine tööturuasutustes;

| — | tööturul pakutavate ja nõutavate oskuste vaheliste erinevuste kõrvaldamine; algharidussüsteemide tõhususe suurendamine (muu hulgas enneaegselt koolist väljalangenute arvu vähendamine, võitlus kirjaoskamatuse vastu) ning esialgsest väljaõppest täiendõppesse siirdumise lihtsustamine; soolise eraldamise kõrvaldamine kutsevalikul; |
| --- | --- |

—

tööturul pakutavate ja nõutavate oskuste vaheliste erinevuste kõrvaldamine; algharidussüsteemide tõhususe suurendamine (muu hulgas enneaegselt koolist väljalangenute arvu vähendamine, võitlus kirjaoskamatuse vastu) ning esialgsest väljaõppest täiendõppesse siirdumise lihtsustamine; soolise eraldamise kõrvaldamine kutsevalikul;

| — | selliste meetmete rakendamine, mille abil tagatakse, et tähtajaline töö ja piiratud sotsiaalse kindlustatusega töökohad oleks noorte tööelus ajutised nähtused. |
| --- | --- |

—

selliste meetmete rakendamine, mille abil tagatakse, et tähtajaline töö ja piiratud sotsiaalse kindlustatusega töökohad oleks noorte tööelus ajutised nähtused.

6.   Sisserändajate integreerumisväljavaadete parandamine

| 6.1 | Enamikus ELi liikmesriikides ei ole olukord sisserändajate ja nende pereliikmete diskrimineerimisel tööturul märkimisväärselt muutunud. Nad töötavad endiselt rohkem kehvemate sissetulekute ja töötingimustega valdkondades, neil on tunduvalt suurem oht jääda töötuks ja sattuda töösuhetesse, mida iseloomustavad piiratud sotsiaalne kindlustatus, märkimisväärsed terviseohud, puudulik turvalisus ja (mõnes riigis) palgamäärade vähene reguleeritus. |
| --- | --- |

6.1

Enamikus ELi liikmesriikides ei ole olukord sisserändajate ja nende pereliikmete diskrimineerimisel tööturul märkimisväärselt muutunud. Nad töötavad endiselt rohkem kehvemate sissetulekute ja töötingimustega valdkondades, neil on tunduvalt suurem oht jääda töötuks ja sattuda töösuhetesse, mida iseloomustavad piiratud sotsiaalne kindlustatus, märkimisväärsed terviseohud, puudulik turvalisus ja (mõnes riigis) palgamäärade vähene reguleeritus.

| 6.2 | Eriti mõtlemapanev on kõnealuse ebakindla tööturupositsiooni pärandumine sisserändajate esimeselt generatsioonilt järgmistele, mis tuleneb paljuski märkimisväärsetest puudujääkidest hariduses. Sisserändaja taustaga noored kuuluvad enamikus liikmesriikides elanikkonnarühmade hulka, kelle jaoks on tööga seotud ebakindlus suurim, nagu ka oht, et neid tõrjutakse tavapäraselt tööturult kõrvale. |
| --- | --- |

6.2

Eriti mõtlemapanev on kõnealuse ebakindla tööturupositsiooni pärandumine sisserändajate esimeselt generatsioonilt järgmistele, mis tuleneb paljuski märkimisväärsetest puudujääkidest hariduses. Sisserändaja taustaga noored kuuluvad enamikus liikmesriikides elanikkonnarühmade hulka, kelle jaoks on tööga seotud ebakindlus suurim, nagu ka oht, et neid tõrjutakse tavapäraselt tööturult kõrvale.

| 6.3 | EMSK on juba korduvalt tõdenud, et ta peab tööga seotud sisserännet vajalikuks just Euroopa Liidu demograafilise arengu tõttu ning et selle kohta võib tuua positiivseid näiteid mitmest liikmesriigist, nt Hispaaniast ja Iirimaalt. See peab aga alati olema kooskõlas liikmesriikide vastava integratsioonipoliitika perspektiividega, eelkõige tööhõive osas (11). Sisserände olukord erineb riigiti märkimisväärselt, samuti nagu integratsioonipoliitilised meetmed, muu hulgas tööturu- ja hariduspoliitikas. Erilist tähelepanu peaksid liikmesriigid pöörama varjupaigataotlejatele, kes on tööhõive seisukohalt sageli eriti ebasoodsas olukorras. |
| --- | --- |

6.3

EMSK on juba korduvalt tõdenud, et ta peab tööga seotud sisserännet vajalikuks just Euroopa Liidu demograafilise arengu tõttu ning et selle kohta võib tuua positiivseid näiteid mitmest liikmesriigist, nt Hispaaniast ja Iirimaalt. See peab aga alati olema kooskõlas liikmesriikide vastava integratsioonipoliitika perspektiividega, eelkõige tööhõive osas (11). Sisserände olukord erineb riigiti märkimisväärselt, samuti nagu integratsioonipoliitilised meetmed, muu hulgas tööturu- ja hariduspoliitikas. Erilist tähelepanu peaksid liikmesriigid pöörama varjupaigataotlejatele, kes on tööhõive seisukohalt sageli eriti ebasoodsas olukorras.

| 6.4 | Sisserändajate parema integreerimise rõhuasetused on järgmised:






  — | eritähelepanu tuleb pöörata individuaalsele (eel)kooliaegsele toetusele ja varastele investeeringutele keele- ja erialastesse oskustesse; ennetada tuleb tööellu siirdumisel tekkivaid ebasoodsaid tegureid (muu hulgas keelebarjääride varase kõrvaldamisega) ja lihtsustada sisserändajate välismaiste kutsetunnistuste tunnustamist; |
| --- | --- | --- |

6.4

Sisserändajate parema integreerimise rõhuasetused on järgmised:

—

eritähelepanu tuleb pöörata individuaalsele (eel)kooliaegsele toetusele ja varastele investeeringutele keele- ja erialastesse oskustesse; ennetada tuleb tööellu siirdumisel tekkivaid ebasoodsaid tegureid (muu hulgas keelebarjääride varase kõrvaldamisega) ja lihtsustada sisserändajate välismaiste kutsetunnistuste tunnustamist;

| — | integratsiooni süvalaiendamine peab toimuma kogu sotsiaal- ja tööturupoliitikas (muu hulgas ametkondade ja tööturuhaldajate kultuuridevaheliste pädevuste suurendamise ning ettevõtete, eelkõige VKEde toetamisega); kohaldada tuleb integratsiooni edendavate meetmete asjaomast Euroopa ja liikmesriikide poolset toetust; |
| --- | --- |

—

integratsiooni süvalaiendamine peab toimuma kogu sotsiaal- ja tööturupoliitikas (muu hulgas ametkondade ja tööturuhaldajate kultuuridevaheliste pädevuste suurendamise ning ettevõtete, eelkõige VKEde toetamisega); kohaldada tuleb integratsiooni edendavate meetmete asjaomast Euroopa ja liikmesriikide poolset toetust;

| — | liikmesriikides tuleb kõrvaldada institutsioonilised takistused ja lõpetada diskrimineerimine juurdepääsul tööturule (nt töölubade saamise ooteaegade lühendamine, eelkõige varjupaigataotlejate puhul (12)), samuti tuleb takistada palgadumpingut, tugevdades samas integratsiooniväljavaateid Euroopa sisserändepoliitikas (sellise sisserändepoliitika takistamine, mis raskendab integratsiooni, edendades ajutist sisserännet ja seeläbi ebakindlaid töövorme ja tõrjutust); |
| --- | --- |

—

liikmesriikides tuleb kõrvaldada institutsioonilised takistused ja lõpetada diskrimineerimine juurdepääsul tööturule (nt töölubade saamise ooteaegade lühendamine, eelkõige varjupaigataotlejate puhul (12)), samuti tuleb takistada palgadumpingut, tugevdades samas integratsiooniväljavaateid Euroopa sisserändepoliitikas (sellise sisserändepoliitika takistamine, mis raskendab integratsiooni, edendades ajutist sisserännet ja seeläbi ebakindlaid töövorme ja tõrjutust);

| — | tuleb parandada teavet, mis puudutab sisserändaja tausta, eraldamise ja diskrimineerimise seost tööturul (13); |
| --- | --- |

—

tuleb parandada teavet, mis puudutab sisserändaja tausta, eraldamise ja diskrimineerimise seost tööturul (13);

| — | rakendada tuleb ennetavaid meetmeid ja sanktsioone ning viia ellu sotsiaalpartnerite ja riigiasutuste partnerlusi riiklikul tasandil, et võidelda ebaseadusliku töötamise vastu ning takistada sotsiaaldumpingut ja konkurentsimoonutusi eelkõige seoses tööjõu piiriülese liikumisega. |
| --- | --- |

—

rakendada tuleb ennetavaid meetmeid ja sanktsioone ning viia ellu sotsiaalpartnerite ja riigiasutuste partnerlusi riiklikul tasandil, et võidelda ebaseadusliku töötamise vastu ning takistada sotsiaaldumpingut ja konkurentsimoonutusi eelkõige seoses tööjõu piiriülese liikumisega.

7.   Eakate tööhõivevõimaluste rakendamine

| 7.1 | Keskne vastus demograafilisele väljakutsele saab olla vaid järgmine: sihipärane majanduskasvupoliitika ja tööhõive kasv. Vajalik tööjõupotentsiaal on piisaval määral olemas. Siiski on eakate töötajate (üle 55 aastaste) tööhõivepotentsiaal kogu Euroopa Liidus endiselt ebapiisavalt ärakasutatud. |
| --- | --- |

7.1

Keskne vastus demograafilisele väljakutsele saab olla vaid järgmine: sihipärane majanduskasvupoliitika ja tööhõive kasv. Vajalik tööjõupotentsiaal on piisaval määral olemas. Siiski on eakate töötajate (üle 55 aastaste) tööhõivepotentsiaal kogu Euroopa Liidus endiselt ebapiisavalt ärakasutatud.

| 7.2 | Pikaajalise töötuse oht kasvab vanusega kiiresti. 25-liikmelises Euroopa Liidus ulatub eakate inimeste (50–64aastaste) pikaajalise töötuse määr keskmiselt üle 60 %: Seetõttu tuleb tagada, et eakatel töötajatel oleks ka tegelikult võimalus tööd leida ja seda pikemas perspektiivis säilitada. |
| --- | --- |

7.2

Pikaajalise töötuse oht kasvab vanusega kiiresti. 25-liikmelises Euroopa Liidus ulatub eakate inimeste (50–64aastaste) pikaajalise töötuse määr keskmiselt üle 60 %: Seetõttu tuleb tagada, et eakatel töötajatel oleks ka tegelikult võimalus tööd leida ja seda pikemas perspektiivis säilitada.

| 7.3 | Tööelust enneaegse lahkumise põhjused on rasketest töötingimustest tulenevad terviseprobleemid, töö intensiivsus, eakate töötajate enneaegne koondamine, puudulik täiendõpe ning puuduvad (uued) tööhõivevõimalused. Püüdlused tõsta eakate inimeste tööhõivemäära esmajoones sekkumisega pensionikindlustussüsteemidesse, mis toovad kaasa juurdepääsutingimuste ja pensioni saamise õiguste halvenemise, lähevad eesmärgist kaugelt mööda. |
| --- | --- |

7.3

Tööelust enneaegse lahkumise põhjused on rasketest töötingimustest tulenevad terviseprobleemid, töö intensiivsus, eakate töötajate enneaegne koondamine, puudulik täiendõpe ning puuduvad (uued) tööhõivevõimalused. Püüdlused tõsta eakate inimeste tööhõivemäära esmajoones sekkumisega pensionikindlustussüsteemidesse, mis toovad kaasa juurdepääsutingimuste ja pensioni saamise õiguste halvenemise, lähevad eesmärgist kaugelt mööda.

| 7.4 | Vaid teadlik tegusa vananemise poliitika, mis hõlmab ulatuslikke osalemisvõimalusi täiendõppemeetmetes ja elukestvas õppes, võib kaasa tuua eakate tööhõivemäära jätkusuutliku kasvu. Põhja-Euroopa liikmesriikide edukad mudelid (eelkõige eakatele suunatud riiklikus tegevuskavas sisalduv integreeritud meetmepakett Soomes) näitavad sotsiaalselt vastuvõetavat viisi, kuidas on võimalik sotsiaalpartnerite kaasamisega luua toimiv tööturg eakatele inimestele, mida iseloomustab tööhõive stabiilsus, ning tagada eakate inimeste tööalane konkurentsivõime ja tööhõive. |
| --- | --- |

7.4

Vaid teadlik tegusa vananemise poliitika, mis hõlmab ulatuslikke osalemisvõimalusi täiendõppemeetmetes ja elukestvas õppes, võib kaasa tuua eakate tööhõivemäära jätkusuutliku kasvu. Põhja-Euroopa liikmesriikide edukad mudelid (eelkõige eakatele suunatud riiklikus tegevuskavas sisalduv integreeritud meetmepakett Soomes) näitavad sotsiaalselt vastuvõetavat viisi, kuidas on võimalik sotsiaalpartnerite kaasamisega luua toimiv tööturg eakatele inimestele, mida iseloomustab tööhõive stabiilsus, ning tagada eakate inimeste tööalane konkurentsivõime ja tööhõive.

| 7.5 | Kesksed tegurid järjekindlaks liikumiseks eakate inimeste vajadusi arvestava töömaailma suunas on (14):






  — | tööotsijate ulatuslik nõustamine ja järelevalve ning töö vahendamise proaktiivne toetamine (muu hulgas subsideeritud tööhõive, integreerimistoetus, mittetulunduslikud sotsiaalprojektid) ning vajadusel rehabilitatsioonimeetmed pikaajaliseks reintegreerimiseks; aktiivse tööturupoliitika nõuetekohane rahastamine tööturuasutuste pikaajalise planeerimise tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

7.5

Kesksed tegurid järjekindlaks liikumiseks eakate inimeste vajadusi arvestava töömaailma suunas on (14):

—

tööotsijate ulatuslik nõustamine ja järelevalve ning töö vahendamise proaktiivne toetamine (muu hulgas subsideeritud tööhõive, integreerimistoetus, mittetulunduslikud sotsiaalprojektid) ning vajadusel rehabilitatsioonimeetmed pikaajaliseks reintegreerimiseks; aktiivse tööturupoliitika nõuetekohane rahastamine tööturuasutuste pikaajalise planeerimise tagamiseks;

| — | sotsiaalselt vastuvõetavate stiimulite loomine hilisemaks pensionile siirdumiseks ning võimaluse ja soovi korral atraktiivsete mudelite väljatöötamine paindlikuks siirdumiseks tööelust pensionile riiklike pensionisüsteemide raames (muu hulgas eakatele osalise tööajaga töö mudelite väljatöötamine); |
| --- | --- |

—

sotsiaalselt vastuvõetavate stiimulite loomine hilisemaks pensionile siirdumiseks ning võimaluse ja soovi korral atraktiivsete mudelite väljatöötamine paindlikuks siirdumiseks tööelust pensionile riiklike pensionisüsteemide raames (muu hulgas eakatele osalise tööajaga töö mudelite väljatöötamine);

| — | meetmed, mille eesmärk on parandada töötajate füüsilist ja vaimset tervist aktiivse tööea pikendamiseks: eelkõige tööpinge vähendamine ettevõtetes ning töötingimuste kujundamine vastavalt eakate inimeste vajadustele (muu hulgas stiimulid tervisekaitse väljatöötamiseks töökohal, ulatuslikud ettevõtteprogrammid tervise edendamiseks ja haiguste ennetamiseks ning töökaitseks); |
| --- | --- |

—

meetmed, mille eesmärk on parandada töötajate füüsilist ja vaimset tervist aktiivse tööea pikendamiseks: eelkõige tööpinge vähendamine ettevõtetes ning töötingimuste kujundamine vastavalt eakate inimeste vajadustele (muu hulgas stiimulid tervisekaitse väljatöötamiseks töökohal, ulatuslikud ettevõtteprogrammid tervise edendamiseks ja haiguste ennetamiseks ning töökaitseks);

| — | eakate senisest ulatuslikum osalemine täiendõppes (erialaste oskuste arendamise algatus 40+, stiimulid senisest ulatuslikumaks osalemiseks ettevõttesisestel täiendkoolitustel, eelkõige piiratud kutseoskustega töötajate puhul); |
| --- | --- |

—

eakate senisest ulatuslikum osalemine täiendõppes (erialaste oskuste arendamise algatus 40+, stiimulid senisest ulatuslikumaks osalemiseks ettevõttesisestel täiendkoolitustel, eelkõige piiratud kutseoskustega töötajate puhul);

| — | teadlikkust tõstvad meetmed eakatele töötajatele (kogemuste väärtustamine ja tööelus omandatud pädevuste edasiandmine noorematele töötajatele), samuti ettevõtete, eelkõige VKEde nõustamine ja toetamine tulevikku suunatud personaliplaneerimisel ja eakate inimeste vajadusi arvestava töökorralduse väljatöötamisel. |
| --- | --- |

—

teadlikkust tõstvad meetmed eakatele töötajatele (kogemuste väärtustamine ja tööelus omandatud pädevuste edasiandmine noorematele töötajatele), samuti ettevõtete, eelkõige VKEde nõustamine ja toetamine tulevikku suunatud personaliplaneerimisel ja eakate inimeste vajadusi arvestava töökorralduse väljatöötamisel.

8.   Naiste tööhõive parandamine

| 8.1 | Kuigi naiste kvalifikatsioonitase on viimase 30 aasta jooksul märkimisväärselt paranenud, puudub tööturul endiselt üldine võrdõiguslikkus. Naised töötavad jätkuvalt suurel määral traditsioonilistes teenustesektorites ning traditsiooniliselt kõrge naiste osakaaluga tööstusharudes. Naistel on märksa kehvemad võimalused töötada oma haridusele vastaval ametikohal. Töö- ja eraelu ühitamine on naiste jaoks endiselt märksa keerulisem kui meeste jaoks. |
| --- | --- |

8.1

Kuigi naiste kvalifikatsioonitase on viimase 30 aasta jooksul märkimisväärselt paranenud, puudub tööturul endiselt üldine võrdõiguslikkus. Naised töötavad jätkuvalt suurel määral traditsioonilistes teenustesektorites ning traditsiooniliselt kõrge naiste osakaaluga tööstusharudes. Naistel on märksa kehvemad võimalused töötada oma haridusele vastaval ametikohal. Töö- ja eraelu ühitamine on naiste jaoks endiselt märksa keerulisem kui meeste jaoks.

| 8.2 | Naiste osakaal osalise tööajaga töötajate seas on kõigis vanuserühmades oluliselt kõrgem kui meeste vastav näitaja. Osalise tööajaga tööhõive suurenemine, kui sellise töö tegemine on töötaja vaba otsus ja toimub tingimustel, mis ei too kaasa ummikseisu sissetuleku- ja tööturuvõimaluste osas, on iseenesest tervitatav, kuid kujutab endast enamikus liikmesriikides jätkuvalt põhitegurit tööturu soolisel segmentimisel. |
| --- | --- |

8.2

Naiste osakaal osalise tööajaga töötajate seas on kõigis vanuserühmades oluliselt kõrgem kui meeste vastav näitaja. Osalise tööajaga tööhõive suurenemine, kui sellise töö tegemine on töötaja vaba otsus ja toimub tingimustel, mis ei too kaasa ummikseisu sissetuleku- ja tööturuvõimaluste osas, on iseenesest tervitatav, kuid kujutab endast enamikus liikmesriikides jätkuvalt põhitegurit tööturu soolisel segmentimisel.

| 8.3 | Meeste ja naiste sissetulekute erinevus on endiselt suur peaaegu kõigis erialarühmades ja sõltumata positsioonist tööturul. Eriti negatiivselt mõjutab hoolduskohustustest tulenev pikaajaline tööelust eemalolek karjäärivõimalusi, sissetulekut ja sotsiaalseid õigusi. Kui mehed võivad jätkuvalt arvestada palgatõusuga vanuse suurenedes, peatub naiste sissetulek just neis vanuserühmades, kus nad on laste kasvatamiseks sunnitud oma karjääri katkestama või üle minema osalise tööajaga tööle. |
| --- | --- |

8.3

Meeste ja naiste sissetulekute erinevus on endiselt suur peaaegu kõigis erialarühmades ja sõltumata positsioonist tööturul. Eriti negatiivselt mõjutab hoolduskohustustest tulenev pikaajaline tööelust eemalolek karjäärivõimalusi, sissetulekut ja sotsiaalseid õigusi. Kui mehed võivad jätkuvalt arvestada palgatõusuga vanuse suurenedes, peatub naiste sissetulek just neis vanuserühmades, kus nad on laste kasvatamiseks sunnitud oma karjääri katkestama või üle minema osalise tööajaga tööle.

| 8.4 | Taani ja Rootsi näidetest ilmneb, et olukord võib olla ka teistsugune ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tööturul võib olla enamat kui hüüdlause. Neis riikides on sissetulekute erinevus märksa väiksem ning naiste tööhõivemäär ja — eelkõige alla 2 aastaste — laste päevahoiukohtade arv oluliselt kõrgem kui ELi teistes liikmesriikides. Teise positiivse näitena võib tuua Madalmaad. Seal on naiste tööhõivemäär kõrge; väga sageli töötavad naised osalise tööajaga, tehes seda suures osas vabatahtlikult. |
| --- | --- |

8.4

Taani ja Rootsi näidetest ilmneb, et olukord võib olla ka teistsugune ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tööturul võib olla enamat kui hüüdlause. Neis riikides on sissetulekute erinevus märksa väiksem ning naiste tööhõivemäär ja — eelkõige alla 2 aastaste — laste päevahoiukohtade arv oluliselt kõrgem kui ELi teistes liikmesriikides. Teise positiivse näitena võib tuua Madalmaad. Seal on naiste tööhõivemäär kõrge; väga sageli töötavad naised osalise tööajaga, tehes seda suures osas vabatahtlikult.

| 8.5 | Naiste tööhõivet mõjutavate struktuuriprobleemide lahendamise põhimeetmed on (15):






  — | meetmed tööturul valitseva diskrimineerimise ning sooliste palgaerinevuste struktuuriliste põhjuste kõrvaldamiseks, samuti naiste omapoolseks sotsiaalse kaitse edendamiseks eelkõige meetmete kaudu, millega kaotatakse ajutised ja sotsiaalselt kindlustamata osalise tööajaga töökohad ning toimub osalise tööajaga töö parem reguleerimine (nt osalise tööajaga töötamise õiguse laiendamine lapsevanematele koos õigusega jätkata hiljem töötamist täistööajaga, ulatuslikum osalemine ettevõtetesisestes täiendkoolitusprogrammides); |
| --- | --- | --- |

8.5

Naiste tööhõivet mõjutavate struktuuriprobleemide lahendamise põhimeetmed on (15):

—

meetmed tööturul valitseva diskrimineerimise ning sooliste palgaerinevuste struktuuriliste põhjuste kõrvaldamiseks, samuti naiste omapoolseks sotsiaalse kaitse edendamiseks eelkõige meetmete kaudu, millega kaotatakse ajutised ja sotsiaalselt kindlustamata osalise tööajaga töökohad ning toimub osalise tööajaga töö parem reguleerimine (nt osalise tööajaga töötamise õiguse laiendamine lapsevanematele koos õigusega jätkata hiljem töötamist täistööajaga, ulatuslikum osalemine ettevõtetesisestes täiendkoolitusprogrammides);

| — | ulatuslike ja taskukohaste lapsehoiuteenuste ulatuslik väljaarendamine koos väikelastele ja kooliealistele mõeldud kvaliteetsete lapsehoiuvõimalustega väljaspool kodu, mis võimaldaksid ühitada töö- ja pereelu; meetmed edendamaks lapsehoolduskohustuste jagamist lapsevanemate vahel (eelkõige stiimulid isade panuse suurendamiseks); |
| --- | --- |

—

ulatuslike ja taskukohaste lapsehoiuteenuste ulatuslik väljaarendamine koos väikelastele ja kooliealistele mõeldud kvaliteetsete lapsehoiuvõimalustega väljaspool kodu, mis võimaldaksid ühitada töö- ja pereelu; meetmed edendamaks lapsehoolduskohustuste jagamist lapsevanemate vahel (eelkõige stiimulid isade panuse suurendamiseks);

| — | selliste perepoliitiliste meetmete kõrvaldamine, mis loovad olulisi stiimuleid tööelust lahkumiseks või karjääri pikemaajaliseks katkestamiseks, kuna hiljem on väga raske vastuvõetavatel tingimustel tööellu naasta; vanemapuhkuse eraldised ei tohiks mõjutada negatiivselt sissetulekut, pakkuda täiendavaid stiimuleid naiste lahkumiseks tööelust ega luua uusi takistusi lapsehoolduse jaotamisele lapsevanemate vahel; |
| --- | --- |

—

selliste perepoliitiliste meetmete kõrvaldamine, mis loovad olulisi stiimuleid tööelust lahkumiseks või karjääri pikemaajaliseks katkestamiseks, kuna hiljem on väga raske vastuvõetavatel tingimustel tööellu naasta; vanemapuhkuse eraldised ei tohiks mõjutada negatiivselt sissetulekut, pakkuda täiendavaid stiimuleid naiste lahkumiseks tööelust ega luua uusi takistusi lapsehoolduse jaotamisele lapsevanemate vahel;

| — | tööturupoliitika meetmed edendamaks tööturule naasmist pärast pausi tööelus (muu hulgas ettevõtlust edendavate algatuste toetamine) ning meetmed, mille abil kaitstakse naisi haridusele mittevastava töö tegemise ja sissetuleku kaotamise eest (muu hulgas paindlikud täiendõppemudelid karjäärikatkestuse ajal või töö jätkamine osalise tööajaga); |
| --- | --- |

—

tööturupoliitika meetmed edendamaks tööturule naasmist pärast pausi tööelus (muu hulgas ettevõtlust edendavate algatuste toetamine) ning meetmed, mille abil kaitstakse naisi haridusele mittevastava töö tegemise ja sissetuleku kaotamise eest (muu hulgas paindlikud täiendõppemudelid karjäärikatkestuse ajal või töö jätkamine osalise tööajaga);

| — | perekonna vajadusi arvestav töökorraldus (muu hulgas väikelaste või kooliealiste laste vanemate võimalused mõjutada tööaja korraldust, kaugtöö kokkulepped, hoolduskohustustega töötajate õigus paindlikule tööajale). |
| --- | --- |

—

perekonna vajadusi arvestav töökorraldus (muu hulgas väikelaste või kooliealiste laste vanemate võimalused mõjutada tööaja korraldust, kaugtöö kokkulepped, hoolduskohustustega töötajate õigus paindlikule tööajale).

9.   Puuetega inimeste tööhõivevõimaluste parandamine

| 9.1 | Suures osas on puuetega inimesed endiselt üks neid rühmi, kes on tööturult kõrvale tõrjutud. Puuetega töötajad peavad sagedamini leppima madalapalgaliste töökohtadega ning sageli diskrimineeritakse neid koolitusvõimaluste ja ametialase edutamise osas. Arvestades tõsiasja, et 15 % ELi tööealisest elanikkonnast on mingit liiki puue, ja kõnealuse rühma madalat tööhõive määra, aitaks puuetega inimeste tööhõive suurendamine oluliselt kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

9.1

Suures osas on puuetega inimesed endiselt üks neid rühmi, kes on tööturult kõrvale tõrjutud. Puuetega töötajad peavad sagedamini leppima madalapalgaliste töökohtadega ning sageli diskrimineeritakse neid koolitusvõimaluste ja ametialase edutamise osas. Arvestades tõsiasja, et 15 % ELi tööealisest elanikkonnast on mingit liiki puue, ja kõnealuse rühma madalat tööhõive määra, aitaks puuetega inimeste tööhõive suurendamine oluliselt kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele.

| 9.2 | Seoses sellega tervitab EMSK komisjoni dokumenti „Puudeküsimuse integreerimine Euroopa tööhõive strateegiasse” (16), mis on positiivne lähtepunkt puuetega inimeste tööturule kaasamise edendamiseks ning milles juhitakse tähelepanu sellele, et tööalane integratsioon on parim viis sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et enamikul kõnealustest inimestest tekkis puue tööelu jooksul, kuid vaid vähestele on pakutud võimalust vastavalt nende puudele kohandatud tööle naasta. Positiivse näitena tuleb kõnealuses valdkonnas esile tõsta Ühendkuningriigi rangeid diskrimineerimisvastaseid õigusakte, millega on ette nähtud kaebuste esitamise mehhanism, ja Taani näidet, kus paindlik tööturg on ühendatud piisava sotsiaalkaitse ja kõrgel tasemel koolituse ja täiendõppega. |
| --- | --- |

9.2

Seoses sellega tervitab EMSK komisjoni dokumenti „Puudeküsimuse integreerimine Euroopa tööhõive strateegiasse” (16), mis on positiivne lähtepunkt puuetega inimeste tööturule kaasamise edendamiseks ning milles juhitakse tähelepanu sellele, et tööalane integratsioon on parim viis sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et enamikul kõnealustest inimestest tekkis puue tööelu jooksul, kuid vaid vähestele on pakutud võimalust vastavalt nende puudele kohandatud tööle naasta. Positiivse näitena tuleb kõnealuses valdkonnas esile tõsta Ühendkuningriigi rangeid diskrimineerimisvastaseid õigusakte, millega on ette nähtud kaebuste esitamise mehhanism, ja Taani näidet, kus paindlik tööturg on ühendatud piisava sotsiaalkaitse ja kõrgel tasemel koolituse ja täiendõppega.

| 9.3 | Prioriteetsed meetmed puuetega inimeste tööhõive edendamiseks on järgmised (17):






  — | maksu- ja sotisaaltoetuste süsteemi kohandamine sel viisil, et töötamine ja tööellu siirdumine oleksid atraktiivsed, nt tööga seotud sotsiaaltoetuste (in-work-benefits) abil; täiendavalt peaks siiski olema võimalik pärast katseaega siirduda tööelust uuesti puuetega inimestele makstavatele toetustele; |
| --- | --- | --- |

9.3

Prioriteetsed meetmed puuetega inimeste tööhõive edendamiseks on järgmised (17):

—

maksu- ja sotisaaltoetuste süsteemi kohandamine sel viisil, et töötamine ja tööellu siirdumine oleksid atraktiivsed, nt tööga seotud sotsiaaltoetuste (in-work-benefits) abil; täiendavalt peaks siiski olema võimalik pärast katseaega siirduda tööelust uuesti puuetega inimestele makstavatele toetustele;

| — | spetsiaalselt puuetega inimestele mõeldud aktiivsete tööturuprogrammide (eriti rehabilitatsioonimeetmete) väljatöötamine, rakendamine ja toetamine ning samuti meetmed hõlbustamaks üleminekut kaitstud tööhõivelt tavapärasele tööhõivele (nt puuetega tööotsijatele suunatud teabe- ja teavitusmeetmed); |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt puuetega inimestele mõeldud aktiivsete tööturuprogrammide (eriti rehabilitatsioonimeetmete) väljatöötamine, rakendamine ja toetamine ning samuti meetmed hõlbustamaks üleminekut kaitstud tööhõivelt tavapärasele tööhõivele (nt puuetega tööotsijatele suunatud teabe- ja teavitusmeetmed);

| — | puuetega inimestele sobivate töökohtade kujundamine ja positiivsete erimeetmete edendamine töötajate jaoks, kelle puue on tekkinud tööelu jooksul; samuti tuleks tähelepanu pöörata ametialase koolitusega kombineeritud puhkuseperioodide võimalusele, töö iseloomu kohandamisele või alternatiivsetele tööülesannetele; |
| --- | --- |

—

puuetega inimestele sobivate töökohtade kujundamine ja positiivsete erimeetmete edendamine töötajate jaoks, kelle puue on tekkinud tööelu jooksul; samuti tuleks tähelepanu pöörata ametialase koolitusega kombineeritud puhkuseperioodide võimalusele, töö iseloomu kohandamisele või alternatiivsetele tööülesannetele;

| — | puuetega töötajatele täiendava abi tagamine ja hoolekandeteenused puuetega inimestele, et neil töötajatel, kelle pereliikmel on puue, oleks võimalik töötamist jätkata. |
| --- | --- |

—

puuetega töötajatele täiendava abi tagamine ja hoolekandeteenused puuetega inimestele, et neil töötajatel, kelle pereliikmel on puue, oleks võimalik töötamist jätkata.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vt EMSK 15. mai 2006. aasta arvamust „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta”, raportöör: hr GREIF, ELT C 195, 18.8.2006.

1

(2)  Vt kõrgetasemelise töörühma aruannet sotsiaalpoliitika tuleviku kohta laienenud Euroopa Liidus, mai 2004.

2

(3)  Vt kõrgetasemelise töörühma aruannet sotsiaalpoliitika tuleviku kohta laienenud Euroopa Liidus, mai 2004.

3

(4)  Vt muu hulgas EMSK 13. septembri 2006. aasta ettevalmistavat arvamust teemal „Tööelu kvaliteet, tootlikkus ja tööhõive globaliseerumise ning demograafiliste muutuste kontekstis”, raportöör: pr ENGELEN-KEFER, ELT C 318 23.12.2006.

4

(5)  Vt muu hulgas EMSK 9. veebruari 2005. aasta omaalgatuslikku arvamust teemal „Tööhõivepoliitika: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee roll laienemise järel ja Lissaboni protsessi perspektiivis”, raportöör: hr GREIF, ELT C 221, 8.9.2005.

5

(6)  Vt eri graafikuid dokumendi lisas.

6

(7)  Employment in Europe 2006.

7

(8)  Roheline raamat „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel”, KOM(2006) 708 lõplik.

8

(9)  Vt muu hulgas EMSK 11. detsembri 2003. aasta arvamust teemal „Majanduspoliitika põhijooned 2003–2005”. Raportöör: hr DELAPINA, ELT C 80, 30.3.2004, ja 17. mai 2006. aasta arvamust teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta”, raportöör: hr GREIF, ELT C 195, 18.8.2006.

9

(10)  Vt EMSK 26. oktoobri 2005. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa noorsoopoliitika küsimuses: Euroopa noorte probleemide lahendamine — Euroopa noortepakti rakendamine ja aktiivse kodanikutunde kujundamine”, raportöör: pr VAN TURNOUT, ELT C 28, 3.2.2006; 13. juuli 2005. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta”, raportöör: pr ENGELEN-KEFER, ELT C 294, 25.11.2005; 31. mai 2005. aasta arvamust teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 128”, raportöör: hr MALOSSE, ELT C 286, 17.11.2005.

10

(11)  VT EMSK 10. detsembri 2003. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: Sisseränne, integratsioon ja tööhõive”, raportöör: hr PARIZA CASTAŃOS, ELT C 80, 30.3.2004:

11

(12)  Vt EMSK 28. novembri 2001. aasta arvamust teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega sätestatakse miinimumnõuded varjupaigataotlejate vastuvõtmisele liikmesriikides”, raportöör: hr MENGOZZI, EÜT C 48, 21.2.2002.

12

(13)  Eurostat on koostamas ajutist moodulit sisserändajate ja nende järeltulijate tööhõiveolukorra kohta, mis lisatakse 2008. aasta andmetele. Eesmärk on Euroopa tööjõu uurimisel paremini arvesse võtta välismaise päritoluga inimesi.

13

(14)  Vt EMSK 15. detsembri 2004. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele vanemate töötajate tööhõive suurendamise ja tööturult väljumise edasilükkamise küsimuses”, raportöör: hr DANTIN, ELT C 157, 28.6.2005:

14

(15)  VT EMSK 13. septembri 2006. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele”„Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010”, raportöör: pr ATTARD, ELT C 318, 23.12.2006 ning 29. septembri 2005. aasta arvamust „Naiste vaesus Euroopas”, raportöör: pr KING, ELT C 24, 31.1.2006.

15

(16)  EMCO/II/290605.

16

(17)  VT EMSK 20. aprilli 2006. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006-2007, raportöör”: pr GREIF (ELT C 185, 8.8.2006) ja EMSK ettevalmistav arvamus „Võrdsed võimalused puuetega inimestele”, raportöör: hr JOOST (ELT C 93, 27.4.2007).

17

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/102 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/102

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”

(2007/C 256/19)

13. veebruari 2007. aasta kirjas palus tulevane eesistujariik Portugal Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses: „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 18. juunil 2007. Raportöör oli Peter CLEVER.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 145, erapooletuks jäi 4.

1.   Taust

| 1.1 | Euroopa riigipead ja valitsusjuhid on Lissaboni strateegia raames kokku leppinud, et 2010. aastaks tõstetakse naiste tööhõive määr 60 protsendini Seda eesmärki kinnitati koondsuunistes (17. suunis), mis võeti Lissaboni strateegia uue juhtimismehhanismi keskse osana vastu 2005. aastal. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa riigipead ja valitsusjuhid on Lissaboni strateegia raames kokku leppinud, et 2010. aastaks tõstetakse naiste tööhõive määr 60 protsendini Seda eesmärki kinnitati koondsuunistes (17. suunis), mis võeti Lissaboni strateegia uue juhtimismehhanismi keskse osana vastu 2005. aastal.

| 1.2 | Lissaboni strateegia majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime ambitsioonikaid eesmärke on võimalik kiiremini ja jätkusuutlikumalt saavutada, kui vaatamata sellele, et demograafilistest põhjustest tingituna väheneb töövõimelises eas inimeste arv, suudetakse ELis järgmise aastakümne jooksul jätkuvalt suurendada töötavate inimeste arvu ja parandada nende kvalifikatsiooni. Võimalused nende eesmärkide saavutamiseks märgatavalt kõrgema naiste tööhõivemäära kaudu on soodsad, sest praegu sirguv noorte naiste põlvkond soovib olla tööhõivesse rohkem kaasatud ning on ka oluliselt paremini haritud. Kõik sellega seotud takistused tuleb kõrvaldada. |
| --- | --- |

1.2

Lissaboni strateegia majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime ambitsioonikaid eesmärke on võimalik kiiremini ja jätkusuutlikumalt saavutada, kui vaatamata sellele, et demograafilistest põhjustest tingituna väheneb töövõimelises eas inimeste arv, suudetakse ELis järgmise aastakümne jooksul jätkuvalt suurendada töötavate inimeste arvu ja parandada nende kvalifikatsiooni. Võimalused nende eesmärkide saavutamiseks märgatavalt kõrgema naiste tööhõivemäära kaudu on soodsad, sest praegu sirguv noorte naiste põlvkond soovib olla tööhõivesse rohkem kaasatud ning on ka oluliselt paremini haritud. Kõik sellega seotud takistused tuleb kõrvaldada.

| 1.3 | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks leppisid ELi liikmesriigid kokku muuhulgas järgmises:






  — | võtta otsustavaid meetmeid naiste tööhõivemäära suurendamiseks ja sooliste erinevuste vähendamiseks tööhõive, töötuse ja töötasude puhul; ja |
| --- | --- | --- |

1.3

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks leppisid ELi liikmesriigid kokku muuhulgas järgmises:

—

võtta otsustavaid meetmeid naiste tööhõivemäära suurendamiseks ja sooliste erinevuste vähendamiseks tööhõive, töötuse ja töötasude puhul; ja

| — | püüelda töö- ja eraelu parema ühitamise poole ning luua juurdepääsetavaid ja kättesaadava hinnaga hooldusasutusi laste ja teiste hoolt vajavate inimeste jaoks (18. suunis). |
| --- | --- |

—

püüelda töö- ja eraelu parema ühitamise poole ning luua juurdepääsetavaid ja kättesaadava hinnaga hooldusasutusi laste ja teiste hoolt vajavate inimeste jaoks (18. suunis).

| 1.4 | Nõukogu tulevane eesistujariik Portugal palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus teemal „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”. |
| --- | --- |

1.4

Nõukogu tulevane eesistujariik Portugal palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus teemal „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”.

| 1.5 | Euroopa sotsiaalpartnerite arvates on töö-, pere- ja eraelu ühitamine oluline panus Euroopa majanduskasvu, heaolu ja konkurentsivõime saavutamisse. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa sotsiaalpartnerite arvates on töö-, pere- ja eraelu ühitamine oluline panus Euroopa majanduskasvu, heaolu ja konkurentsivõime saavutamisse.

| 1.6 | Lisaks on töö, isikliku elu ja pereelu parem ühitamine Euroopa Komisjoni üks prioriteete märtsis 2006 vastu võetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes (1). Töö-, pere- ja eraelu paremaks ühitamiseks toob komisjon juhistes välja kolm põhipunkti:






  1. | paindlik töökorraldus nii naistele kui meestele |
| --- | --- | --- |

1.6

Lisaks on töö, isikliku elu ja pereelu parem ühitamine Euroopa Komisjoni üks prioriteete märtsis 2006 vastu võetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes (1). Töö-, pere- ja eraelu paremaks ühitamiseks toob komisjon juhistes välja kolm põhipunkti:

1.

paindlik töökorraldus nii naistele kui meestele

| 2. | Hooldusteenuste parandamine |
| --- | --- |

2.

Hooldusteenuste parandamine

| 3. | parem ühitamispoliitika nii naistele kui meestele. |
| --- | --- |

3.

parem ühitamispoliitika nii naistele kui meestele.

| 1.7 | 12. oktoobril 2006 avaldas komisjon juhistes väljakuulutatud teatise „Euroopa demograafiline tulevik: kuidas teha väljakutsest võimalus”, millega käivitati EÜ asutamislepingu artikli 138 alusel sotsiaalpartneritega esimene konsultatsioon töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks. |
| --- | --- |

1.7

12. oktoobril 2006 avaldas komisjon juhistes väljakuulutatud teatise „Euroopa demograafiline tulevik: kuidas teha väljakutsest võimalus”, millega käivitati EÜ asutamislepingu artikli 138 alusel sotsiaalpartneritega esimene konsultatsioon töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks.

| 1.8 | Konsultatsiooni esimeses osas rõhutab komisjon töö-, pere- ja eraelu ühitamise olulisust. Naiste tööhõivemäära tuleb suurendada eelkõige silmas pidades demograafilist arengut ja sellest tulenevat survet sotsiaalkindlustussüsteemidele. Lisaks rõhutatakse ühitatavuse rolli komisjoni seatud Lissaboni eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

1.8

Konsultatsiooni esimeses osas rõhutab komisjon töö-, pere- ja eraelu ühitamise olulisust. Naiste tööhõivemäära tuleb suurendada eelkõige silmas pidades demograafilist arengut ja sellest tulenevat survet sotsiaalkindlustussüsteemidele. Lisaks rõhutatakse ühitatavuse rolli komisjoni seatud Lissaboni eesmärkide saavutamisel.

| 1.9 | Euroopa sotsiaalpartnerid tõstavad oma asjaomastes vastustes komisjonile esile pereelu ja töö ühitamise teema olulisust eelkõige naiste praegu veel mitte rahuldava tööhõivemäära ning üha vananeva elanikkonna kontekstis. Igati toetatakse ülemkogu poolt 2002. aastal Barcelonas seatud lapsehooldusteenuste laiendamise eesmärgi elluviimist ning sotsiaalpartnerid on üksmeelel ka selles, et võrdõiguslikkuse juhistes nimetatud kolm põhipunkti on otstarbekad. Lisaks toonitavad sotsiaalpartnerid, et just demograafilist arengut arvestades peavad töö-, pere- ja eraelu ühitamine ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus tööelus saama keskse koha poliitilises debatis. Erilist tähelepanu tuleb sealjuures pöörata praeguste soorollide stereotüüpide kõrvaldamisele, sest ilma nende muutusteta on edusamme väga raske saavutada. |
| --- | --- |

1.9

Euroopa sotsiaalpartnerid tõstavad oma asjaomastes vastustes komisjonile esile pereelu ja töö ühitamise teema olulisust eelkõige naiste praegu veel mitte rahuldava tööhõivemäära ning üha vananeva elanikkonna kontekstis. Igati toetatakse ülemkogu poolt 2002. aastal Barcelonas seatud lapsehooldusteenuste laiendamise eesmärgi elluviimist ning sotsiaalpartnerid on üksmeelel ka selles, et võrdõiguslikkuse juhistes nimetatud kolm põhipunkti on otstarbekad. Lisaks toonitavad sotsiaalpartnerid, et just demograafilist arengut arvestades peavad töö-, pere- ja eraelu ühitamine ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus tööelus saama keskse koha poliitilises debatis. Erilist tähelepanu tuleb sealjuures pöörata praeguste soorollide stereotüüpide kõrvaldamisele, sest ilma nende muutusteta on edusamme väga raske saavutada.

| 1.10 | Sotsiaalpartnerid (BUSINESSEUROPE/UEAPME, CEEP ja ETUC) (2) võtsid omalt poolt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks tööelus 2005. aastal vastu naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tegevuskava (3). Pere- ja tööelu ühitamine on üks neljast põhivaldkonnast, millele riiklikud sotsiaalpartnerid 2010. aastani keskenduvad. Seetõttu on ministrite nõukogul õigus, kui ta tahab pere- ja tööelu ühitamise seisukohast olulise tööaja korraldamise küsimuse määrata sotsiaalpartneritele, et jõuda kõigi osapoolte jaoks praktiliste lahendusteni. |
| --- | --- |

1.10

Sotsiaalpartnerid (BUSINESSEUROPE/UEAPME, CEEP ja ETUC) (2) võtsid omalt poolt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks tööelus 2005. aastal vastu naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tegevuskava (3). Pere- ja tööelu ühitamine on üks neljast põhivaldkonnast, millele riiklikud sotsiaalpartnerid 2010. aastani keskenduvad. Seetõttu on ministrite nõukogul õigus, kui ta tahab pere- ja tööelu ühitamise seisukohast olulise tööaja korraldamise küsimuse määrata sotsiaalpartneritele, et jõuda kõigi osapoolte jaoks praktiliste lahendusteni.

| 1.11 | Aidates parandada töötingimusi, saavad sotsiaalpartnerid parandada ka perede elukorraldust. Siinkohal on sotsiaalpartneritel võtmeroll. Tegevuskava on üks viisidest, kuidas sotsiaalpartnerid aitavad kaasa Lissaboni strateegia rakendamisele. Kuna tööturgude jätkuva tasakaalustamatuse põhjused on komplekssed ja omavahel tihedasti seotud, on Euroopa sotsiaalpartnerid veendunud, et probleemide edukaks kõrvaldamiseks on vaja integreeritud strateegiat, et edendada soolist võrdõiguslikkust. Pere- ja tööelu ühitamine on sealjuures üks olulisemaid elemente. |
| --- | --- |

1.11

Aidates parandada töötingimusi, saavad sotsiaalpartnerid parandada ka perede elukorraldust. Siinkohal on sotsiaalpartneritel võtmeroll. Tegevuskava on üks viisidest, kuidas sotsiaalpartnerid aitavad kaasa Lissaboni strateegia rakendamisele. Kuna tööturgude jätkuva tasakaalustamatuse põhjused on komplekssed ja omavahel tihedasti seotud, on Euroopa sotsiaalpartnerid veendunud, et probleemide edukaks kõrvaldamiseks on vaja integreeritud strateegiat, et edendada soolist võrdõiguslikkust. Pere- ja tööelu ühitamine on sealjuures üks olulisemaid elemente.

| 1.12 | Viimastel aastatel on mõned ettevõtted rohkem pühendunud pere- ja tööelu ühitamisele, nii et peresõbralikkus on saanud nende personalipoliitika ja ettevõttefilosoofia kindlaks osaks, nagu näitab sotsiaalpartnerite kokkuleppe esimene ühine järelaruanne, mis avaldati 2007. aastal. Sellele vaatamata tuleb jätkata tööd praeguste puuduste kõrvaldamiseks ettevõtetes, sotsiaalpartnerite hulgas ja liikmesriikides (4). |
| --- | --- |

1.12

Viimastel aastatel on mõned ettevõtted rohkem pühendunud pere- ja tööelu ühitamisele, nii et peresõbralikkus on saanud nende personalipoliitika ja ettevõttefilosoofia kindlaks osaks, nagu näitab sotsiaalpartnerite kokkuleppe esimene ühine järelaruanne, mis avaldati 2007. aastal. Sellele vaatamata tuleb jätkata tööd praeguste puuduste kõrvaldamiseks ettevõtetes, sotsiaalpartnerite hulgas ja liikmesriikides (4).

| 1.13 | Võrdsed võimalused töökohal, algatused pere- ja tööelu ühitamiseks ning võrdseid võimalusi tagava juhtimismudeli loomine on osa ettevõtete sotsiaalsest vastutusest, millega julgustatakse ettevõtteid kasutama parimaid tavasid ning sellele vastavalt toimima oma töötajate huvides. |
| --- | --- |

1.13

Võrdsed võimalused töökohal, algatused pere- ja tööelu ühitamiseks ning võrdseid võimalusi tagava juhtimismudeli loomine on osa ettevõtete sotsiaalsest vastutusest, millega julgustatakse ettevõtteid kasutama parimaid tavasid ning sellele vastavalt toimima oma töötajate huvides.

2.   Hetkeolukord

| 2.1 | Perekonna struktuur on ühiskondliku muutuse tulemusena tugevalt diferentseerunud. Töö-, pere- ja eraelu ühitamist taotleva poliitika puhul tuleb arvestada kõikide elustiilidega (nt üksikvanemad, lahutuse järel tekkiv perevorm, mis hõlmab nii endise kui ka uue perekonna liikmeid, vallalised, lahutatud lapsevanemad, lapsendajad, töötavad üliõpilased, samasooliste partnerite kooselu ja üksikvanemad). Eakate ja väga vanade inimeste osakaalu suurenemine tõstab vajadust hooldusteenuste järele nii peres kui ka väljaspool peret. |
| --- | --- |

2.1

Perekonna struktuur on ühiskondliku muutuse tulemusena tugevalt diferentseerunud. Töö-, pere- ja eraelu ühitamist taotleva poliitika puhul tuleb arvestada kõikide elustiilidega (nt üksikvanemad, lahutuse järel tekkiv perevorm, mis hõlmab nii endise kui ka uue perekonna liikmeid, vallalised, lahutatud lapsevanemad, lapsendajad, töötavad üliõpilased, samasooliste partnerite kooselu ja üksikvanemad). Eakate ja väga vanade inimeste osakaalu suurenemine tõstab vajadust hooldusteenuste järele nii peres kui ka väljaspool peret.

| 2.2 | Naised tegelevad ikka veel lisaks tööle rohkem majapidamise korraldamisega ning on seetõttu tihti stressis ja pidevalt ülekoormatud, see hõlmab ka naistalupidajaid ja naissoost füüsilisest isikust ettevõtjaid. Nende tingimuste tõttu on naised tihti sunnitud valima osalise tööajaga töö, kus töötasu ja tulevane pension on väiksemad ning karjäärivõimalused piiratud. Seetõttu on pere- ja tööelu ühitamine oluline instrument naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, aga ka lastega ja lasteta naiste võrdõiguslikkuse saavutamiseks tööelus. |
| --- | --- |

2.2

Naised tegelevad ikka veel lisaks tööle rohkem majapidamise korraldamisega ning on seetõttu tihti stressis ja pidevalt ülekoormatud, see hõlmab ka naistalupidajaid ja naissoost füüsilisest isikust ettevõtjaid. Nende tingimuste tõttu on naised tihti sunnitud valima osalise tööajaga töö, kus töötasu ja tulevane pension on väiksemad ning karjäärivõimalused piiratud. Seetõttu on pere- ja tööelu ühitamine oluline instrument naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, aga ka lastega ja lasteta naiste võrdõiguslikkuse saavutamiseks tööelus.

| 2.3 | Just seetõttu, et põhjuseks olevad probleemid ja nende lahendusvõimalused ei erine mitte ainult liikmesriigiti, vaid ka piirkonniti ja lausa ettevõtete lõikes, ei ole ühest lahendust, mis kõigile võrdselt sobiks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on siinkohal oluline roll sotsiaalpartneritel. Tulenevalt oma struktuurist eri liikmesriikides saavad sotsiaalpartnerid oma tegevusega pere- ja tööelu ühitamise valdkonnas märkimisväärselt mõjutada töötajate igapäevaelu. |
| --- | --- |

2.3

Just seetõttu, et põhjuseks olevad probleemid ja nende lahendusvõimalused ei erine mitte ainult liikmesriigiti, vaid ka piirkonniti ja lausa ettevõtete lõikes, ei ole ühest lahendust, mis kõigile võrdselt sobiks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on siinkohal oluline roll sotsiaalpartneritel. Tulenevalt oma struktuurist eri liikmesriikides saavad sotsiaalpartnerid oma tegevusega pere- ja tööelu ühitamise valdkonnas märkimisväärselt mõjutada töötajate igapäevaelu.

| 2.4 | Kuigi otsus lapsi saada või mitte on täiesti eraasi, samuti otsus sugulaste või teiste eriti lähedaste inimeste eest haiguse, puude või vanaduse puhul hoolitseda, mõjutavad seesugused otsused ka ühiskonda tervikuna. Üha kahanev iive võrdub hilisema erialaspetsialistide, juhtide, klientide, töötajate, ettevõtjate ja teadlaste puudusega, millel on negatiivsed tagajärjed kogu ühiskonnale (5). Riik peaks seega vastutama eelkõige järgmiste tegurite eest:






  — | materiaalne ja rahaline toetus (toetused, tunnustamine pensioniskeemides), |
| --- | --- | --- |

2.4

Kuigi otsus lapsi saada või mitte on täiesti eraasi, samuti otsus sugulaste või teiste eriti lähedaste inimeste eest haiguse, puude või vanaduse puhul hoolitseda, mõjutavad seesugused otsused ka ühiskonda tervikuna. Üha kahanev iive võrdub hilisema erialaspetsialistide, juhtide, klientide, töötajate, ettevõtjate ja teadlaste puudusega, millel on negatiivsed tagajärjed kogu ühiskonnale (5). Riik peaks seega vastutama eelkõige järgmiste tegurite eest:

—

materiaalne ja rahaline toetus (toetused, tunnustamine pensioniskeemides),

| — | toetav infrastruktuur (lapsehooldus, täispäevaga koolid, pakkumised kooliväliseks lapsehoolduseks ja lapsehoolduseks koolivaheaegadel, vabatahtlike organisatsioonide pakutavad vabaajaprogrammid, abipakkumised, nt ambulatoorsed hooldusteenused), |
| --- | --- |

—

toetav infrastruktuur (lapsehooldus, täispäevaga koolid, pakkumised kooliväliseks lapsehoolduseks ja lapsehoolduseks koolivaheaegadel, vabatahtlike organisatsioonide pakutavad vabaajaprogrammid, abipakkumised, nt ambulatoorsed hooldusteenused),

| — | piisav vanemapuhkus nii emadele kui ka isadele (ka adopteerimise puhul), |
| --- | --- |

—

piisav vanemapuhkus nii emadele kui ka isadele (ka adopteerimise puhul),

| — | peresõbralik töökeskkond. |
| --- | --- |

—

peresõbralik töökeskkond.

| 2.5 | Komisjon on seisukohal, et tööjõu kogu potentsiaali ära kasutamiseks on oluline tööaja paindlik korraldus, mis peab seetõttu olema võrdselt kättesaadav nii naistele kui ka meestele. Siinkohal on abiks õigusraamistik. Vaatamata sellele tekitab asjaolu, et kõnealust tööaja korraldust kasutavad naised meestest oluliselt rohkem, tasakaalu puudust sugude vahel, millel on negatiivne mõju naiste positsioonile töökohal ning nende majanduslikule sõltumatusele. Seetõttu tuleb mehi senisest rohkem julgustada perekondlikke kohustusi enda kanda võtma, seda eelkõige stiimulitega vanema- ja isapuhkuseks, et tasustamata majapidamistöö ning laste ja lähikondlaste eest hoolitsemise koormat õiglaselt ja partnerlikult naistega jagada. |
| --- | --- |

2.5

Komisjon on seisukohal, et tööjõu kogu potentsiaali ära kasutamiseks on oluline tööaja paindlik korraldus, mis peab seetõttu olema võrdselt kättesaadav nii naistele kui ka meestele. Siinkohal on abiks õigusraamistik. Vaatamata sellele tekitab asjaolu, et kõnealust tööaja korraldust kasutavad naised meestest oluliselt rohkem, tasakaalu puudust sugude vahel, millel on negatiivne mõju naiste positsioonile töökohal ning nende majanduslikule sõltumatusele. Seetõttu tuleb mehi senisest rohkem julgustada perekondlikke kohustusi enda kanda võtma, seda eelkõige stiimulitega vanema- ja isapuhkuseks, et tasustamata majapidamistöö ning laste ja lähikondlaste eest hoolitsemise koormat õiglaselt ja partnerlikult naistega jagada.

3.   Rollimudelid

| 3.1 | Koos ühiskonna muutumisega on paralleelselt naiste tugevalt tõusnud kvalifikatsioonitasemega muutunud ka nende rollimudelid ja soovid. Euroopa noortel naistel on täna parem kvalifikatsioon kui noortel meestel ning töötamisel on nende eluplaanides kindel koht. Naiste tõusnud kvalifikatsioonitase peaks tähendama ka seda, et naiste ja meeste palgataseme erinevused vähenevad. Praegused palgataseme erinevused tulevad suuresti osalise tööajaga töötavate naiste suurest osakaalust, naiste pikematest karjääripausidest ja sellega seotud väiksemast töökogemusest, samuti naiste vähesusest juhtivatel positsioonidel ning vanemate naiste madalamast kvalifikatsioonist. Kuigi kollektiivkokkulepete töötasuskaalad tagavad, et sama töö ja sama kvalifikatsiooni puhul saavad naised ja mehed ühesugust palka, püsib töötasu osas siiski ikka veel endiselt ebavõrdsus. Lisaks on tõeline vabadus elustiili valikul võimalik vaid siis, kui ühiskondlikud raamtingimused annavad naistele ja meestele võimaluse valida oma ettekujutustele vastav elustiil ilma, et tuleks silmitsi seista positiivsete või negatiivsete ühiskondlike hinnangutega. |
| --- | --- |

3.1

Koos ühiskonna muutumisega on paralleelselt naiste tugevalt tõusnud kvalifikatsioonitasemega muutunud ka nende rollimudelid ja soovid. Euroopa noortel naistel on täna parem kvalifikatsioon kui noortel meestel ning töötamisel on nende eluplaanides kindel koht. Naiste tõusnud kvalifikatsioonitase peaks tähendama ka seda, et naiste ja meeste palgataseme erinevused vähenevad. Praegused palgataseme erinevused tulevad suuresti osalise tööajaga töötavate naiste suurest osakaalust, naiste pikematest karjääripausidest ja sellega seotud väiksemast töökogemusest, samuti naiste vähesusest juhtivatel positsioonidel ning vanemate naiste madalamast kvalifikatsioonist. Kuigi kollektiivkokkulepete töötasuskaalad tagavad, et sama töö ja sama kvalifikatsiooni puhul saavad naised ja mehed ühesugust palka, püsib töötasu osas siiski ikka veel endiselt ebavõrdsus. Lisaks on tõeline vabadus elustiili valikul võimalik vaid siis, kui ühiskondlikud raamtingimused annavad naistele ja meestele võimaluse valida oma ettekujutustele vastav elustiil ilma, et tuleks silmitsi seista positiivsete või negatiivsete ühiskondlike hinnangutega.

| 3.2 | Kõnealuste eluplaane märkimisväärselt kujundavate raamtingimuste hulka kuulub lisaks riigi lapsehoolduse infrastruktuurile ka ühiskonna suhtumine nii töötavatesse emadesse kui ka pere eest hoolitsemisele pühendunud isadesse. Sotsiaalpartnerite vaated nendes küsimustes kujundavad otsustavalt ühiskonna suhtumist. Skandinaavia riikide ja Saksamaa kogemused on näidanud, et kasulik võib olla säte, et teatud rahalist toetust (näiteks osa lapsetoetusest) saavad pered vaid siis või neid suurendatakse vaid siis, kui ka isa teatud aja oma lapse eest hoolitseb. See annab isadele õigusliku raamistiku, mis muudab lihtsamaks piiratud ajaks laste kasvatamisele pühendumise. Emad saavad seeläbi võimaluse varem tööle tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

3.2

Kõnealuste eluplaane märkimisväärselt kujundavate raamtingimuste hulka kuulub lisaks riigi lapsehoolduse infrastruktuurile ka ühiskonna suhtumine nii töötavatesse emadesse kui ka pere eest hoolitsemisele pühendunud isadesse. Sotsiaalpartnerite vaated nendes küsimustes kujundavad otsustavalt ühiskonna suhtumist. Skandinaavia riikide ja Saksamaa kogemused on näidanud, et kasulik võib olla säte, et teatud rahalist toetust (näiteks osa lapsetoetusest) saavad pered vaid siis või neid suurendatakse vaid siis, kui ka isa teatud aja oma lapse eest hoolitseb. See annab isadele õigusliku raamistiku, mis muudab lihtsamaks piiratud ajaks laste kasvatamisele pühendumise. Emad saavad seeläbi võimaluse varem tööle tagasi pöörduda.

| 3.3 | Komitee rõhutab, et töötavate naiste pere-, töö- ja eraelu ühitamise topeltkoorma vähendamiseks ei piisa vaid üksikute elementide muutmisest. Pigem peab eesmärk olema kujundada ümber tasustamata töövälise töö, nagu laste kasvatamine, lähedaste eest hoolitsemine, majapidamise korraldamine, põhimõtteline jaotus. Mehi tuleb niisuguste kohustuste jagamisel julgustada tõelisele partnerlusele. See nõuab radikaalset mõtlemise ja struktuuri muutust. |
| --- | --- |

3.3

Komitee rõhutab, et töötavate naiste pere-, töö- ja eraelu ühitamise topeltkoorma vähendamiseks ei piisa vaid üksikute elementide muutmisest. Pigem peab eesmärk olema kujundada ümber tasustamata töövälise töö, nagu laste kasvatamine, lähedaste eest hoolitsemine, majapidamise korraldamine, põhimõtteline jaotus. Mehi tuleb niisuguste kohustuste jagamisel julgustada tõelisele partnerlusele. See nõuab radikaalset mõtlemise ja struktuuri muutust.

4.   Sotsiaalpartnerite toetusmeetmed töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks ettevõtte tasandil

| 4.1 | Demograafilisel arengul ja sellega seotud muutustel on suur mõju nii töötajatele kui ka tööandjatele. Sotsiaalpartneritel on kõigil tasanditel oluline abistav roll töö-, pere- ja eraelu ühitamise parandamises. |
| --- | --- |

4.1

Demograafilisel arengul ja sellega seotud muutustel on suur mõju nii töötajatele kui ka tööandjatele. Sotsiaalpartneritel on kõigil tasanditel oluline abistav roll töö-, pere- ja eraelu ühitamise parandamises.

| 4.2 | Eduka ühitamispoliitika alus ettevõtetes on personalipoliitika, mille puhul võetakse arvesse ettevõtte vajadusi ning samuti iga naissoost ja meessoost töötaja jaoks iseenesest mõistetavaid ettevõtteväliseid ülesandeid ja perekondlikke kohustusi ning tasakaalustatakse need õiglaselt. See hõlmab põhieeldusi, mis iga liikmesriik looma peaks:






  — | hea, olemasolevatele vajadustele vastav lapsehooldusteenuste infrastruktuur, seda nii väikelaste kui ka suuremate laste jaoks, |
| --- | --- | --- |

4.2

Eduka ühitamispoliitika alus ettevõtetes on personalipoliitika, mille puhul võetakse arvesse ettevõtte vajadusi ning samuti iga naissoost ja meessoost töötaja jaoks iseenesest mõistetavaid ettevõtteväliseid ülesandeid ja perekondlikke kohustusi ning tasakaalustatakse need õiglaselt. See hõlmab põhieeldusi, mis iga liikmesriik looma peaks:

—

hea, olemasolevatele vajadustele vastav lapsehooldusteenuste infrastruktuur, seda nii väikelaste kui ka suuremate laste jaoks,

| — | hea kvaliteediga teenuste piisav pakkumine eakate või puuetega inimeste hooldamiseks, |
| --- | --- |

—

hea kvaliteediga teenuste piisav pakkumine eakate või puuetega inimeste hooldamiseks,

| — | õiglased tööajatingimused, |
| --- | --- |

—

õiglased tööajatingimused,

| — | meetmed selleks, et puhkuseperioodid või osalise tööajaga töötamine alaealiste või teistest sõltuvate isikute hooldamiseks ei vähendaks tulevasi õigusi, |
| --- | --- |

—

meetmed selleks, et puhkuseperioodid või osalise tööajaga töötamine alaealiste või teistest sõltuvate isikute hooldamiseks ei vähendaks tulevasi õigusi,

| — | kvalifitseeritud ja õiglaselt tasustatav personal. |
| --- | --- |

—

kvalifitseeritud ja õiglaselt tasustatav personal.

Ulatuslikust infrastruktuurist saavad võrdselt kasu nii töötajad ja ettevõtted kui ka riik ja ühiskond.

| 4.3 | Personalipoliitika instrumentide valik, milles on osaliselt kokkuleppele jõudnud ka sotsiaalpartnerid, hõlmab






  — | uuenduslike, ent mitte ebasoodsate (tööaja killustamine, mitme kohaga töötamine) tööajamudelite, kodus töötamise, loomepuhkuse ja tööaja arvestamise tabelite sisseviimist, |
| --- | --- | --- |

4.3

Personalipoliitika instrumentide valik, milles on osaliselt kokkuleppele jõudnud ka sotsiaalpartnerid, hõlmab

—

uuenduslike, ent mitte ebasoodsate (tööaja killustamine, mitme kohaga töötamine) tööajamudelite, kodus töötamise, loomepuhkuse ja tööaja arvestamise tabelite sisseviimist,

| — | tähtajatu töölepingu õiguskindlust; |
| --- | --- |

—

tähtajatu töölepingu õiguskindlust;

| — | ettevõtete pakutavaid võimalusi vanemapuhkusel viibivale töötajale, hoidmaks end tööga kursis, |
| --- | --- |

—

ettevõtete pakutavaid võimalusi vanemapuhkusel viibivale töötajale, hoidmaks end tööga kursis,

| — | toetusmeetmeid lapsehoolduse korraldamiseks ettevõtete lasteaedade asutamise, lasteaiakohtade ostmise ja rahalise toetuse kaudu, |
| --- | --- |

—

toetusmeetmeid lapsehoolduse korraldamiseks ettevõtete lasteaedade asutamise, lasteaiakohtade ostmise ja rahalise toetuse kaudu,

| — | toetust eakate või hooldamist vajavate lähikondlaste hooldamisel, |
| --- | --- |

—

toetust eakate või hooldamist vajavate lähikondlaste hooldamisel,

| — | isikliku arengu meetmete toetamist, |
| --- | --- |

—

isikliku arengu meetmete toetamist,

| — | toetust tööellu tagasipöördumisel pärast puhkust või osalise tööajaga töötamist seoses alaealiste või teistest sõltuvate isikute hooldamisega. |
| --- | --- |

—

toetust tööellu tagasipöördumisel pärast puhkust või osalise tööajaga töötamist seoses alaealiste või teistest sõltuvate isikute hooldamisega.

| 4.4 | Sellega võetakse arvesse ka kõigi osapoolte töö-, pere ja eraelu parema ühitamise lihtsustamise eesmärki, mille saavutamiseks kasutataks sobivaid ja äärmiselt mitmekesiseid, nii ettevõtte kui ka töötajate huvide järgi kohandatud tööajamudeleid. See eesmärk jääb aga saavutamata, kui osalise tööajaga töötamist ei valita vabatahtlikult. Komitee peab tungivalt vajalikuks, et meessoost töötajad võtaksid rohkem vastu osalise tööajaga töökohti, kui olukord perekonnas nõuab, et üks lapsevanem töötaks osalise tööajaga. Sellega näitaksid nad reaalselt, et töövälised kohustused partnerluses ja peres ei ole mitte ainult naiste ülesanne, vaid neid tuleks vastutustundlikult jagada ning ühiselt täita. |
| --- | --- |

4.4

Sellega võetakse arvesse ka kõigi osapoolte töö-, pere ja eraelu parema ühitamise lihtsustamise eesmärki, mille saavutamiseks kasutataks sobivaid ja äärmiselt mitmekesiseid, nii ettevõtte kui ka töötajate huvide järgi kohandatud tööajamudeleid. See eesmärk jääb aga saavutamata, kui osalise tööajaga töötamist ei valita vabatahtlikult. Komitee peab tungivalt vajalikuks, et meessoost töötajad võtaksid rohkem vastu osalise tööajaga töökohti, kui olukord perekonnas nõuab, et üks lapsevanem töötaks osalise tööajaga. Sellega näitaksid nad reaalselt, et töövälised kohustused partnerluses ja peres ei ole mitte ainult naiste ülesanne, vaid neid tuleks vastutustundlikult jagada ning ühiselt täita.

| 4.5 | Sotsiaalpartnerid võivad aidata leida lahendusi, kuidas lapsevanemad saaksid soovitud elumudelit ellu viia. Mõnes ettevõttes on kasulikuks osutunud spetsiaalsed pakkumised vanemapuhkusel emadele töötada vabatahtlikkuse alusel puhkuseasendajana ja asendajana haiguse korral või kutsed ettevõtte pidudele, et muuta emade jaoks tööle naasmine pärast vanemapuhkust lihtsamaks. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et rangelt tuleb kinni pidada rasedate ning vanemapuhkusel olevate emade ja isade kaitsmiseks kehtestatud sätetest ning et neist ei tohi mööda hiilida ka kaudse diskrimineerimisega. |
| --- | --- |

4.5

Sotsiaalpartnerid võivad aidata leida lahendusi, kuidas lapsevanemad saaksid soovitud elumudelit ellu viia. Mõnes ettevõttes on kasulikuks osutunud spetsiaalsed pakkumised vanemapuhkusel emadele töötada vabatahtlikkuse alusel puhkuseasendajana ja asendajana haiguse korral või kutsed ettevõtte pidudele, et muuta emade jaoks tööle naasmine pärast vanemapuhkust lihtsamaks. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et rangelt tuleb kinni pidada rasedate ning vanemapuhkusel olevate emade ja isade kaitsmiseks kehtestatud sätetest ning et neist ei tohi mööda hiilida ka kaudse diskrimineerimisega.

| 4.6 | Lapsevanematel võib kasu olla ka toetusest lapsehoolduse korraldamisel. Paljud ettevõtted pakuvad oma töötajatele abi lapsehoidjate, lasteaiakohtade ja lapse haiguse puhul kiiresti vajaliku hooldusteenuse vahendamisel. Mõned ettevõtted üritavad suunatud meetmetega, nagu puhkusepäev lapse sünnipäeval, julgustada meessoost töötajaid perekondlikke kohustusi üle võtma ja rohkem aega lastega veetma. Sel viisil toimivaid ettevõtteid tuleb toetada. Vaatamata sellele lapsevanemaid tegelikkuses enamasti ei toetata. Seesuguse käitumisega — liiatigi kui see on seadusevastane — kahjustab ettevõte iseennast, kuna see mõjub negatiivselt töökeskkonnale ja töötajate motivatsioonile. |
| --- | --- |

4.6

Lapsevanematel võib kasu olla ka toetusest lapsehoolduse korraldamisel. Paljud ettevõtted pakuvad oma töötajatele abi lapsehoidjate, lasteaiakohtade ja lapse haiguse puhul kiiresti vajaliku hooldusteenuse vahendamisel. Mõned ettevõtted üritavad suunatud meetmetega, nagu puhkusepäev lapse sünnipäeval, julgustada meessoost töötajaid perekondlikke kohustusi üle võtma ja rohkem aega lastega veetma. Sel viisil toimivaid ettevõtteid tuleb toetada. Vaatamata sellele lapsevanemaid tegelikkuses enamasti ei toetata. Seesuguse käitumisega — liiatigi kui see on seadusevastane — kahjustab ettevõte iseennast, kuna see mõjub negatiivselt töökeskkonnale ja töötajate motivatsioonile.

| 4.7 | Komitee juhib tähelepanu Prognos AG teaduslikele uuringutele, mis näitasid, et selliste meetmete rakendamine, mis sihipäraselt edendavad ka töötajaskonna pere- ja eraelu õigustatud vajadusi, tasuvad end ära, sest nimetatud personalipoliitika instrumendid vähendavad töölt puudumist ning suurendavad töötajate motivatsiooni ja töövõimet. Lisaks suurendab seesugune personalipoliitika töökohtade atraktiivsust, eriti kui sellega lihtsustatakse perekondlike kohustustega naistöötajate karjäärivõimalusi ja juhtivate positsioonide säilitamist. Lisaks sellele tagab niisugune ettevõttekultuur hea töökeskkonna ning on vastava piirkonna positiivne asukohategur. |
| --- | --- |

4.7

Komitee juhib tähelepanu Prognos AG teaduslikele uuringutele, mis näitasid, et selliste meetmete rakendamine, mis sihipäraselt edendavad ka töötajaskonna pere- ja eraelu õigustatud vajadusi, tasuvad end ära, sest nimetatud personalipoliitika instrumendid vähendavad töölt puudumist ning suurendavad töötajate motivatsiooni ja töövõimet. Lisaks suurendab seesugune personalipoliitika töökohtade atraktiivsust, eriti kui sellega lihtsustatakse perekondlike kohustustega naistöötajate karjäärivõimalusi ja juhtivate positsioonide säilitamist. Lisaks sellele tagab niisugune ettevõttekultuur hea töökeskkonna ning on vastava piirkonna positiivne asukohategur.

| 4.8 | Komitee juhib tähelepanu sellele, et seoses paindlike tööajamudelite rakendamisega tuleks arvestada flexicurity lähenemisviisi. Lissaboni strateegia kontekstis pakub flexicurity integreeritud lähenemisviisi tööturu reformi läbiviimiseks, võimaldades vajalikku või soovitud paindlikkust ja sidudes selle samaaegselt nõutava turvalisuse ja planeerimise määraga kõigi osapoolte jaoks. Sotsiaalpartnertite vahel kokku lepitud paindlikkuse eesmärk peab olema olukord, millest võidavad nii ettevõtted kui ka töötajad. Tuleb arvesse võtta nii ettevõtete vajadust kohanduda turunõudmistega, kui ka töötajate suurenevat huvi paindlikkuse vastu näiteks tööaja kujundamisel, et paremini täita perekondlikke või muid tööväliseid eraelulisi vajadusi, ning sealjuures peab säilima töösuhete turvalisus ja tuleb vältida ebakindlust. Siinkohal on otstarbekad individuaalsed ja olukorrale vastavad lahendused, milles lepivad reeglina kokku sotsiaalpartnerid. EMSK rõhutab, et arutelus flexicurity üle tuleb rohkem tähelepanu pöörata sugude temaatika eri aspektidele (6). |
| --- | --- |

4.8

Komitee juhib tähelepanu sellele, et seoses paindlike tööajamudelite rakendamisega tuleks arvestada flexicurity lähenemisviisi. Lissaboni strateegia kontekstis pakub flexicurity integreeritud lähenemisviisi tööturu reformi läbiviimiseks, võimaldades vajalikku või soovitud paindlikkust ja sidudes selle samaaegselt nõutava turvalisuse ja planeerimise määraga kõigi osapoolte jaoks. Sotsiaalpartnertite vahel kokku lepitud paindlikkuse eesmärk peab olema olukord, millest võidavad nii ettevõtted kui ka töötajad. Tuleb arvesse võtta nii ettevõtete vajadust kohanduda turunõudmistega, kui ka töötajate suurenevat huvi paindlikkuse vastu näiteks tööaja kujundamisel, et paremini täita perekondlikke või muid tööväliseid eraelulisi vajadusi, ning sealjuures peab säilima töösuhete turvalisus ja tuleb vältida ebakindlust. Siinkohal on otstarbekad individuaalsed ja olukorrale vastavad lahendused, milles lepivad reeglina kokku sotsiaalpartnerid. EMSK rõhutab, et arutelus flexicurity üle tuleb rohkem tähelepanu pöörata sugude temaatika eri aspektidele (6).

| 4.9 | Töö-, pere- ja eraelu ühitamine on seda edukam, mida tugevamalt üksikuid ühitamise vahendeid ettevõttes reaalselt kasutatakse. Seetõttu peab rakendamine riiklikul tasandil olema võimalikult suure tähtsusega. |
| --- | --- |

4.9

Töö-, pere- ja eraelu ühitamine on seda edukam, mida tugevamalt üksikuid ühitamise vahendeid ettevõttes reaalselt kasutatakse. Seetõttu peab rakendamine riiklikul tasandil olema võimalikult suure tähtsusega.

| 4.10 | Komitee on seisukohal, et sotsiaalpartnerite toetatav ettevõtetevaheline konkurents võib olla sobiv viis pere- ja naistesõbralike tavade avalikuks tutvustamiseks ja soovitamiseks. Uuenduslikke instrumente, nagu






  — | töötajate lastele mängutubade rajamine, |
| --- | --- | --- |

4.10

Komitee on seisukohal, et sotsiaalpartnerite toetatav ettevõtetevaheline konkurents võib olla sobiv viis pere- ja naistesõbralike tavade avalikuks tutvustamiseks ja soovitamiseks. Uuenduslikke instrumente, nagu

—

töötajate lastele mängutubade rajamine,

| — | ettevõtete lasteaiad, |
| --- | --- |

—

ettevõtete lasteaiad,

| — | põlvkondade võrgustik ettevõttes, mille raames korraldatakse vabatahtlikkusel põhinevaid teenuseid, näiteks pensionil töötajad ajavad noorte, perekondlike kohustustega töötajate eest ametiasju või teevad sisseoste, |
| --- | --- |

—

põlvkondade võrgustik ettevõttes, mille raames korraldatakse vabatahtlikkusel põhinevaid teenuseid, näiteks pensionil töötajad ajavad noorte, perekondlike kohustustega töötajate eest ametiasju või teevad sisseoste,

tutvustataks ettevõtete konkurentsi kaudu üldsusele.

| 4.11 | Sealjuures on selge, et paljudel väikestel või keskmise suurusega ettevõtetel, mis moodustavad suurema osa ELi ettevõtetest, puuduvad seesuguste atraktiivsete pakkumiste jaoks vahendid ning seetõttu tuleks kaaluda spetsiifiliste maksusoodustuste kehtestamist. Just väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes tagavad tihedamad sotsiaalsed kontaktid selle, et osapooled jõuavad töötajate jaoks individuaalsete, tegelikkusele ja olukorrale vastavate lahendusteni. Lisaks on võimalus, et ühes piirkonnas ühinevad mitmed väiksemad ettevõtted kohaliku omavalitsuste, kodanikuühenduste ja valitsusväliste organisatsioonidega ühiseks pakkumiseks, et tõsta ühest küljest enda kui ettevõtte ning teisest küljest kogu piirkonna väärtust. |
| --- | --- |

4.11

Sealjuures on selge, et paljudel väikestel või keskmise suurusega ettevõtetel, mis moodustavad suurema osa ELi ettevõtetest, puuduvad seesuguste atraktiivsete pakkumiste jaoks vahendid ning seetõttu tuleks kaaluda spetsiifiliste maksusoodustuste kehtestamist. Just väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes tagavad tihedamad sotsiaalsed kontaktid selle, et osapooled jõuavad töötajate jaoks individuaalsete, tegelikkusele ja olukorrale vastavate lahendusteni. Lisaks on võimalus, et ühes piirkonnas ühinevad mitmed väiksemad ettevõtted kohaliku omavalitsuste, kodanikuühenduste ja valitsusväliste organisatsioonidega ühiseks pakkumiseks, et tõsta ühest küljest enda kui ettevõtte ning teisest küljest kogu piirkonna väärtust.

5.   Praktilised algatused piirkondlikul ja kohalikul tasandil

| 5.1 | Töö-, pere- ja eraelu parema ühitamise raamtingimuste praktiliseks ja tegelikkusele vastavaks parandamiseks on eriti suureks abiks, kui erinevad kohalikud osalejad lepiksid kokku ühises strateegias. Seetõttu julgustab EMSK sotsiaalpartnereid tegema piirkondlikul ja kohalikul tasandil algatusi, et tuua linnades ja valdades kokku asjaomased osapooled (ettevõtted, töönõukogud, lapsevanemad, usuringkonnad, spordiühingud, kogukonna esindajad) eesmärgiga kujundada ühiselt kohalikku elukeskkonda nii, et töö-, pere- ja eraelu kõige paremal viisil ühitada. Kohapealsed muudatused annavad vahetut ja praktilist kasu kõigile osapooltele. Erinevad kohalikud osalejad tegutsevad äärmiselt mitmekesistes valdkondades ja on avatud kõigile loomingulistele ideedele. Mõned konkreetsed näited, mida võib hõlpsasti täiendada:






  — | linna veebilehe loomine, et anda teavet perekondadele suunatud pakkumiste kohta; |
| --- | --- | --- |

5.1

Töö-, pere- ja eraelu parema ühitamise raamtingimuste praktiliseks ja tegelikkusele vastavaks parandamiseks on eriti suureks abiks, kui erinevad kohalikud osalejad lepiksid kokku ühises strateegias. Seetõttu julgustab EMSK sotsiaalpartnereid tegema piirkondlikul ja kohalikul tasandil algatusi, et tuua linnades ja valdades kokku asjaomased osapooled (ettevõtted, töönõukogud, lapsevanemad, usuringkonnad, spordiühingud, kogukonna esindajad) eesmärgiga kujundada ühiselt kohalikku elukeskkonda nii, et töö-, pere- ja eraelu kõige paremal viisil ühitada. Kohapealsed muudatused annavad vahetut ja praktilist kasu kõigile osapooltele. Erinevad kohalikud osalejad tegutsevad äärmiselt mitmekesistes valdkondades ja on avatud kõigile loomingulistele ideedele. Mõned konkreetsed näited, mida võib hõlpsasti täiendada:

—

linna veebilehe loomine, et anda teavet perekondadele suunatud pakkumiste kohta;

| — | andmebaaside loomine lapsehoiukohtade vahendamiseks; |
| --- | --- |

—

andmebaaside loomine lapsehoiukohtade vahendamiseks;

| — | kontaktpunktid, kus viiakse kokku vanavanemateta noored pered ja eakad inimesed, kellel ei ole peret; |
| --- | --- |

—

kontaktpunktid, kus viiakse kokku vanavanemateta noored pered ja eakad inimesed, kellel ei ole peret;

| — | kooli saatmise ja koolist toomise teenus; |
| --- | --- |

—

kooli saatmise ja koolist toomise teenus;

| — | toetus vabatahtlikele organisatsioonidele ja vabatahtlikele, kes vabal ajal lapsi hoiavad; |
| --- | --- |

—

toetus vabatahtlikele organisatsioonidele ja vabatahtlikele, kes vabal ajal lapsi hoiavad;

| — | õpikojad peresõbralikuks linnaarenguks, et peatada noorte perede väljarändamine; |
| --- | --- |

—

õpikojad peresõbralikuks linnaarenguks, et peatada noorte perede väljarändamine;

| — | mentorprogrammid osalise tööajaga töötavatele pereisadele; |
| --- | --- |

—

mentorprogrammid osalise tööajaga töötavatele pereisadele;

| — | koolibussi plaanide ümberkujundamine, et võimaldada vanematel tööpäeva algust koolipäeva algusega paremini ühendada; |
| --- | --- |

—

koolibussi plaanide ümberkujundamine, et võimaldada vanematel tööpäeva algust koolipäeva algusega paremini ühendada;

| — | lasteaia lahtiolekuaegade paindlik kujundamine; |
| --- | --- |

—

lasteaia lahtiolekuaegade paindlik kujundamine;

| — | ettevõtete üritused pere- ja tööelu ühitamiseks, kus ettevõtted tutvustavad avalikkusele oma peresõbralikku personalipoliitikat; |
| --- | --- |

—

ettevõtete üritused pere- ja tööelu ühitamiseks, kus ettevõtted tutvustavad avalikkusele oma peresõbralikku personalipoliitikat;

| — | kohaliku omavalitsuse kõigi otsuste lastesõbralikkuse kontrollimine. |
| --- | --- |

—

kohaliku omavalitsuse kõigi otsuste lastesõbralikkuse kontrollimine.

6.   Lapsehooldusasutused ja eakamate lähikondlaste hooldus

| 6.1 | EMSK juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjoni teises eduaruandes (esitati 2006. aasta detsembri keskel (7)) Lissaboni strateegia kohta viidatakse sellele, et mitmes liikmesriigis on taskukohaste lapsehoiukohtade kättesaadavus probleem. Seepärast kutsutakse liikmesriike üles vastavalt nende enda eesmärkidele pakkuma rohkem kõigile kättesaadavaid kvaliteetseid lapsehoiukohti. |
| --- | --- |

6.1

EMSK juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjoni teises eduaruandes (esitati 2006. aasta detsembri keskel (7)) Lissaboni strateegia kohta viidatakse sellele, et mitmes liikmesriigis on taskukohaste lapsehoiukohtade kättesaadavus probleem. Seepärast kutsutakse liikmesriike üles vastavalt nende enda eesmärkidele pakkuma rohkem kõigile kättesaadavaid kvaliteetseid lapsehoiukohti.

| 6.2 | Lisaks otsustas Euroopa Ülemkogu 2002. aastal Barcelonas (8), et 2010. aastaks peab liikmesriikides olema lapsehoiukoht 90 %-le lastest vanuses kolm aastat kuni kooli minemiseni ning 33 %-le alla kolmeaastastest lastest. |
| --- | --- |

6.2

Lisaks otsustas Euroopa Ülemkogu 2002. aastal Barcelonas (8), et 2010. aastaks peab liikmesriikides olema lapsehoiukoht 90 %-le lastest vanuses kolm aastat kuni kooli minemiseni ning 33 %-le alla kolmeaastastest lastest.

| 6.3 | Just naiste ja meeste muutunud rollimudeleid arvestades on oluline, et sotsiaalpartnerid väljendaksid selgelt, et töötav ema või pere eest hoolitsev isa ei mõjuta negatiivselt lapse arengut. |
| --- | --- |

6.3

Just naiste ja meeste muutunud rollimudeleid arvestades on oluline, et sotsiaalpartnerid väljendaksid selgelt, et töötav ema või pere eest hoolitsev isa ei mõjuta negatiivselt lapse arengut.

| 6.4 | Arvestades alla kolmeaastaste laste lapsehoiukohtade laialdast mitmekesisust eri liikmesriikides, soovitab EMSK tungivalt, et iga liikmesriik seaks alla kolmeaastaste laste lapsehoiuinfrastruktuurile konkreetsed kvantitatiivsed eesmärgid. Pere- ja tööelu ühitamise tagamiseks peab 2010. aastaks vähemalt 33 %-l kõikidest alla kolmeaastastest lastest olema koht lapsehooldusasutuses või kvalifitseeritud hoidja juures. |
| --- | --- |

6.4

Arvestades alla kolmeaastaste laste lapsehoiukohtade laialdast mitmekesisust eri liikmesriikides, soovitab EMSK tungivalt, et iga liikmesriik seaks alla kolmeaastaste laste lapsehoiuinfrastruktuurile konkreetsed kvantitatiivsed eesmärgid. Pere- ja tööelu ühitamise tagamiseks peab 2010. aastaks vähemalt 33 %-l kõikidest alla kolmeaastastest lastest olema koht lapsehooldusasutuses või kvalifitseeritud hoidja juures.

| 6.5 | EMSK peab vajalikuks, et lapsehoolduse laiendamisele omistataks ELi liikmesriikides senisest suuremat väärtust ning tugevdataks ja toetataks seda jätkuvalt poliitiliste meetmetega. |
| --- | --- |

6.5

EMSK peab vajalikuks, et lapsehoolduse laiendamisele omistataks ELi liikmesriikides senisest suuremat väärtust ning tugevdataks ja toetataks seda jätkuvalt poliitiliste meetmetega.

| 6.6 | Arvamuses „Perekond ja demograafiline areng” (9) käsitles EMSK põhjalikult demograafilist muutust Euroopa Liidus ning selle tagajärgi peredele. Keskmise eluea pikenemine võib paljude inimeste jaoks tähendada paremat elukvaliteeti. Keskmise eluea pikenemine viib aga ka selleni, et üha enam inimesi peab tulevikus lisaks töötamisele kandma hoolt eakate lähikondlaste hooldamise eest. Seetõttu tuleks rohkem tähelepanu pöörata hoolduse valdkonna teenustele, et hooldavate lähikondlaste koormat kergendada. |
| --- | --- |

6.6

Arvamuses „Perekond ja demograafiline areng” (9) käsitles EMSK põhjalikult demograafilist muutust Euroopa Liidus ning selle tagajärgi peredele. Keskmise eluea pikenemine võib paljude inimeste jaoks tähendada paremat elukvaliteeti. Keskmise eluea pikenemine viib aga ka selleni, et üha enam inimesi peab tulevikus lisaks töötamisele kandma hoolt eakate lähikondlaste hooldamise eest. Seetõttu tuleks rohkem tähelepanu pöörata hoolduse valdkonna teenustele, et hooldavate lähikondlaste koormat kergendada.

| 6.7 | Sotsiaalpartnerite ülesanne saab kõnealuses valdkonnas olla teavitamine instrumentidest, mis on end praktikas tõestanud. Siia võiks kuuluda näiteks lühiajaline tööaja kohandamine tihti ootamatult tekkiva hooldusvajaduse jaoks; hooldust lihtsustav töökoha kujundamine, st töötaja on telefonitsi kättesaadav ning tal on juurdepääs arvutile ja Internetile, et hooldusasju korraldada, samuti on talle kättesaadavad teabematerjalid hooldusjuhtumi korralduslike, rahaliste ja õiguslike aspektide kohta. |
| --- | --- |

6.7

Sotsiaalpartnerite ülesanne saab kõnealuses valdkonnas olla teavitamine instrumentidest, mis on end praktikas tõestanud. Siia võiks kuuluda näiteks lühiajaline tööaja kohandamine tihti ootamatult tekkiva hooldusvajaduse jaoks; hooldust lihtsustav töökoha kujundamine, st töötaja on telefonitsi kättesaadav ning tal on juurdepääs arvutile ja Internetile, et hooldusasju korraldada, samuti on talle kättesaadavad teabematerjalid hooldusjuhtumi korralduslike, rahaliste ja õiguslike aspektide kohta.

7.   Edasised sammud

| 7.1 | EMSK on seisukohal, et töö- ja pereelu ühitamine on paratamatult seotud soolise võrdõiguslikkuse saavutamisega ning et sotisaalpartnerite tulevased saavutused soolise võrdõiguslikkuse küsimustes toetavad ühitamist. Selleks, et töö- ja pereelu ühitamine muutuks igapäevaseks tegelikkuseks, tuleks seda laste õppekavades käsitleda normaalse ja vajaliku seigana. |
| --- | --- |

7.1

EMSK on seisukohal, et töö- ja pereelu ühitamine on paratamatult seotud soolise võrdõiguslikkuse saavutamisega ning et sotisaalpartnerite tulevased saavutused soolise võrdõiguslikkuse küsimustes toetavad ühitamist. Selleks, et töö- ja pereelu ühitamine muutuks igapäevaseks tegelikkuseks, tuleks seda laste õppekavades käsitleda normaalse ja vajaliku seigana.

| 7.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub nõukogul, Euroopa Parlamendil ja komisjonil võtta oma tulevases töös arvesse käesolevas ettevalmistavas arvamuses tehtud ettepanekuid ja väljendada neile toetust, et jätkuvalt parandada töö-, pere- ja eraelu ühitamist Euroopas. |
| --- | --- |

7.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub nõukogul, Euroopa Parlamendil ja komisjonil võtta oma tulevases töös arvesse käesolevas ettevalmistavas arvamuses tehtud ettepanekuid ja väljendada neile toetust, et jätkuvalt parandada töö-, pere- ja eraelu ühitamist Euroopas.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM (2006) 92 lõplik.

1

(2)  BUSINESSEUROPE (endine UNICE — Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühendus) on Euroopa tööstuse- ja tööandjate keskliitude katusorganisatsioon, UEAPME on Euroopa käsitööliste ning VKEde assotsiatsioon, CEEP on avaliku sektori osalusega ettevõtete Euroopa liit, ETUC on Euroopa Ametiühingute Keskliit.

2

(3)  http://ec.europa.eu/employment_social/news/2005/mar/gender_equality_en.pdf.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta ettevalmistav arvamus „Elanikkonna vananemise mõju majandusele ja eelarvele”, raportöör: Susanna FLORIO (EÜT C 161, 13.7.2007).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta ettevalmistav arvamus „Perekond ja demograafiline areng”, raportöör: hr Buffetaut (EÜT C 161, 13.7.2007).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2007. aasta ettevalmistav arvamus „Flexicurity (sisemise paindlikkuse mõõde — kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena)”, raportöör: hr Janson (EÜT C 97, 28.4.2007).

6

(7)  KOM(2006) 816 lõplik: „Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule. Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine. Tulemuste aasta.”

7

(8)  Eesistujariigi järeldused: Euroopa Ülemkogu Barcelonas 15.–16. märts 2002.

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta ettevalmistav arvamus „Perekond ja demograafiline areng”, raportöör: hr BUFFETAUT (EÜT C 161, 13.7.2007).

9

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/108

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Flexicurity (sisemise paindlikkuse mõõde — Kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena)”

(2007/C 256/20)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sai eesistujariigilt Portugalilt 13. veebruaril 2007 koostatud kirja, milles taotletakse arvamuse koostamist teemal „Flexicurity (sisemise paindlikkuse mõõde – kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena)”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 18. juunil 2007. Raportöör oli Thomas Janson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 163, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

1.   Kokkuvõte ja järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab eesistujariigi Portugali taotlust koostada arvamus flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamine) teemal, kuna sellealane arutelu on siiamaani olnud piiratud peamiselt välise paindlikkuse suurendamisega ja võimalustega, kuidas seda suurendamist hüvitada tööturumeetmete või sotsiaalkindlustussätete tugevdamise teel. Selle asemel tuleks keskenduda teistele mõõtmetele, et loodaks olukord, millest võidavad kõik. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab eesistujariigi Portugali taotlust koostada arvamus flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamine) teemal, kuna sellealane arutelu on siiamaani olnud piiratud peamiselt välise paindlikkuse suurendamisega ja võimalustega, kuidas seda suurendamist hüvitada tööturumeetmete või sotsiaalkindlustussätete tugevdamise teel. Selle asemel tuleks keskenduda teistele mõõtmetele, et loodaks olukord, millest võidavad kõik.

| 1.2 | Komitee tahab rõhutada sotsiaalpartnerite rolli tugevdamise vajalikkust. Sotsiaalpartnerid peaksid olema flexicurity-alase arutelu ühed peaosalejatest ning neil peaks olema Euroopa Komisjoni konsulteerimistes privilegeeritud roll. Komisjon oleks pidanud rohkem tähelepanu pöörama konsulteerimisele, eelkõige Euroopa sotsiaalpartneritega, flexicurity mõiste Euroopa määratluse osas. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tahab rõhutada sotsiaalpartnerite rolli tugevdamise vajalikkust. Sotsiaalpartnerid peaksid olema flexicurity-alase arutelu ühed peaosalejatest ning neil peaks olema Euroopa Komisjoni konsulteerimistes privilegeeritud roll. Komisjon oleks pidanud rohkem tähelepanu pöörama konsulteerimisele, eelkõige Euroopa sotsiaalpartneritega, flexicurity mõiste Euroopa määratluse osas.

| 1.3 | Aruteludeks flexicurity üle on vaja tugevdada töösuhete süsteemi Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Tugev ja elav sotsiaaldialoog, kus sotsiaalpartnerid osalevad aktiivselt ning kus nad saavad läbi rääkida, mõjutada ja vastutust võtta flexicurity määratluse ja komponentide osas ning hinnata selle tulemusi, on äärmiselt vajalik. |
| --- | --- |

1.3

Aruteludeks flexicurity üle on vaja tugevdada töösuhete süsteemi Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Tugev ja elav sotsiaaldialoog, kus sotsiaalpartnerid osalevad aktiivselt ning kus nad saavad läbi rääkida, mõjutada ja vastutust võtta flexicurity määratluse ja komponentide osas ning hinnata selle tulemusi, on äärmiselt vajalik.

| 1.4 | Komisjon ja liikmesriigid peaksid püüdma siduda arutelusid, mis võivad viia flexicurity-le toetuvate reformideni töösuhete tugevdamise ja kaasajastamsiega igal tasandil. Seega tahab komitee näha tugevamat sidet flexicurity arutelu ning kõigi tasandite sotsiaaldialoogi ja vajalike tasandite kollektiivläbirääkimiste tugevdamise vahel, arvestades samas liikmesriikide töösuhete erinevate süsteemide mitmekesisusega. Flexicurity peaks tasakaalustatult edendama nii paindlikkust kui kindlustatust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee taunib arusaama, nagu tähendaks flexicurity töötajate õiguste ühepoolset ja ebaseaduslikku vähendamist. |
| --- | --- |

1.4

Komisjon ja liikmesriigid peaksid püüdma siduda arutelusid, mis võivad viia flexicurity-le toetuvate reformideni töösuhete tugevdamise ja kaasajastamsiega igal tasandil. Seega tahab komitee näha tugevamat sidet flexicurity arutelu ning kõigi tasandite sotsiaaldialoogi ja vajalike tasandite kollektiivläbirääkimiste tugevdamise vahel, arvestades samas liikmesriikide töösuhete erinevate süsteemide mitmekesisusega. Flexicurity peaks tasakaalustatult edendama nii paindlikkust kui kindlustatust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee taunib arusaama, nagu tähendaks flexicurity töötajate õiguste ühepoolset ja ebaseaduslikku vähendamist.

| 1.5 | Komitee tunnistab, et arvestades sotsiaalpartnerite olulist rolli flexicurity poliitika järkjärgulises arengus Euroopa tasandil, ei saa kõnealust arutelu näha eraldiseisvana Euroopa sotsiaaldialoogi sisust ega sotsiaaldialoogi enda edasisest arengust. |
| --- | --- |

1.5

Komitee tunnistab, et arvestades sotsiaalpartnerite olulist rolli flexicurity poliitika järkjärgulises arengus Euroopa tasandil, ei saa kõnealust arutelu näha eraldiseisvana Euroopa sotsiaaldialoogi sisust ega sotsiaaldialoogi enda edasisest arengust.

| 1.6 | Komitee tahab rõhutada, et komisjon ja liikmesriigid peaksid flexicurity kontekstis pöörama rohkem tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ja põlvkondadevahelisele solidaarsusele. Naised, vanemad töötajad ja noored on tööturul sageli ebasoodsas olukorras paindlikkuse ja kindlustatuse osas ning edendada tuleks nende rühmade olukorra võrdsustumist. |
| --- | --- |

1.6

Komitee tahab rõhutada, et komisjon ja liikmesriigid peaksid flexicurity kontekstis pöörama rohkem tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ja põlvkondadevahelisele solidaarsusele. Naised, vanemad töötajad ja noored on tööturul sageli ebasoodsas olukorras paindlikkuse ja kindlustatuse osas ning edendada tuleks nende rühmade olukorra võrdsustumist.

| 1.7 | Komitee soovib, et liikmesriigid ja komisjon püüaksid suurendada kohanemisvõimet sisemise paindlikkuse abil ning muudaksid selle teostatavaks ja vastuvõetavaks flexicurity mõõtmeks. Sisemisel paindlikkusel võib olla võtmeroll tootlikkuse, uuendustegevuse ja konkurentsivõime edendamisel ning seega saab see aidata saavutada Lissaboni strateegia eesmärke. Samuti võib sisemine paindlikkus aidata töötajatel oluliselt paremini ühitada tööd teiste tegevuste ja kohustustega ning parandada nende töö kvaliteeti. Kõige selle eeltingimus on õigusraamistik töö- ja tervisekaitse ning töötajatele stabiilsuse ja turvalisuse tagamiseks. Töökaitse koos tõhusate tööturule tagasitoomise meetmetega ja aktiivse tööturupoliitikaga on esmatähtsad nii ettevõtete kui ka töötajate kohanemisvõime ja kindlustatuse seisukohast. |
| --- | --- |

1.7

Komitee soovib, et liikmesriigid ja komisjon püüaksid suurendada kohanemisvõimet sisemise paindlikkuse abil ning muudaksid selle teostatavaks ja vastuvõetavaks flexicurity mõõtmeks. Sisemisel paindlikkusel võib olla võtmeroll tootlikkuse, uuendustegevuse ja konkurentsivõime edendamisel ning seega saab see aidata saavutada Lissaboni strateegia eesmärke. Samuti võib sisemine paindlikkus aidata töötajatel oluliselt paremini ühitada tööd teiste tegevuste ja kohustustega ning parandada nende töö kvaliteeti. Kõige selle eeltingimus on õigusraamistik töö- ja tervisekaitse ning töötajatele stabiilsuse ja turvalisuse tagamiseks. Töökaitse koos tõhusate tööturule tagasitoomise meetmetega ja aktiivse tööturupoliitikaga on esmatähtsad nii ettevõtete kui ka töötajate kohanemisvõime ja kindlustatuse seisukohast.

| 1.8 | Komitee arvates peaks püüdlema tööaja paindlikkuse ja töötajate kaitse vahelise tasakaalu suunas. Kõige paremini saab selle tagada kollektiivläbirääkimistel vastavalt riiklikele tavadele sätestatud eeskirjadega. Et pidada kollektiivläbirääkimisi tööaja paindlikkuse osas, on vaja kindlat õiguste raamistikku, hästi toimivaid sotsiaalorganisatsioone ja tööhõivet soodustavaid sotsiaalkindlustussüsteeme. |
| --- | --- |

1.8

Komitee arvates peaks püüdlema tööaja paindlikkuse ja töötajate kaitse vahelise tasakaalu suunas. Kõige paremini saab selle tagada kollektiivläbirääkimistel vastavalt riiklikele tavadele sätestatud eeskirjadega. Et pidada kollektiivläbirääkimisi tööaja paindlikkuse osas, on vaja kindlat õiguste raamistikku, hästi toimivaid sotsiaalorganisatsioone ja tööhõivet soodustavaid sotsiaalkindlustussüsteeme.

| 1.9 | Funktsionaalne paindlikkus on sotsiaalpartnerite kollektiivläbirääkimistes samuti võtmeteema. Kollektiivläbirääkimistel saab tasakaalustada ja täpsustada ettevõtete ja töötajate vajadusi ning määratleda paranenud oskuste piisav hüvitamine. |
| --- | --- |

1.9

Funktsionaalne paindlikkus on sotsiaalpartnerite kollektiivläbirääkimistes samuti võtmeteema. Kollektiivläbirääkimistel saab tasakaalustada ja täpsustada ettevõtete ja töötajate vajadusi ning määratleda paranenud oskuste piisav hüvitamine.

| 1.10 | Funktsionaalse paindlikkuse puhul tuleb töötajate teadmisi ja võimeid pidevalt täiendada, selle tagamiseks on vaja hästi toimivat hariduse ja koolituse infrastruktuuri. Kuigi varem on võetud mitmeid kohustusi elukestva õppe osas, on neist veel paljud praktikasse viimata. |
| --- | --- |

1.10

Funktsionaalse paindlikkuse puhul tuleb töötajate teadmisi ja võimeid pidevalt täiendada, selle tagamiseks on vaja hästi toimivat hariduse ja koolituse infrastruktuuri. Kuigi varem on võetud mitmeid kohustusi elukestva õppe osas, on neist veel paljud praktikasse viimata.

2.   Taust

| 2.1 | Eesistujariik Portugal on palunud komiteel koostada ettevalmistava arvamuse flexicurity teemal ja sealhulgas käsitleda järgmiseid küsimusi:






  1) | sisemise flexicurity mõõde; |
| --- | --- | --- |

2.1

Eesistujariik Portugal on palunud komiteel koostada ettevalmistava arvamuse flexicurity teemal ja sealhulgas käsitleda järgmiseid küsimusi:

1)

sisemise flexicurity mõõde;

| 2) | kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena. |
| --- | --- |

2)

kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoogi roll tööturu reguleerimise ja reformimise vahenditena.

| 2.2 | Mitmed suunised tööhõivesuunistes (2005–2008) võiksid moodustada flexicurity arutelu aluse. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul paluti liikmesriikidel pöörata eritähelepanu flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamise) väljakutsele. Seetõttu soovitati liikmesriikidel rakendada vastavalt iga riigi tööturu olukorrale tööturu ja sotsiaalpoliitika reforme integreeritud flexicurity lähenemisviisi kohaselt. |
| --- | --- |

2.2

Mitmed suunised tööhõivesuunistes (2005–2008) võiksid moodustada flexicurity arutelu aluse. 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul paluti liikmesriikidel pöörata eritähelepanu flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamise) väljakutsele. Seetõttu soovitati liikmesriikidel rakendada vastavalt iga riigi tööturu olukorrale tööturu ja sotsiaalpoliitika reforme integreeritud flexicurity lähenemisviisi kohaselt.

| 2.3 | Flexicurity küsimust arutati kahel sotsiaalministrite tippkohtumisel seoses Euroopa tippkohtumistega detsembris 2006 ja märtsis 2007. |
| --- | --- |

2.3

Flexicurity küsimust arutati kahel sotsiaalministrite tippkohtumisel seoses Euroopa tippkohtumistega detsembris 2006 ja märtsis 2007.

| 2.4 | Komisjon moodustas ekspertide töörühma, kes töötaks välja flexicurity vormid, st tööelu paindlikkuse ja kindlustatuse teatud mõõtmed. Selle alusel andis komisjon 2007. aasta juunis välja teatise flexicurity teemal, kus esitati ka ühised põhimõtted. 2007. aasta detsembris lisatakse ühised põhimõtted 2008. aasta muudetud tööhõivesuunistesse. Ka rohelises raamatus „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” (1), mille soovitused on välja toodud mujal, käsitleti flexicurity mõõdet konkreetselt töölepingute seisukohast. |
| --- | --- |

2.4

Komisjon moodustas ekspertide töörühma, kes töötaks välja flexicurity vormid, st tööelu paindlikkuse ja kindlustatuse teatud mõõtmed. Selle alusel andis komisjon 2007. aasta juunis välja teatise flexicurity teemal, kus esitati ka ühised põhimõtted. 2007. aasta detsembris lisatakse ühised põhimõtted 2008. aasta muudetud tööhõivesuunistesse. Ka rohelises raamatus „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” (1), mille soovitused on välja toodud mujal, käsitleti flexicurity mõõdet konkreetselt töölepingute seisukohast.

| 2.5 | Komitee tahab ka ära märkida olulise töö, mida teeb antud valdkonnas Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond ja milles tuuakse välja olulised aspektid flexicurity olemuse kohta. |
| --- | --- |

2.5

Komitee tahab ka ära märkida olulise töö, mida teeb antud valdkonnas Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond ja milles tuuakse välja olulised aspektid flexicurity olemuse kohta.

3.   Flexicurity strateegiate mõõtmed

| 3.1 | a) | Flexicurity strateegiad on strateegiad, mis püüavad tasakaalustatult kombineerida tööturu paindlikkuse ja kindlustatuse erinevaid liike, et tugevdada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tagada neile stabiilsus ja kaitse riskide vastu. Paindlikkuse ja kindlustatuse liikide näitena võib tuua järgmised:






  Paindlikkuse näited |
| --- | --- | --- |
| Väline arvuline paindlikkus | Tööhõivemahu kohandamine välise tööturu kaudu; hõlmab koondamist, ajutist tööd ja tähtajalisi töölepinguid. |
| Sisemine arvuline paindlikkus | Töö mahu ajutine kohandamine ettevõtte siseselt, hõlmab selliseid tavasid nagu ebatüüpiline tööaeg ja tööajatabelid. |
| Sisemine funktsionaalne paindlikkus | Paindlikkuse organiseerimine ettevõtte siseselt koolituste, tööülesannete mitmekesistamine ja töökohtade rotatsiooni kaudu; põhineb töötajate võimel sooritada erinevaid ülesandeid ja tegevusi. |
| Finantspaindlikkus | Põhi- ja lisapalga muutmine vastavalt töötaja või ettevõtte tulemustele. |
| Kindlustatuse näited |
| Töökoha kindlus | Kindlus, mis tuleneb töökaitsealastest õigusaktidest jms, mis piiravad tööandja õigust töötajaid omal äranägemise järgi vallandada. |
| Tööhõivega kindlustatus | Piisavad tööhõivevõimalused suure tööalase konkurentsivõime kaudu, mis tagatakse nt koolituse ja hariduse abil. |
| Sissetuleku kindlus | Piisava ja püsiva sissetuleku kaitse. |
| Kombineerimise kindlus | Töötaja kindlus, et ta võib oma töökoha kõrvalt tegeleda muude kohustuste või ülesannetega, mis ei ole tasustatavad. |

3.1

a)

Flexicurity strateegiad on strateegiad, mis püüavad tasakaalustatult kombineerida tööturu paindlikkuse ja kindlustatuse erinevaid liike, et tugevdada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning tagada neile stabiilsus ja kaitse riskide vastu. Paindlikkuse ja kindlustatuse liikide näitena võib tuua järgmised:

Paindlikkuse näited

Väline arvuline paindlikkus

Tööhõivemahu kohandamine välise tööturu kaudu; hõlmab koondamist, ajutist tööd ja tähtajalisi töölepinguid.

Sisemine arvuline paindlikkus

Töö mahu ajutine kohandamine ettevõtte siseselt, hõlmab selliseid tavasid nagu ebatüüpiline tööaeg ja tööajatabelid.

Sisemine funktsionaalne paindlikkus

Paindlikkuse organiseerimine ettevõtte siseselt koolituste, tööülesannete mitmekesistamine ja töökohtade rotatsiooni kaudu; põhineb töötajate võimel sooritada erinevaid ülesandeid ja tegevusi.

Finantspaindlikkus

Põhi- ja lisapalga muutmine vastavalt töötaja või ettevõtte tulemustele.

Kindlustatuse näited

Töökoha kindlus

Kindlus, mis tuleneb töökaitsealastest õigusaktidest jms, mis piiravad tööandja õigust töötajaid omal äranägemise järgi vallandada.

Tööhõivega kindlustatus

Piisavad tööhõivevõimalused suure tööalase konkurentsivõime kaudu, mis tagatakse nt koolituse ja hariduse abil.

Sissetuleku kindlus

Piisava ja püsiva sissetuleku kaitse.

Kombineerimise kindlus

Töötaja kindlus, et ta võib oma töökoha kõrvalt tegeleda muude kohustuste või ülesannetega, mis ei ole tasustatavad.

| b) | Tuleb eristada töölepingu õiguskindlust, mis tähendab, et tööleping on jõustatav kõigi suhtes ning seda on võimalik apelleerida kohtus. See tähendab alluvussuhet, mis mõjutab muu hulgas töötaja sotsiaalkindlustusõigust (selle säilimist ja kohaldamist). |
| --- | --- |

b)

Tuleb eristada töölepingu õiguskindlust, mis tähendab, et tööleping on jõustatav kõigi suhtes ning seda on võimalik apelleerida kohtus. See tähendab alluvussuhet, mis mõjutab muu hulgas töötaja sotsiaalkindlustusõigust (selle säilimist ja kohaldamist).

| 3.2 | Euroopa tasandil toimunud flexicurity-teemaline arutelu, mida on juhtinud Euroopa Komisjon ja mis on olnud inspireeritud Taani näite teatud aspektidest, on käsitlenud peamiselt ainult välise paindlikkuse suurendamist ja võimalusi, kuidas seda suurendamist hüvitada tööturumeetmete või sotsiaalkindlustussätete tugevdamise teel. Välise paindlikkuse eelised ja puudused on valdkond, kus ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide arvamused sageli lahknevad. Lisaks sellele teatas OECD (2) hiljuti, et töökaitse õigusaktidel ei ole märkimisväärset mõju tööhõive kogumäärale. Samuti on ILO andmetel positiivne suhe staaži ja tootlikkuse vahel (vt lisa). |
| --- | --- |

3.2

Euroopa tasandil toimunud flexicurity-teemaline arutelu, mida on juhtinud Euroopa Komisjon ja mis on olnud inspireeritud Taani näite teatud aspektidest, on käsitlenud peamiselt ainult välise paindlikkuse suurendamist ja võimalusi, kuidas seda suurendamist hüvitada tööturumeetmete või sotsiaalkindlustussätete tugevdamise teel. Välise paindlikkuse eelised ja puudused on valdkond, kus ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide arvamused sageli lahknevad. Lisaks sellele teatas OECD (2) hiljuti, et töökaitse õigusaktidel ei ole märkimisväärset mõju tööhõive kogumäärale. Samuti on ILO andmetel positiivne suhe staaži ja tootlikkuse vahel (vt lisa).

| 3.3 | Käesolevas arvamuses püütakse laiendada flexicurity-alast arutelu kolmel viisil. Esiteks on arvamuse eesmärk rõhutada seda, et sotsiaalpartnerite rolli tuleb kõnealuses arutelus ja tööturureformides üldiselt tugevdada. Teiseks tahab komitee esile tuua seda, et flexicurity arutelus tuleks rohkem tähelepanu pöörata soolistele erinevustele ning noortele tööturul. Sooline võrdõiguslikkus on suurel määral puudunud flexicurity arutelust. Hoolimata asjaolust, et enamik naisi ja mehi soovivad suuremat paindlikkust osalise tööaja kaudu, et tagada töö ja pereelu parem ühitamine, on naised tööturul sageli ebasoodsas olukorras paindlikkuse ja kindlustatuse osas, mistõttu tuleks püüelda selle poole, et naiste olukord oleks meeste omaga samaväärne (3). Kolmandaks leiab komitee, et arutelu laiendamisel tuleks uurida alternatiivseid võimalusi kohanemisvõime saavutamiseks, elukestva õppe soodustamiseks, tootlikkuse parandamiseks ja uuendustegevuse edendamiseks, mis on Lissaboni protsessi olulised aspektid. Need on ka küsimused, mida komitee on käsitlenud oma arvamuses tööhõivesuuniste teemal (4). Seda silmas pidades ei käsitleta arvamuses välise paindlikkuse küsimust, vaid keskendutakse võimalustele, kuidas suurendada kohanemisvõimet sisemise paindlikkuse teel. |
| --- | --- |

3.3

Käesolevas arvamuses püütakse laiendada flexicurity-alast arutelu kolmel viisil. Esiteks on arvamuse eesmärk rõhutada seda, et sotsiaalpartnerite rolli tuleb kõnealuses arutelus ja tööturureformides üldiselt tugevdada. Teiseks tahab komitee esile tuua seda, et flexicurity arutelus tuleks rohkem tähelepanu pöörata soolistele erinevustele ning noortele tööturul. Sooline võrdõiguslikkus on suurel määral puudunud flexicurity arutelust. Hoolimata asjaolust, et enamik naisi ja mehi soovivad suuremat paindlikkust osalise tööaja kaudu, et tagada töö ja pereelu parem ühitamine, on naised tööturul sageli ebasoodsas olukorras paindlikkuse ja kindlustatuse osas, mistõttu tuleks püüelda selle poole, et naiste olukord oleks meeste omaga samaväärne (3). Kolmandaks leiab komitee, et arutelu laiendamisel tuleks uurida alternatiivseid võimalusi kohanemisvõime saavutamiseks, elukestva õppe soodustamiseks, tootlikkuse parandamiseks ja uuendustegevuse edendamiseks, mis on Lissaboni protsessi olulised aspektid. Need on ka küsimused, mida komitee on käsitlenud oma arvamuses tööhõivesuuniste teemal (4). Seda silmas pidades ei käsitleta arvamuses välise paindlikkuse küsimust, vaid keskendutakse võimalustele, kuidas suurendada kohanemisvõimet sisemise paindlikkuse teel.

| 3.4 | Flexicurity on erilise tähtsusega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, arvestades nende tähtsust tööhõive kontekstis. Seega peab liikmesriikide flexicurity-ga seotud poliitika hõlmama sätteid, millega kaitstakse VKEde ja nende töötajate vajadusi. |
| --- | --- |

3.4

Flexicurity on erilise tähtsusega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, arvestades nende tähtsust tööhõive kontekstis. Seega peab liikmesriikide flexicurity-ga seotud poliitika hõlmama sätteid, millega kaitstakse VKEde ja nende töötajate vajadusi.

| 3.5 | Komitee rõhutab, et kõigi flexicurity mudelite alus on heaoluriik, mis suudab tagada sotsiaalkaitse kõrge taseme, piisavate vahenditega varustatud avalikud teenused ja stabiilse õigusraamistiku kollektiivläbirääkimisteks ja sotsiaaldialoogiks. Üldised hoolekandesüsteemid võivad suurendada liikuvust, tagades, et töötajad ei kaota midagi, kui toimuvad muutused, millel on nende töökohta mõjutavad tagajärjed. Kui on olemas stabiilne õigusraamistik sotsiaaldialoogiks ja kollektiivläbirääkimisteks, siis tagatakse võimalused, et tugevad sotsiaalpartnerid jõuavad üksmeelele tööturgu puudutavates põhiküsimustes. |
| --- | --- |

3.5

Komitee rõhutab, et kõigi flexicurity mudelite alus on heaoluriik, mis suudab tagada sotsiaalkaitse kõrge taseme, piisavate vahenditega varustatud avalikud teenused ja stabiilse õigusraamistiku kollektiivläbirääkimisteks ja sotsiaaldialoogiks. Üldised hoolekandesüsteemid võivad suurendada liikuvust, tagades, et töötajad ei kaota midagi, kui toimuvad muutused, millel on nende töökohta mõjutavad tagajärjed. Kui on olemas stabiilne õigusraamistik sotsiaaldialoogiks ja kollektiivläbirääkimisteks, siis tagatakse võimalused, et tugevad sotsiaalpartnerid jõuavad üksmeelele tööturgu puudutavates põhiküsimustes.

4.   Flexicurity ja sotsiaalpartnerid

| 4.1 | Flexicurity raames otsustatakse, milline on õiguste ja kohustuste tasakaal tööandjate ja töötajate vahel. Sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on äärmiselt olulised vahendid ükskõik millise tööturureformi, sh flexicurity väljatöötamisel ja rakendamisel. Seega rõhutab komitee, et sotsiaalpartnerid on peategelased igas flexicurity arutelus kõigil tasanditel. Sotsiaalpartneritel peaks olema järjest suurem juhtroll paindlikkuse ja kindlustatuse vahelise tasakaalu määratlemisel. Sel teel aitavad nad kaasa tööturu eeskirjade parandamisele. |
| --- | --- |

4.1

Flexicurity raames otsustatakse, milline on õiguste ja kohustuste tasakaal tööandjate ja töötajate vahel. Sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on äärmiselt olulised vahendid ükskõik millise tööturureformi, sh flexicurity väljatöötamisel ja rakendamisel. Seega rõhutab komitee, et sotsiaalpartnerid on peategelased igas flexicurity arutelus kõigil tasanditel. Sotsiaalpartneritel peaks olema järjest suurem juhtroll paindlikkuse ja kindlustatuse vahelise tasakaalu määratlemisel. Sel teel aitavad nad kaasa tööturu eeskirjade parandamisele.

| 4.2 | Komitee tunnistab, et Euroopa tasandil on komisjon sotsiaalpartnereid teavitanud oma plaanidest kõnealuse arutelu osas. Siiski leiab komitee, et antud valdkonnas oleks komisjon pidanud rohkem tähelepanu pöörama konsulteerimisele, eelkõige Euroopa sotsiaalpartneritega, flexicurity mõiste Euroopa määratluse osas. Sotsiaalpartnerite suure kaasatuse ja tugeva pühendumiseta oleks raske rakendada ükskõik millist flexicurity strateegiat. |
| --- | --- |

4.2

Komitee tunnistab, et Euroopa tasandil on komisjon sotsiaalpartnereid teavitanud oma plaanidest kõnealuse arutelu osas. Siiski leiab komitee, et antud valdkonnas oleks komisjon pidanud rohkem tähelepanu pöörama konsulteerimisele, eelkõige Euroopa sotsiaalpartneritega, flexicurity mõiste Euroopa määratluse osas. Sotsiaalpartnerite suure kaasatuse ja tugeva pühendumiseta oleks raske rakendada ükskõik millist flexicurity strateegiat.

| 4.3 | Komitee on märkinud oma arvamuses Taani flexicurity süsteemi kohta (5), et „Taani flexicurity süsteemi loomisel oli keskne roll tööturu osapooltel, nad kaasati nii otsustusprotsessidesse kui ka koolituspoliitika rakendamisse ning tööturul toimuvate struktuurireformide elluviimisesse. [...] Tööturu osapoolte roll tuleneb ühelt poolt ajaloolisest arengust [...] Tööturu osapoolte aktiivsem osalemine ning suurem mõju ühiskonna konkurentsi- ja kohanemisvõime tagamisel võib seega osutuda väga kasulikuks.” |
| --- | --- |

4.3

Komitee on märkinud oma arvamuses Taani flexicurity süsteemi kohta (5), et „Taani flexicurity süsteemi loomisel oli keskne roll tööturu osapooltel, nad kaasati nii otsustusprotsessidesse kui ka koolituspoliitika rakendamisse ning tööturul toimuvate struktuurireformide elluviimisesse. [...] Tööturu osapoolte roll tuleneb ühelt poolt ajaloolisest arengust [...] Tööturu osapoolte aktiivsem osalemine ning suurem mõju ühiskonna konkurentsi- ja kohanemisvõime tagamisel võib seega osutuda väga kasulikuks.”

| 4.4 | Oma arvamuses Euroopa sotsiaalmudel kohta (6) rõhutas komitee, et „mis puutub Euroopa sotsiaalmudeli põhimõttelisse ülesehitusse, siis ei saa sotsiaalpartnerite kandvat rolli majandus- ja sotsiaalpoliitikas kuidagi alahinnata. Selles kontekstis tuleb tähelepanu pöörata tööandjate ja töötajate ühenduste eriti olulisele reguleerivale funktsioonile seoses kollektiivlepingute ja palgakokkulepetega.” |
| --- | --- |

4.4

Oma arvamuses Euroopa sotsiaalmudel kohta (6) rõhutas komitee, et „mis puutub Euroopa sotsiaalmudeli põhimõttelisse ülesehitusse, siis ei saa sotsiaalpartnerite kandvat rolli majandus- ja sotsiaalpoliitikas kuidagi alahinnata. Selles kontekstis tuleb tähelepanu pöörata tööandjate ja töötajate ühenduste eriti olulisele reguleerivale funktsioonile seoses kollektiivlepingute ja palgakokkulepetega.”

| 4.5 | Flexicurity tegevuskava ei tohiks seega koostada ülalt-alla põhimõttel, kus komisjon selle määratleks ja liikmesriikide valitsused seda arutaks. Sotsiaalpartnerid peaksid saama läbi rääkida, mõjutada ja vastutust võtta flexicurity määratluse ja komponentide osas ning hinnata selle tulemusi. Kuna flexicurity on nii tihedalt seotud sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimistega, peaks flexicurity-alane arutelu tooma esile ka puudujäägid olemasolevas sotsiaaldialoogis ja kollektiivläbirääkimistes. Nende puudujääkidega tuleks tegeleda samal ajal, kui flexicurity tegevuskava välja töötatakse. Seega tahab komitee näha tugevamat sidet flexicurity arutelu ning kõigi tasandite sotsiaaldialoogi ja vajalike tasandite kollektiivläbirääkimiste tugevdamise vahel, arvestades samas liikmesriikide töösuhete erinevate süsteemide mitmekesisusega. |
| --- | --- |

4.5

Flexicurity tegevuskava ei tohiks seega koostada ülalt-alla põhimõttel, kus komisjon selle määratleks ja liikmesriikide valitsused seda arutaks. Sotsiaalpartnerid peaksid saama läbi rääkida, mõjutada ja vastutust võtta flexicurity määratluse ja komponentide osas ning hinnata selle tulemusi. Kuna flexicurity on nii tihedalt seotud sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimistega, peaks flexicurity-alane arutelu tooma esile ka puudujäägid olemasolevas sotsiaaldialoogis ja kollektiivläbirääkimistes. Nende puudujääkidega tuleks tegeleda samal ajal, kui flexicurity tegevuskava välja töötatakse. Seega tahab komitee näha tugevamat sidet flexicurity arutelu ning kõigi tasandite sotsiaaldialoogi ja vajalike tasandite kollektiivläbirääkimiste tugevdamise vahel, arvestades samas liikmesriikide töösuhete erinevate süsteemide mitmekesisusega.

| 4.6 | Sotsiaaldialoogi Euroopa tasandil on maailmas ainulaadne, kuna see annab sotsiaalpartneritele kaasseadusandja rolli sotsiaalpoliitika valdkonnas. Viimastel aastatel on see arenenud autonoomsema sotsiaaldialoogi suunas. Sotsiaalpartneritel on õigus käsitelda ühist huvi pakkuvaid küsimusi Euroopa tööturu parema toimimise eesmärgil. Komitee tunnistab, et arvestades sotsiaalpartnerite olulist rolli flexicurity poliitika järkjärgulises arengus Euroopa tasandil, ei saa kõnealust arutelu näha eraldiseisvana Euroopa sotsiaaldialoogi sisust ega sotsiaaldialoogi enda edasisest arengust. Sotsiaalpartnerid on oma mitmeaastases töökavas kokku leppinud, et nad uurivad flexicurity aspekte ja töötavad samuti ühise arusaamise suunas Euroopa sotsiaaldialoogi vahendite osas (7). Komitee on selles küsimuses oma seisukoha välja töötanud arvamuses „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast” (8). |
| --- | --- |

4.6

Sotsiaaldialoogi Euroopa tasandil on maailmas ainulaadne, kuna see annab sotsiaalpartneritele kaasseadusandja rolli sotsiaalpoliitika valdkonnas. Viimastel aastatel on see arenenud autonoomsema sotsiaaldialoogi suunas. Sotsiaalpartneritel on õigus käsitelda ühist huvi pakkuvaid küsimusi Euroopa tööturu parema toimimise eesmärgil. Komitee tunnistab, et arvestades sotsiaalpartnerite olulist rolli flexicurity poliitika järkjärgulises arengus Euroopa tasandil, ei saa kõnealust arutelu näha eraldiseisvana Euroopa sotsiaaldialoogi sisust ega sotsiaaldialoogi enda edasisest arengust. Sotsiaalpartnerid on oma mitmeaastases töökavas kokku leppinud, et nad uurivad flexicurity aspekte ja töötavad samuti ühise arusaamise suunas Euroopa sotsiaaldialoogi vahendite osas (7). Komitee on selles küsimuses oma seisukoha välja töötanud arvamuses „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast” (8).

| 4.7 | Liikmesriikides on kõigil tasanditel mitmeid näiteid sotsiaalpartnerite olulisest rollist nii paindlikkuse kui ka kindlustatuse suurendamisel tööandjate ja töötajate jaoks. Kollektiivlepingud iseenesest ei ole tööandjatele ja töötajatele mitte ainult kindlustatuse tagamiseks, vaid need võimaldavad kokku leppida ka paindlikkuse osas. Järjest suurema konkurentsiga keskkonnas muutub üha enam loomulikumaks kaasata selliseid elemente nagu suurem sisemine paindlikkus, paremad karjäärivõimalused ja õigused elukestvale õppele. Samas liikmesriikides, kus sotsiaaldialoog ei ole rahuldav töösuhete süsteemide kehva olukorra tõttu, jätab see töötajad tööturul liigselt turujõudude meelevalda ning pakub liiga vähest kaitset. Liikmesriikide töösuhete süsteemide tugevdamine ja ajakohastamine peaks seega käima käsikäes liikmesriikides toimuvate flexicurity-teemaliste aruteludega. |
| --- | --- |

4.7

Liikmesriikides on kõigil tasanditel mitmeid näiteid sotsiaalpartnerite olulisest rollist nii paindlikkuse kui ka kindlustatuse suurendamisel tööandjate ja töötajate jaoks. Kollektiivlepingud iseenesest ei ole tööandjatele ja töötajatele mitte ainult kindlustatuse tagamiseks, vaid need võimaldavad kokku leppida ka paindlikkuse osas. Järjest suurema konkurentsiga keskkonnas muutub üha enam loomulikumaks kaasata selliseid elemente nagu suurem sisemine paindlikkus, paremad karjäärivõimalused ja õigused elukestvale õppele. Samas liikmesriikides, kus sotsiaaldialoog ei ole rahuldav töösuhete süsteemide kehva olukorra tõttu, jätab see töötajad tööturul liigselt turujõudude meelevalda ning pakub liiga vähest kaitset. Liikmesriikide töösuhete süsteemide tugevdamine ja ajakohastamine peaks seega käima käsikäes liikmesriikides toimuvate flexicurity-teemaliste aruteludega.

| 4.8 | Siinkohal tahaks komitee välja tuua mõned näited kokkulepetest sotsiaalpartneritega.






  — | Taani kollektiivläbirääkimiste lepinguga kaasnevad kohustuslikud etteteatamistähtajad, et töötajad saaksid end paremini ette valmistada muu töö jaoks. |
| --- | --- | --- |

4.8

Siinkohal tahaks komitee välja tuua mõned näited kokkulepetest sotsiaalpartneritega.

—

Taani kollektiivläbirääkimiste lepinguga kaasnevad kohustuslikud etteteatamistähtajad, et töötajad saaksid end paremini ette valmistada muu töö jaoks.

| — | Rootsis on kollektiivlepingutega ettevõtete tasandil tagatud ettevõtlussektori rahastatav karjääri muutmise rahastu, mida haldavad ühiselt sotsiaalpartnerid. Need rahalised vahendid tagavad koondamisteate saanud töötajatele koolituse, abi töö otsimisel või tasulise praktikakoha teises ettevõttes, kui nad on samal ajal veel ametlikult tööl ettevõttes, kust neid koondatakse. |
| --- | --- |

—

Rootsis on kollektiivlepingutega ettevõtete tasandil tagatud ettevõtlussektori rahastatav karjääri muutmise rahastu, mida haldavad ühiselt sotsiaalpartnerid. Need rahalised vahendid tagavad koondamisteate saanud töötajatele koolituse, abi töö otsimisel või tasulise praktikakoha teises ettevõttes, kui nad on samal ajal veel ametlikult tööl ettevõttes, kust neid koondatakse.

| — | Hispaania kolmepoolse lepinguga on sätestatud, kuidas piirata tähtajalise töölepingu kasutust. See toetub põhimõttele, et tähtajaliste töölepingute liiga suur osakaal ei ole ei töötajatele ega ettevõtetele hea. |
| --- | --- |

—

Hispaania kolmepoolse lepinguga on sätestatud, kuidas piirata tähtajalise töölepingu kasutust. See toetub põhimõttele, et tähtajaliste töölepingute liiga suur osakaal ei ole ei töötajatele ega ettevõtetele hea.

| — | Saksamaa kollektiivlepingud koos võimalusega tööaja ja töökorralduse piiratud ulatuses paindlikuks kujundamiseks koostatakse ja rakendatakse personaliesinduste kaasotsustamisel. |
| --- | --- |

—

Saksamaa kollektiivlepingud koos võimalusega tööaja ja töökorralduse piiratud ulatuses paindlikuks kujundamiseks koostatakse ja rakendatakse personaliesinduste kaasotsustamisel.

Komitee leiab, et Euroopa sotsiaalpartnerite kokkulepped näiteks tähtajaliste töölepingute, vanemapuhkuse, osalise tööaja ja kaugtöötamise kohta kuuluvad flexicurity mõiste alla, aidates saavutada tööandjate ja töötajate kindlustatust ja paindlikkust.

| 4.9 | Et sotsiaalpartnerid saaksid läbi rääkida tööturu põhiküsimustes, saavutamaks sotsiaalselt aktsepteeritava tasakaalu paindlikkuse ja kindlustatuse vahel, on vaja riiklikku õigusraamistikku, mis innustab sotsiaalpartnereid andma oma panust ja pidama tõhusaid läbirääkimisi flexicurity küsimustes. Töökaitse õigusaktid ja tugev õigusraamistik annavad sotsiaalpartneritele võimaluse jõuda läbirääkimistel kokkulepeteni, millega edendatakse töötajate jõupingutusi, koostöövalmidust ja soovi osaleda koolitustel, mis mõjutab positiivselt kogutööhõivet ja majanduslikku tõhusust. Sotsiaalpartnerite panusega tagatakse nii ettevõtete kui ka töötajate huvide arvestamise. Lisaks on tööhõive kaitse koos tõhusate tööturule tagasitoomise meetmetega ja aktiivse tööturupoliitikaga esmatähtsad nii ettevõtete kui ka töötajate kohanemisvõime ja kindlustatuse seisukohast. |
| --- | --- |

4.9

Et sotsiaalpartnerid saaksid läbi rääkida tööturu põhiküsimustes, saavutamaks sotsiaalselt aktsepteeritava tasakaalu paindlikkuse ja kindlustatuse vahel, on vaja riiklikku õigusraamistikku, mis innustab sotsiaalpartnereid andma oma panust ja pidama tõhusaid läbirääkimisi flexicurity küsimustes. Töökaitse õigusaktid ja tugev õigusraamistik annavad sotsiaalpartneritele võimaluse jõuda läbirääkimistel kokkulepeteni, millega edendatakse töötajate jõupingutusi, koostöövalmidust ja soovi osaleda koolitustel, mis mõjutab positiivselt kogutööhõivet ja majanduslikku tõhusust. Sotsiaalpartnerite panusega tagatakse nii ettevõtete kui ka töötajate huvide arvestamise. Lisaks on tööhõive kaitse koos tõhusate tööturule tagasitoomise meetmetega ja aktiivse tööturupoliitikaga esmatähtsad nii ettevõtete kui ka töötajate kohanemisvõime ja kindlustatuse seisukohast.

| 4.10 | Sotsiaalpartnerite panuse eesmärk võiks olla kaitstud liikuvuse suurendamine ja üleminekute tasuvuse tagamine. Nad võivad aidata korraldada tööturu võimaluste ja õiguste ühist, läbirääkimistel saavutatud kontrolli. Komitee arvates aitaks see vähendada segmenteerumist ja parandaks integratsiooni. |
| --- | --- |

4.10

Sotsiaalpartnerite panuse eesmärk võiks olla kaitstud liikuvuse suurendamine ja üleminekute tasuvuse tagamine. Nad võivad aidata korraldada tööturu võimaluste ja õiguste ühist, läbirääkimistel saavutatud kontrolli. Komitee arvates aitaks see vähendada segmenteerumist ja parandaks integratsiooni.

5.   Sooline võrdõiguslikkus, põlvkondadevaheline solidaarsus ja flexicurity

| 5.1 | Tööturu paindlikkus ja kindlustatus mõjutab mehi ja naisi erineval viisil. Naised töötavad sageli ebakindlamatel kohtadel, mida iseloomustab liigne paindlikkus. Liigset paindlikkust, millega võib mõnel juhul kaasneda töökohtade ebakindlus, tuleb tasakaalustada sobiva kindlustatusega. Samuti on vastavalt traditsioonilistele soorollidele naistel rohkem kohustusi laste ja vanurite eest hoolitsemisel ning neil on rohkem raskusi töö ja tööväliste tegevuste kokkusobitamisel. Lisaks sellele on hoolimata diskrimineerimisvastastest õigusaktidest jätkuvalt vahe meeste ja naiste palkades ning naistel on vähem õigusi sotsiaaltagatiste, sh pensionite osas. Seega mõjutavad naisi sageli paindlikkuse negatiivsed küljed. |
| --- | --- |

5.1

Tööturu paindlikkus ja kindlustatus mõjutab mehi ja naisi erineval viisil. Naised töötavad sageli ebakindlamatel kohtadel, mida iseloomustab liigne paindlikkus. Liigset paindlikkust, millega võib mõnel juhul kaasneda töökohtade ebakindlus, tuleb tasakaalustada sobiva kindlustatusega. Samuti on vastavalt traditsioonilistele soorollidele naistel rohkem kohustusi laste ja vanurite eest hoolitsemisel ning neil on rohkem raskusi töö ja tööväliste tegevuste kokkusobitamisel. Lisaks sellele on hoolimata diskrimineerimisvastastest õigusaktidest jätkuvalt vahe meeste ja naiste palkades ning naistel on vähem õigusi sotsiaaltagatiste, sh pensionite osas. Seega mõjutavad naisi sageli paindlikkuse negatiivsed küljed.

| 5.2 | Komitee rõhutab, et flexicurity arutelus peab olema märkimisväärne soolise võrdõiguslikkuse mõõde, mis on flexicurity arutelust üldiselt siiamaani puudunud. Naiste olukorda tööturul tuleb parandada nii paindlikkuse kui ka kindlustatuse küsimustega tegelemise teel, sh kindlamad töökohad, naiste kaasamine sotsiaalkindlustussüsteemidesse ning suurem toetus institutsioonidelt töö ja tööväliste tegevuste ühitamisele. Samuti tuleks arutelus käsitleda hoolitsemise ja majapidamisülesannete jaotust naiste ja meest vahel. Komitee on Portugali eesistumiseks oma seisukohta kõnealustes küsimustes edasi arendanud arvamuses „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel” (9). |
| --- | --- |

5.2

Komitee rõhutab, et flexicurity arutelus peab olema märkimisväärne soolise võrdõiguslikkuse mõõde, mis on flexicurity arutelust üldiselt siiamaani puudunud. Naiste olukorda tööturul tuleb parandada nii paindlikkuse kui ka kindlustatuse küsimustega tegelemise teel, sh kindlamad töökohad, naiste kaasamine sotsiaalkindlustussüsteemidesse ning suurem toetus institutsioonidelt töö ja tööväliste tegevuste ühitamisele. Samuti tuleks arutelus käsitleda hoolitsemise ja majapidamisülesannete jaotust naiste ja meest vahel. Komitee on Portugali eesistumiseks oma seisukohta kõnealustes küsimustes edasi arendanud arvamuses „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel” (9).

| 5.3 | Peale soolise võrdõiguslikkuse mõõtme on flexicurity arutelus ka põlvkondade mõõde. Tööhõive määr on vanemate töötajate hulgas madalam võrreldes tööjõuga üldiselt. Samuti peavad paljude liikmesriikide noored silmitsi seisma ebakindla tööturuga, mida iseloomustavad suur töötus, tähtajalised töölepingud, ebapiisav sotsiaalkindlustus ja noorte kvalifikatsioonist madalam töö. |
| --- | --- |

5.3

Peale soolise võrdõiguslikkuse mõõtme on flexicurity arutelus ka põlvkondade mõõde. Tööhõive määr on vanemate töötajate hulgas madalam võrreldes tööjõuga üldiselt. Samuti peavad paljude liikmesriikide noored silmitsi seisma ebakindla tööturuga, mida iseloomustavad suur töötus, tähtajalised töölepingud, ebapiisav sotsiaalkindlustus ja noorte kvalifikatsioonist madalam töö.

| 5.4 | Komitee on märkinud (10), et töökohad peaksid vastama töötaja haridusele ja töökogemusele ilma ealise diskrimineerimiseta ning et kõik liikmesriigid peavad üle võtma ja kohaldama direktiivi, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2000/78/EÜ). Samuti kutsus komitee üles edendama kvaliteetseid töökohti soosivat poliitikat, mis suunaks ja koolitaks kodanike põlvkondi kogu nende karjääri vältel. Kõnealuse poliitika kujundamisse tuleb kaasata sotsiaalpartnerid ja asjaomased majandus- ja sotsiaalvaldkonna osapooled kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

5.4

Komitee on märkinud (10), et töökohad peaksid vastama töötaja haridusele ja töökogemusele ilma ealise diskrimineerimiseta ning et kõik liikmesriigid peavad üle võtma ja kohaldama direktiivi, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2000/78/EÜ). Samuti kutsus komitee üles edendama kvaliteetseid töökohti soosivat poliitikat, mis suunaks ja koolitaks kodanike põlvkondi kogu nende karjääri vältel. Kõnealuse poliitika kujundamisse tuleb kaasata sotsiaalpartnerid ja asjaomased majandus- ja sotsiaalvaldkonna osapooled kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

| 5.5 | Euroopa sotsiaalpartnerid on kokku leppinud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas, mida võib kasutada ka flexicurity arutelus. Tegevuskavas on määratletud neli prioriteeti: käsitleda soorolle, edendada naiste osalust otsustusprotsessis, toetada töö ja pereelu ühitamist ning tegeleda meeste ja naiste palgavahega. |
| --- | --- |

5.5

Euroopa sotsiaalpartnerid on kokku leppinud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas, mida võib kasutada ka flexicurity arutelus. Tegevuskavas on määratletud neli prioriteeti: käsitleda soorolle, edendada naiste osalust otsustusprotsessis, toetada töö ja pereelu ühitamist ning tegeleda meeste ja naiste palgavahega.

| 5.6 | Eelmistes punktides esitatud seisukohad ning sotsiaalpartnerite dialoog peaksid võrdselt toonitama puuetega töötajate ja noorte tudengite probleemide olulisust. |
| --- | --- |

5.6

Eelmistes punktides esitatud seisukohad ning sotsiaalpartnerite dialoog peaksid võrdselt toonitama puuetega töötajate ja noorte tudengite probleemide olulisust.

6.   Flexicurity ja sisemine paindlikkus

| 6.1 | Sisemine paindlikkus on olnud flexicurity arutelus vähe käsitletud küsimus. Sisemine paindlikkus puudutab tööaja paindlikkust ja funktsionaalset paindlikkust ning tugevdab kohanemisvõimet. Tavaliselt on tegemist küsimusega, milles sotsiaalpartneritel on rohkelt kogemusi, et läbirääkimistel positiivsete tulemustega kollektiivlepinguteni jõuda. Sisemisel paindlikkusel võib olla võtmeroll tootlikkuse, uuendustegevuse ja konkurentsivõime edendamisel ning seega saab see aidata saavutada Lissaboni strateegi eesmärke. Samuti võib see aidata töötajatel oluliselt paremini ühitada tööd teiste tegevuste ja kohustustega ning parandada nende töö kvaliteeti. Mõlemas suhtes võib see suurendada stabiilsust ja vähendada määramatust. Ometi võib sisemine paindlikkus muutuda ka liigseks, mis viib halbade töötingimusteni või töökohtade ebakindluseni, häirib töö ja tööväliste tegevuste tasakaalu või mõjutab negatiivselt isegi kaupade kvaliteeti ja tarbijatele teenuste osutamist. Seega on selline paindlikkus mõistlik ainult siis, kui see on kollektiivläbirääkimiste tulemus ning kui seda kujundatakse õigusraamistikus, mis tagab töö- ja tervisekaitse ning stabiilsuse ja kindlustatuse töötajate jaoks. Läbirääkimistel saavutatud sisemise paindlikkuse poole püüdlemine sellises õigusraamistikus on teostatav lähenemine ning selle abil püütakse ühitada konkurentsivõime tõstmist ning töötingimuste ja tööelu kvaliteedi parandamist. |
| --- | --- |

6.1

Sisemine paindlikkus on olnud flexicurity arutelus vähe käsitletud küsimus. Sisemine paindlikkus puudutab tööaja paindlikkust ja funktsionaalset paindlikkust ning tugevdab kohanemisvõimet. Tavaliselt on tegemist küsimusega, milles sotsiaalpartneritel on rohkelt kogemusi, et läbirääkimistel positiivsete tulemustega kollektiivlepinguteni jõuda. Sisemisel paindlikkusel võib olla võtmeroll tootlikkuse, uuendustegevuse ja konkurentsivõime edendamisel ning seega saab see aidata saavutada Lissaboni strateegi eesmärke. Samuti võib see aidata töötajatel oluliselt paremini ühitada tööd teiste tegevuste ja kohustustega ning parandada nende töö kvaliteeti. Mõlemas suhtes võib see suurendada stabiilsust ja vähendada määramatust. Ometi võib sisemine paindlikkus muutuda ka liigseks, mis viib halbade töötingimusteni või töökohtade ebakindluseni, häirib töö ja tööväliste tegevuste tasakaalu või mõjutab negatiivselt isegi kaupade kvaliteeti ja tarbijatele teenuste osutamist. Seega on selline paindlikkus mõistlik ainult siis, kui see on kollektiivläbirääkimiste tulemus ning kui seda kujundatakse õigusraamistikus, mis tagab töö- ja tervisekaitse ning stabiilsuse ja kindlustatuse töötajate jaoks. Läbirääkimistel saavutatud sisemise paindlikkuse poole püüdlemine sellises õigusraamistikus on teostatav lähenemine ning selle abil püütakse ühitada konkurentsivõime tõstmist ning töötingimuste ja tööelu kvaliteedi parandamist.

6.2   Tööaja paindlikkus

| 6.2.1 | Tööaja paindlikkus hõlmab tavanädala tööaja jaotust, mis on kehtestatud kollektiivlepingute ja/või õigusaktidega pikemaks perioodiks. Sellest saavad kasu ettevõtted, kuna see võimaldab neil kohanduda nõudluse kõikumistega või muutustega personalis ning täielikult ära kasutada kapitaliinvesteeringud, kasutades ületunnitööd, töötundide paindlikku jaotust eelnevalt määratletud ajavahemikeks, vahetustega tööd jms. Sel viisil saab tööaja paindlikkus suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

6.2.1

Tööaja paindlikkus hõlmab tavanädala tööaja jaotust, mis on kehtestatud kollektiivlepingute ja/või õigusaktidega pikemaks perioodiks. Sellest saavad kasu ettevõtted, kuna see võimaldab neil kohanduda nõudluse kõikumistega või muutustega personalis ning täielikult ära kasutada kapitaliinvesteeringud, kasutades ületunnitööd, töötundide paindlikku jaotust eelnevalt määratletud ajavahemikeks, vahetustega tööd jms. Sel viisil saab tööaja paindlikkus suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet.

| 6.2.2 | Tööaja paindlikkus võib hõlmata ka tööaja jaotust ühe töötaja tööelu jooksul ning töö- ja eraelu ühitamist (aga ei hõlma tavalise töönädala pikkust). Tööaja paindlikkuse sellised vormid saavad kasu tuua ka töötajatele, võimaldades positiivselt ühitada tööd ning töövälised tegevusi ja kohustusi, kasutades paindliku tööaja vorme, tööajatabeleid, vanema- või koolituspuhkusi, võimalusi töötada vaheldumisi täis- või osalise tööajaga jms. |
| --- | --- |

6.2.2

Tööaja paindlikkus võib hõlmata ka tööaja jaotust ühe töötaja tööelu jooksul ning töö- ja eraelu ühitamist (aga ei hõlma tavalise töönädala pikkust). Tööaja paindlikkuse sellised vormid saavad kasu tuua ka töötajatele, võimaldades positiivselt ühitada tööd ning töövälised tegevusi ja kohustusi, kasutades paindliku tööaja vorme, tööajatabeleid, vanema- või koolituspuhkusi, võimalusi töötada vaheldumisi täis- või osalise tööajaga jms.

| 6.2.3 | Komitee loodab väga, et välditakse olukorda, kus paindlikkust laiendatakse ainult ettevõtte huvides, arvestamata sealjuures töötajate vajadust kaitse järele (11). Samuti peaks tööaja korraldus arvestama „töötajate huvidega, nt vabadusega aja planeerimisel ning eelkõige ka töö- ja perekonnaelu parema ühitamisega. Lisaks võimaldavad paindlikud tööajamudelid tagada töötajatele töö- ja tervisekaitse, mis on olulise tähtsusega” (12). |
| --- | --- |

6.2.3

Komitee loodab väga, et välditakse olukorda, kus paindlikkust laiendatakse ainult ettevõtte huvides, arvestamata sealjuures töötajate vajadust kaitse järele (11). Samuti peaks tööaja korraldus arvestama „töötajate huvidega, nt vabadusega aja planeerimisel ning eelkõige ka töö- ja perekonnaelu parema ühitamisega. Lisaks võimaldavad paindlikud tööajamudelid tagada töötajatele töö- ja tervisekaitse, mis on olulise tähtsusega” (12).

| 6.2.4 | Seetõttu tuleks komitee arvates püüelda tööaja paindlikkuse ja töötajate kaitse vahelise tasakaalu suunas. Kõige paremini saab selle tagada kollektiivläbirääkimistel sätestatud eeskirjadega. Ühes varasemas arvamuses on komitee öelnud, et „tööaja korraldus kollektiivilepingutes [on] määrava tähtsusega sotsiaalpartnerite jaoks, kellel on neis küsimustes rikkalikult teadmisi ja kogemusi” (13). |
| --- | --- |

6.2.4

Seetõttu tuleks komitee arvates püüelda tööaja paindlikkuse ja töötajate kaitse vahelise tasakaalu suunas. Kõige paremini saab selle tagada kollektiivläbirääkimistel sätestatud eeskirjadega. Ühes varasemas arvamuses on komitee öelnud, et „tööaja korraldus kollektiivilepingutes [on] määrava tähtsusega sotsiaalpartnerite jaoks, kellel on neis küsimustes rikkalikult teadmisi ja kogemusi” (13).

| 6.2.5 | Et pidada kollektiivläbirääkimisi tööaja paindlikkuse osas, on vaja nii sobivat läbirääkimisraamistikku kui ka kindlat õiguste raamistikku ning sotsiaalorganisatsioonide toetust. Need hõlmavad õigusnorme, mis tagavad töötajatele stabiilsuse ja kaitse ning sotsiaalkaitse osalise tööajaga töölepingute puhul ja mis soodustavad vanemapuhkust ning lastehoidmise ja vanurite hooldamise võimalusi. On oluline, et õigusaktid oleks paindlikud ja neutraalsed ning võimaldaksid sotsiaalpartneritel leida sobivaid lahendusi. |
| --- | --- |

6.2.5

Et pidada kollektiivläbirääkimisi tööaja paindlikkuse osas, on vaja nii sobivat läbirääkimisraamistikku kui ka kindlat õiguste raamistikku ning sotsiaalorganisatsioonide toetust. Need hõlmavad õigusnorme, mis tagavad töötajatele stabiilsuse ja kaitse ning sotsiaalkaitse osalise tööajaga töölepingute puhul ja mis soodustavad vanemapuhkust ning lastehoidmise ja vanurite hooldamise võimalusi. On oluline, et õigusaktid oleks paindlikud ja neutraalsed ning võimaldaksid sotsiaalpartneritel leida sobivaid lahendusi.

6.3   Funktsionaalne paindlikkus

| 6.3.1 | Funktsionaalne paindlikkus viitab töötaja võimele sooritada vajadusel erinevaid ülesandeid ja toimub töökohtade rotatsiooni, töövaldkonna laiendamise ja tööülesannete mitmekesistamine kaudu. See toob kasu ettevõtetele, võimaldades neil kohandada töötajate tegevusi vastavalt nõudluse kõikumisele või muutustele personalis ning tõhusamalt ära kasutada inimressursse ja kapitaliinvesteeringuid. Funktsionaalne paindlikkus võib olla kasulik ka töötajatele, sest see võib suurendada nende võimalusi isiklikus arengus, õppes ja tööalases konkurentsivõimes, suurendada nende tööga rahuolu ja paranda palgaaspekti. |
| --- | --- |

6.3.1

Funktsionaalne paindlikkus viitab töötaja võimele sooritada vajadusel erinevaid ülesandeid ja toimub töökohtade rotatsiooni, töövaldkonna laiendamise ja tööülesannete mitmekesistamine kaudu. See toob kasu ettevõtetele, võimaldades neil kohandada töötajate tegevusi vastavalt nõudluse kõikumisele või muutustele personalis ning tõhusamalt ära kasutada inimressursse ja kapitaliinvesteeringuid. Funktsionaalne paindlikkus võib olla kasulik ka töötajatele, sest see võib suurendada nende võimalusi isiklikus arengus, õppes ja tööalases konkurentsivõimes, suurendada nende tööga rahuolu ja paranda palgaaspekti.

| 6.3.2 | Funktsionaalne paindlikkus võib olla võtmetegur Lissaboni eesmärkide — tootlikkuse, uuendustegevuse ja konkurentsivõime — edendamise saavutamisel. Nagu näiteks kinnitavad Dublini fondi uurimistulemused, on funktsionaalsel paindlikkusel koos koolitusega positiivne mõju oskuste arendamisele ja säilitamisele, mis omakorda suurendavad tootlikkust (14). |
| --- | --- |

6.3.2

Funktsionaalne paindlikkus võib olla võtmetegur Lissaboni eesmärkide — tootlikkuse, uuendustegevuse ja konkurentsivõime — edendamise saavutamisel. Nagu näiteks kinnitavad Dublini fondi uurimistulemused, on funktsionaalsel paindlikkusel koos koolitusega positiivne mõju oskuste arendamisele ja säilitamisele, mis omakorda suurendavad tootlikkust (14).

| 6.3.3 | Samas on funktsionaalseks paindlikkuseks vaja kindlaid töösuhteid, inimväärseid töötingimusi, otsustusprotsessis osalemist ja koostöövorme. Komitee on oma varasemas arvamuses öelnud: „Kindlad töökohad, tervishoiunõuetele vastavad töötingimused ja töötajatele suuremat iseseisvust võimaldav töökorraldus on olulised tegurid tootlikkuse ja seega innovaatilisuse suurendamisel...” (15). Samas arvamuses öeldakse: „Koostööle suunatud madala hierarhiaga ja suuremat iseseisvust pakkuvad tööviisid, nagu rühma- või meeskonnatöö, võimaldavad inimeste teadmisi ja oskusi ulatuslikult kasutada ning võtavad samas arvesse suurenenud nõudmisi majanduse paindlikkusele. Head töötingimused ja töökorraldusviisid, mis soosivad töötajate suuremat tegevusvabadust ja osalemist, on samuti põhieeldused tööviljakuse ja ettevõtete innovaatilisuse suurendamiseks.” (16) |
| --- | --- |

6.3.3

Samas on funktsionaalseks paindlikkuseks vaja kindlaid töösuhteid, inimväärseid töötingimusi, otsustusprotsessis osalemist ja koostöövorme. Komitee on oma varasemas arvamuses öelnud: „Kindlad töökohad, tervishoiunõuetele vastavad töötingimused ja töötajatele suuremat iseseisvust võimaldav töökorraldus on olulised tegurid tootlikkuse ja seega innovaatilisuse suurendamisel...” (15). Samas arvamuses öeldakse: „Koostööle suunatud madala hierarhiaga ja suuremat iseseisvust pakkuvad tööviisid, nagu rühma- või meeskonnatöö, võimaldavad inimeste teadmisi ja oskusi ulatuslikult kasutada ning võtavad samas arvesse suurenenud nõudmisi majanduse paindlikkusele. Head töötingimused ja töökorraldusviisid, mis soosivad töötajate suuremat tegevusvabadust ja osalemist, on samuti põhieeldused tööviljakuse ja ettevõtete innovaatilisuse suurendamiseks.” (16)

| 6.3.4 | Dublini fond on siiski pööranud tähelepanu asjaolule, et funktsionaalne paindlikkus võib viia suurema surve ja stressini töökohal. Seetõttu rõhutab Dublini fond, et oluline on „...saavutada tasakaal nõudmiste ja kontrolli vahel töökohas, et vältida töötajate läbipõlemist.” (17) |
| --- | --- |

6.3.4

Dublini fond on siiski pööranud tähelepanu asjaolule, et funktsionaalne paindlikkus võib viia suurema surve ja stressini töökohal. Seetõttu rõhutab Dublini fond, et oluline on „...saavutada tasakaal nõudmiste ja kontrolli vahel töökohas, et vältida töötajate läbipõlemist.” (17)

| 6.3.5 | Üldiselt peaks funktsionaalse paindlikkuse strateegiate ja sisemise paindlikkuse strateegiate põhielement olema elukestev õpe. Komitee on mitmes hiljutises arvamuses (18) rõhutanud, kui oluline on elukestev õpe töötajate oskuste, karjäärivõimaluste ja tootlikkuse parandamiseks. Funktsionaalse paindlikkuse puhul tuleb töötajate teadmisi ja võimeid pidevalt täiendada, selle tagamiseks on vaja hästi toimivat hariduse ja koolituse infrastruktuuri. Kuigi varem on võetud mitmeid kohustusi elukestva õppe osas, on neist veel paljud praktikasse viimata. |
| --- | --- |

6.3.5

Üldiselt peaks funktsionaalse paindlikkuse strateegiate ja sisemise paindlikkuse strateegiate põhielement olema elukestev õpe. Komitee on mitmes hiljutises arvamuses (18) rõhutanud, kui oluline on elukestev õpe töötajate oskuste, karjäärivõimaluste ja tootlikkuse parandamiseks. Funktsionaalse paindlikkuse puhul tuleb töötajate teadmisi ja võimeid pidevalt täiendada, selle tagamiseks on vaja hästi toimivat hariduse ja koolituse infrastruktuuri. Kuigi varem on võetud mitmeid kohustusi elukestva õppe osas, on neist veel paljud praktikasse viimata.

| 6.3.6 | Funktsionaalne paindlikkus on sotsiaalpartnerite kollektiivläbirääkimistes samuti võtmeteema. Kollektiivläbirääkimistel saab tasakaalustada ja täpsustada ettevõtete ja töötajate vajadusi ning määratleda paranenud oskuste piisav hüvitamine. |
| --- | --- |

6.3.6

Funktsionaalne paindlikkus on sotsiaalpartnerite kollektiivläbirääkimistes samuti võtmeteema. Kollektiivläbirääkimistel saab tasakaalustada ja täpsustada ettevõtete ja töötajate vajadusi ning määratleda paranenud oskuste piisav hüvitamine.

Brüssel, 11. juuli 2007.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vt KOM(2006) 708 lõplik, roheline raamat „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. mai 2007. aasta arvamus „Roheline raamat. Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel”, SOC/246 (raportöör: hr Retureau), ELT C 175, 27.7.2007.

1

(2)  OECD Employment Outlook 2006: Boosting Jobs and Incomes.

2

(3)  Koostatav arvamus „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”, SOC/271 (raportöör: hr Clever) ja „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast”, SOC/273 (raportöör: hr Pariza Castaños).

3

(4)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2005. aasta arvamus tööhõivepoliitika suuniste kohta 2005-2008, raportöör: hr Malosse (ELT C 286, 17.11.2005).

4

(5)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. mai 2006. aasta arvamus teemal „Flexicurity (paindlikkuse ja kindlustatuse ühitamine): Taani näide”, raportöör: pr Vium (ELT C 195, 18.8.2006).

5

Flexicurity

(6)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. juuli 2006. aasta arvamus „Sotsiaalne ühtekuuluvus: Euroopa sotsiaalmudeli konkretiseerimine”, raportöör: hr Ehnmark (ELT C 309, 16.12.2006).

6

(7)  Euroopa sotsiaalpartnerite mitmeaastane tööprogramm (2006–2008) sisaldab Euroopa tööturgude peamiste väljakutsete ühisanalüüsi.

7

(8)  „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast”, SOC/273 (raportöör: hr Pariza Castaños).

8

(9)  Koostatav arvamus „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”, (raportöör: hr Clever).

9

(10)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta arvamus „Elanikkonna vananemise mõju majandusele ja eelarvele”, ECO/186, raportöör: pr Florio, ELT C 161, 13.7.2007.

10

(11)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. mai 2005. aasta arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta”, punkt 3.4, raportöör: pr Engelen-Kefer (ELT C 267, 27.10.2005).

11

(12)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. mai 2005. aasta arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta”, punkt 3.6, raportöör: pr Engelen-Kefer (ELT C 267, 27.10.2005).

12

(13)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 1. juuli 2004. aasta arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning ühenduse tasandi sotsiaalpartneritele seoses tööaja korralduse teatavaid aspekte käsitleva direktiivi 93/104/EÜ uuesti läbivaatamisega, punkt 2.2.6, raportöör: hr Hahr (ELT C 302, 7.12.2004).

13

(14)  http://eurofound.europa.eu/ewco/2004/02/NL0402NU03.htm.

14

(15)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Tööelu kvaliteet, tootlikkus ja tööhõive globaliseerumise ning demograafiliste muutuste kontekstis”, raportöör: pr Engelen-Kefer (ELT C 318, 23.12.2006, punkt 1.3).

15

(16)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Tööelu kvaliteet, tootlikkus ja tööhõive globaliseerumise ning demograafiliste muutuste kontekstis”, raportöör: pr Engelen-Kefer (ELT C 318, 23.12.2006, punkt 1.4).

16

(17)  http://eurofound.europa.eu/ewco/2004/02/NL0402NU03.htm.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes”, raportöör: pr Herczog (ELT C 195, 18.8.2006) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus koolituse ja tootlikkuse kohta (uurimuslik arvamus), raportöör: hr Koryfidis (ELT C 120, 20.5.2005).

18

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/114

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — Kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast”

(2007/C 256/21)

Tulevane eesistujariik Portugal avaldas oma 13. veebruari 2007 kirjas soovi konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus – kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast” (ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 18. juunil 2007. Raportöör oli hr PARIZA CASTAÑOS.).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 141, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 5.

1.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekute kokkuvõte

| 1.1 | Ettevõtluses ja tööturul esinev ebavõrdsus naiste ja meeste vahel on kogu Euroopa ühiskonna tõsine probleem, see on nii meeste, naiste, ettevõtjate, töötajate, valitsuste, tööturu osapoolte kui ka kodanikuühiskonna probleem. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et on aeg anda võrdõiguslikkuse poliitikale uus tõuge, võttes tööturul, ettevõtluses ja ühiskondliku elu korraldamisel aktiivseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

1.1

Ettevõtluses ja tööturul esinev ebavõrdsus naiste ja meeste vahel on kogu Euroopa ühiskonna tõsine probleem, see on nii meeste, naiste, ettevõtjate, töötajate, valitsuste, tööturu osapoolte kui ka kodanikuühiskonna probleem. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et on aeg anda võrdõiguslikkuse poliitikale uus tõuge, võttes tööturul, ettevõtluses ja ühiskondliku elu korraldamisel aktiivseid poliitikameetmeid.

| 1.2 | Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa tuleviku seisukohast üks peamisi väljakutseid, mistõttu komitee teeb ettepaneku tugevdada Lissaboni strateegia soolist mõõdet ning lisada majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste vahekokkuvõttesse, sotsiaalmeetmete kavasse ja riiklikesse reformikavadesse järgmised punktid: |
| --- | --- |

1.2

Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa tuleviku seisukohast üks peamisi väljakutseid, mistõttu komitee teeb ettepaneku tugevdada Lissaboni strateegia soolist mõõdet ning lisada majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste vahekokkuvõttesse, sotsiaalmeetmete kavasse ja riiklikesse reformikavadesse järgmised punktid:

| 1.2.1 | liikmesriigid peavad otsustavalt rakendama Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ning nimetama riiklikes reformikavades riikliku soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava isiku; |
| --- | --- |

1.2.1

liikmesriigid peavad otsustavalt rakendama Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ning nimetama riiklikes reformikavades riikliku soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava isiku;

| 1.2.2 | tööpoliitikas tuleb seada uued konkreetsed soolise võrdõiguslikkuse kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajatega eesmärgid, sest on väga oluline, et rohkem naisi hakkaks tegelema ettevõtlusega, et rohkematel naistel oleks töökoht ning et paraneks nende tööhõive kvaliteet; |
| --- | --- |

1.2.2

tööpoliitikas tuleb seada uued konkreetsed soolise võrdõiguslikkuse kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajatega eesmärgid, sest on väga oluline, et rohkem naisi hakkaks tegelema ettevõtlusega, et rohkematel naistel oleks töökoht ning et paraneks nende tööhõive kvaliteet;

| 1.2.3 | tuleb seada täpsed eesmärgid, et kaotada (eelkõige hariduses) soolised stereotüübid, mis piiravad naiste ettevõtlikkust; |
| --- | --- |

1.2.3

tuleb seada täpsed eesmärgid, et kaotada (eelkõige hariduses) soolised stereotüübid, mis piiravad naiste ettevõtlikkust;

| 1.2.4 | juhtimist tuleb parandada: selleks tuleb piisavalt kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb aktiivselt kaasata riiklikesse reformikavadesse; |
| --- | --- |

1.2.4

juhtimist tuleb parandada: selleks tuleb piisavalt kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb aktiivselt kaasata riiklikesse reformikavadesse;

| 1.2.5 | riiklike tööhõiveasutuste ja eraagentuuride läbipaistvus peab olema suurem, et edendada töölepingute sõlmimisel võrdõiguslikkust ja kaotada diskrimineerimine; |
| --- | --- |

1.2.5

riiklike tööhõiveasutuste ja eraagentuuride läbipaistvus peab olema suurem, et edendada töölepingute sõlmimisel võrdõiguslikkust ja kaotada diskrimineerimine;

| 1.2.6 | finantsteenuste sektoris peavad järelevalveasutused tagama, et naisettevõtjate laenutaotluste läbivaatamisel ei esineks soolist diskrimineerimist. Samuti on laenudele juurdepääsu tagamiseks vaja riiklikku abi, eriti neile naistele, kes tegelevad ettevõtlusega esimest korda; |
| --- | --- |

1.2.6

finantsteenuste sektoris peavad järelevalveasutused tagama, et naisettevõtjate laenutaotluste läbivaatamisel ei esineks soolist diskrimineerimist. Samuti on laenudele juurdepääsu tagamiseks vaja riiklikku abi, eriti neile naistele, kes tegelevad ettevõtlusega esimest korda;

| 1.2.7 | kõrg- ja kutsehariduses tuleb seada konkreetsed eesmärgid, kuidas parandada naiste ja meeste juurdepääsu kõigile kutsealadele ning vabaneda kultuurilistest stereotüüpidest; |
| --- | --- |

1.2.7

kõrg- ja kutsehariduses tuleb seada konkreetsed eesmärgid, kuidas parandada naiste ja meeste juurdepääsu kõigile kutsealadele ning vabaneda kultuurilistest stereotüüpidest;

| 1.2.8 | tuleb toetada sotsiaalpartnereid, eelkõige valdkondlikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et kaotada kollektiivläbirääkimiste ja sotsiaalse dialoogi abil sooline ebavõrdsus, mille tõttu naised asuvad ettevõtetes teisejärgulisel kohal; |
| --- | --- |

1.2.8

tuleb toetada sotsiaalpartnereid, eelkõige valdkondlikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et kaotada kollektiivläbirääkimiste ja sotsiaalse dialoogi abil sooline ebavõrdsus, mille tõttu naised asuvad ettevõtetes teisejärgulisel kohal;

| 1.2.9 | võrdõiguslikkuse kavasid ja positiivseid meetmeid, milles sotsiaalpartnerid kokku lepivad ja mida nad rakendavad paljudes ettevõtetes ja valdkondades, tuleb laiendada ning riigivalitsused ja piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad neid toetama. Samuti tuleb neid toetada Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest; |
| --- | --- |

1.2.9

võrdõiguslikkuse kavasid ja positiivseid meetmeid, milles sotsiaalpartnerid kokku lepivad ja mida nad rakendavad paljudes ettevõtetes ja valdkondades, tuleb laiendada ning riigivalitsused ja piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad neid toetama. Samuti tuleb neid toetada Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest;

| 1.2.10 | ühenduse suunised peavad täpsete näitajate abil tugevdama riiklikke eesmärke meeste ja naiste töötasu võrdsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.2.10

ühenduse suunised peavad täpsete näitajate abil tugevdama riiklikke eesmärke meeste ja naiste töötasu võrdsuse saavutamiseks;

| 1.2.11 | kohalikul ja piirkondlikul tasandil on vaja välja töötada tööhõive ja ettevõtluse eriprogrammid sisserännanud ja vähemusrühmadesse kuuluvatele naistele; |
| --- | --- |

1.2.11

kohalikul ja piirkondlikul tasandil on vaja välja töötada tööhõive ja ettevõtluse eriprogrammid sisserännanud ja vähemusrühmadesse kuuluvatele naistele;

| 1.2.12 | samuti on vaja luua eriprogramme puuetega naistele ja kehtestada nende osas konkreetseid eesmärke; |
| --- | --- |

1.2.12

samuti on vaja luua eriprogramme puuetega naistele ja kehtestada nende osas konkreetseid eesmärke;

| 1.2.13 | pensioni arvestamise süsteemi riiklikud reformikavad peavad olema koostatud nii, et naised ei kaotaks pensioni või ei saaks märkimisväärselt madalamat pensioni osalise tööajaga töötamise tõttu või seetõttu, et nende teenistuskäik ei ole perekondlike kohustuste tõttu või muudel põhjustel olnud pidev. Abikaasast kaasettevõtjatel peab olema asjakohane õiguslik staatus; |
| --- | --- |

1.2.13

pensioni arvestamise süsteemi riiklikud reformikavad peavad olema koostatud nii, et naised ei kaotaks pensioni või ei saaks märkimisväärselt madalamat pensioni osalise tööajaga töötamise tõttu või seetõttu, et nende teenistuskäik ei ole perekondlike kohustuste tõttu või muudel põhjustel olnud pidev. Abikaasast kaasettevõtjatel peab olema asjakohane õiguslik staatus;

| 1.2.14 | kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema koostööd ettevõtjate ja töötajatega, et tagada pere- ja tööelu ühitamine. |
| --- | --- |

1.2.14

kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema koostööd ettevõtjate ja töötajatega, et tagada pere- ja tööelu ühitamine.

| 1.2.15 | Kuna ettevõtete juhtide praegune põlvkond vananeb, avaneb paljude, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtete uutele omanikele üleminekuga võimalus soodustada naiste juurdepääsu juhtivatele kohtadele ettevõtetes. On esmatähtis, et teatepulga üleandmist valmistaksid ette ettevõtete naistele üleminekut soodustavad liikmesriikide või kohalikud õigussätted. Kõnealune küsimus vääriks olukorra analüüsi Euroopa Liidu tasandil ning kaasnevate stimuleerivate meetmete ülevaate koostamist. |
| --- | --- |

1.2.15

Kuna ettevõtete juhtide praegune põlvkond vananeb, avaneb paljude, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtete uutele omanikele üleminekuga võimalus soodustada naiste juurdepääsu juhtivatele kohtadele ettevõtetes. On esmatähtis, et teatepulga üleandmist valmistaksid ette ettevõtete naistele üleminekut soodustavad liikmesriikide või kohalikud õigussätted. Kõnealune küsimus vääriks olukorra analüüsi Euroopa Liidu tasandil ning kaasnevate stimuleerivate meetmete ülevaate koostamist.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Tulevane ELi eesistujariik Portugal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt taotlenud ettevalmistava arvamuse koostamist teemal „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast”, mille eesmärk on valmistada ette eesistumise ajal tehtavat tööd. |
| --- | --- |

2.1

Tulevane ELi eesistujariik Portugal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt taotlenud ettevalmistava arvamuse koostamist teemal „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast”, mille eesmärk on valmistada ette eesistumise ajal tehtavat tööd.

| 2.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab tulevase eesistujariigi Portugali ettepanekut tugevdada konsultatsiooniprotsessi uute 2008.-2010. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste üle, lisades sellele ka soolise vaatenurga ning selle rakendamise kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning riigivalitsuste poolt, sest sooline vaatenurk, st naiste ja meeste võrdõiguslikkus, on väljakutse tervele Euroopa ühiskonnale. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab tulevase eesistujariigi Portugali ettepanekut tugevdada konsultatsiooniprotsessi uute 2008.-2010. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste üle, lisades sellele ka soolise vaatenurga ning selle rakendamise kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning riigivalitsuste poolt, sest sooline vaatenurk, st naiste ja meeste võrdõiguslikkus, on väljakutse tervele Euroopa ühiskonnale.

| 2.3 | EÜ asutamislepingus öeldakse selgelt, et üks Euroopa Liidu eesmärke on ka majandus- ja sotsiaalse arengu edendamine, kõrge tööhõive ning sooline võrdõiguslikkus. |
| --- | --- |

2.3

EÜ asutamislepingus öeldakse selgelt, et üks Euroopa Liidu eesmärke on ka majandus- ja sotsiaalse arengu edendamine, kõrge tööhõive ning sooline võrdõiguslikkus.

| 2.4 | Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu peamisi põhimõtteid, mis on tagatud EÜ asutamislepinguga ja ELi põhiõiguste hartaga. ELi institutsioonid ja ametid on kohustatud õigusaktide ja poliitikameetmete abil võitlema naiste diskrimineerimise vastu ning edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust. |
| --- | --- |

2.4

Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu peamisi põhimõtteid, mis on tagatud EÜ asutamislepinguga ja ELi põhiõiguste hartaga. ELi institutsioonid ja ametid on kohustatud õigusaktide ja poliitikameetmete abil võitlema naiste diskrimineerimise vastu ning edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust.

| 2.5 | Võrdõiguslikkuspoliitika valdkonnas on ELi käsutuses rikkalik ühenduse õigustik. Tööhõivepoliitikas ja tööalaste õigusaktide hulgas paistavad silma kaks direktiivi: direktiiv 2002/73/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega ning direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega. |
| --- | --- |

2.5

Võrdõiguslikkuspoliitika valdkonnas on ELi käsutuses rikkalik ühenduse õigustik. Tööhõivepoliitikas ja tööalaste õigusaktide hulgas paistavad silma kaks direktiivi: direktiiv 2002/73/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega ning direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega.

| 2.6 | EMSK on viimastel aastatel koostanud mitmeid arvamusi (1), mille kaudu ta annab oma panuse ühenduse õigustikku, õigusaktide täiustamisse ja võrdõiguslikkuspoliitika kvaliteeti. Komitee on toetanud Euroopa tööhõivestrateegiat ja juhtinud tähelepanu positiivsetele jõupingutustele, mida selle raames on tehtud riiklike ja kohalike probleemide lahendamiseks ühise kooskõlastatud Euroopa tasandi lähenemisviisi abil. Komitee peab vajalikuks toetada neid jõupingutusi uute meetmete väljatöötamise ja parema kooskõlastamise kaudu. |
| --- | --- |

2.6

EMSK on viimastel aastatel koostanud mitmeid arvamusi (1), mille kaudu ta annab oma panuse ühenduse õigustikku, õigusaktide täiustamisse ja võrdõiguslikkuspoliitika kvaliteeti. Komitee on toetanud Euroopa tööhõivestrateegiat ja juhtinud tähelepanu positiivsetele jõupingutustele, mida selle raames on tehtud riiklike ja kohalike probleemide lahendamiseks ühise kooskõlastatud Euroopa tasandi lähenemisviisi abil. Komitee peab vajalikuks toetada neid jõupingutusi uute meetmete väljatöötamise ja parema kooskõlastamise kaudu.

| 2.7 | Komitee soovib anda hinnangu seni võetud poliitikameetmetele, juhtida tähelepanu headele tavadele ning pakkuda välja uusi algatusi, mille abil Euroopa naised muutuksid ettevõtlikumaks ja oleksid tööturul aktiivsemad. Käesolev arvamus kuulub Lissaboni strateegia hindamist ja reformimist käsitlevate arutelude konteksti ning siin esitatud ettepanekuid võiks arendada majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksse strateegia läbivaatamisel ja tulevaste riiklike reformikavade väljatöötamisel. |
| --- | --- |

2.7

Komitee soovib anda hinnangu seni võetud poliitikameetmetele, juhtida tähelepanu headele tavadele ning pakkuda välja uusi algatusi, mille abil Euroopa naised muutuksid ettevõtlikumaks ja oleksid tööturul aktiivsemad. Käesolev arvamus kuulub Lissaboni strateegia hindamist ja reformimist käsitlevate arutelude konteksti ning siin esitatud ettepanekuid võiks arendada majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksse strateegia läbivaatamisel ja tulevaste riiklike reformikavade väljatöötamisel.

3.   Lissaboni strateegia

| 3.1 | Lissaboni strateegia eesmärk on saavutada Euroopas täielik tööhõive, tõstes töökohtade kvaliteeti ja tootlikkust, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning täiustades valitsemist teadmistepõhises ühiskonnas, mis on kohandatud vastavalt naiste ja meeste isiklikele valikutele. Esimest korda kehtestatakse majanduselus soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks kvantitatiivne hindamisalus, mille kohaselt peab naiste tööhõive saavutama 2010. aastaks 60 % taseme. |
| --- | --- |

3.1

Lissaboni strateegia eesmärk on saavutada Euroopas täielik tööhõive, tõstes töökohtade kvaliteeti ja tootlikkust, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning täiustades valitsemist teadmistepõhises ühiskonnas, mis on kohandatud vastavalt naiste ja meeste isiklikele valikutele. Esimest korda kehtestatakse majanduselus soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks kvantitatiivne hindamisalus, mille kohaselt peab naiste tööhõive saavutama 2010. aastaks 60 % taseme.

| 3.2 | Euroopa Ülemkogu üleskutsel teeb EMSK Lissaboni strateegia arendamisel koostööd riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega (2). |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Ülemkogu üleskutsel teeb EMSK Lissaboni strateegia arendamisel koostööd riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogudega (2).

| 3.3 | Vaatamata saavutatud headele tulemustele näitab kogemus, et Lissaboni strateegia raames on vaja välja töötada ulatuslikumaid reforme, et tagada naiste ja meeste võrdsetel alustel osalemine ettevõtluses ja tööturul. |
| --- | --- |

3.3

Vaatamata saavutatud headele tulemustele näitab kogemus, et Lissaboni strateegia raames on vaja välja töötada ulatuslikumaid reforme, et tagada naiste ja meeste võrdsetel alustel osalemine ettevõtluses ja tööturul.

| 3.4 | Euroopas ei ole naistel ettevõtluses ja tööturul ikka veel samu võimalusi kui meestel. Minevikust pärit sotsiaalsete ja kultuuriliste stereotüüpide tõttu on naiste aktiivsuse tase üldiselt madalam kui meeste oma ning tööturul jätkub erialane segregatsioon. Naiste töökohad on enamasti ebakindlamad ja halvema kvaliteediga ning palgad madalamad. Naistel on raskem arendada oma ametialast kvalifikatsiooni ning naisettevõtjatel on rohkem raskusi rahastamisvahendite leidmisel. |
| --- | --- |

3.4

Euroopas ei ole naistel ettevõtluses ja tööturul ikka veel samu võimalusi kui meestel. Minevikust pärit sotsiaalsete ja kultuuriliste stereotüüpide tõttu on naiste aktiivsuse tase üldiselt madalam kui meeste oma ning tööturul jätkub erialane segregatsioon. Naiste töökohad on enamasti ebakindlamad ja halvema kvaliteediga ning palgad madalamad. Naistel on raskem arendada oma ametialast kvalifikatsiooni ning naisettevõtjatel on rohkem raskusi rahastamisvahendite leidmisel.

| 3.5 | Seepärast peab EMSK vajalikuks tugevdada Lissaboni strateegia soolist mõõdet, vaadates uuesti läbi ühenduse ja liikmesriikide eesmärgid, mille sihiks on saavutada, et rohkem naisi hakkaks tegelema ettevõtlusega, et rohkematel naistel oleks töökoht ning et paraneks nende tööhõive kvaliteet. Kvaliteedi all mõistetakse siinkohal suuremat erialast mitmekesisust, palgavõrdsust, suuremat stabiilsust ning paremat juurdepääsu koolitusele ja edutamisele. |
| --- | --- |

3.5

Seepärast peab EMSK vajalikuks tugevdada Lissaboni strateegia soolist mõõdet, vaadates uuesti läbi ühenduse ja liikmesriikide eesmärgid, mille sihiks on saavutada, et rohkem naisi hakkaks tegelema ettevõtlusega, et rohkematel naistel oleks töökoht ning et paraneks nende tööhõive kvaliteet. Kvaliteedi all mõistetakse siinkohal suuremat erialast mitmekesisust, palgavõrdsust, suuremat stabiilsust ning paremat juurdepääsu koolitusele ja edutamisele.

| 3.6 | Pärast vahekokkuvõtet kiitis nõukogu 2005. aasta märtsis heaks „Lissaboni strateegia uue alguse”, mille peamine muudatus seisneb selles, et tähelepanu ei keskendata ainult kvantitatiivsetele eesmärkidele, vaid ka poliitikale ja praktilistele meetmetele, mida tuleb nende saavutamiseks välja töötada. Kõige olulisem on luua rohkem ja kvaliteetsemaid töökohti ning selleks on vaja meelitada rohkem inimesi tööturule ja neid seal hoida, kaasajastada sotsiaalkaitsesüsteeme, parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet, suurendada tööturgude paindlikkust ja kaitstust ning tõsta investeeringuid inimkapitali hariduse ja kvalifikatsiooni parandamise kaudu (3). |
| --- | --- |

3.6

Pärast vahekokkuvõtet kiitis nõukogu 2005. aasta märtsis heaks „Lissaboni strateegia uue alguse”, mille peamine muudatus seisneb selles, et tähelepanu ei keskendata ainult kvantitatiivsetele eesmärkidele, vaid ka poliitikale ja praktilistele meetmetele, mida tuleb nende saavutamiseks välja töötada. Kõige olulisem on luua rohkem ja kvaliteetsemaid töökohti ning selleks on vaja meelitada rohkem inimesi tööturule ja neid seal hoida, kaasajastada sotsiaalkaitsesüsteeme, parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet, suurendada tööturgude paindlikkust ja kaitstust ning tõsta investeeringuid inimkapitali hariduse ja kvalifikatsiooni parandamise kaudu (3).

| 3.7 | Muudetud Lissaboni strateegias juhitakse samuti tähelepanu hea juhtimise olulisusele tõhusama poliitilise töö kaudu, mis ühendaks kõiki huvitatud osapooli, nii liikmesriike, kodanikke, parlamente, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda kui ka ühenduse institutsioone, ühise arengule ja tulevikuvõimalustele suunatud eesmärgi huvides. Komitee peab vajalikuks parandada Lissaboni strateegia juhtimist kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsema osalemise abil. |
| --- | --- |

3.7

Muudetud Lissaboni strateegias juhitakse samuti tähelepanu hea juhtimise olulisusele tõhusama poliitilise töö kaudu, mis ühendaks kõiki huvitatud osapooli, nii liikmesriike, kodanikke, parlamente, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda kui ka ühenduse institutsioone, ühise arengule ja tulevikuvõimalustele suunatud eesmärgi huvides. Komitee peab vajalikuks parandada Lissaboni strateegia juhtimist kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsema osalemise abil.

| 3.8 | Komitee rõhutab, et oluline on sotsiaalpartnerite osalemine suuniste väljatöötamise kõige varasemas etapis ning et nendega peetaks nõu aspektide üle, mis on seotud sooliste kriteeriumide lisamisega. |
| --- | --- |

3.8

Komitee rõhutab, et oluline on sotsiaalpartnerite osalemine suuniste väljatöötamise kõige varasemas etapis ning et nendega peetaks nõu aspektide üle, mis on seotud sooliste kriteeriumide lisamisega.

| 3.9 | 2008.-2010. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssetes suunistes, mis on liikmesriikide riiklike reformikavade koostamise aluseks, rõhutatakse soolise võrdõiguslikkuse olulisust kehtestatud prioriteetide saavutamisel, ühendades omavahel naiste tööhõive erimeetmed ja võrdõiguslikkuse integreerimise kõigisse kavandatud meetmetesse (4). |
| --- | --- |

3.9

2008.-2010. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssetes suunistes, mis on liikmesriikide riiklike reformikavade koostamise aluseks, rõhutatakse soolise võrdõiguslikkuse olulisust kehtestatud prioriteetide saavutamisel, ühendades omavahel naiste tööhõive erimeetmed ja võrdõiguslikkuse integreerimise kõigisse kavandatud meetmetesse (4).

| 3.10 | Komitee, nagu ta on juba väljendanud ka oma arvamuses töökohtade loomise suuniste kohta, peab üllatavaks asjaolu, et vaatamata sellele, et sooline võrdõiguslikkus töö valdkonnas on üks Lissaboni strateegia võtmeteemadest, ei sisalda suunised soolise võrdõiguslikkuse osas spetsiaalset kompleksset käitumisjuhist (5). |
| --- | --- |

3.10

Komitee, nagu ta on juba väljendanud ka oma arvamuses töökohtade loomise suuniste kohta, peab üllatavaks asjaolu, et vaatamata sellele, et sooline võrdõiguslikkus töö valdkonnas on üks Lissaboni strateegia võtmeteemadest, ei sisalda suunised soolise võrdõiguslikkuse osas spetsiaalset kompleksset käitumisjuhist (5).

| 3.11 | Ühenduse Lissaboni kava ja riiklike reformikavade tegevuse kokkuvõte (6) näitab, et on vaja tugevdada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, võttes meetmeid, mis võimaldavad ühitada töö-, pere- ja isiklikku elu. |
| --- | --- |

3.11

Ühenduse Lissaboni kava ja riiklike reformikavade tegevuse kokkuvõte (6) näitab, et on vaja tugevdada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, võttes meetmeid, mis võimaldavad ühitada töö-, pere- ja isiklikku elu.

| 3.12 | Ühises tööhõivearuandes 2006-2007 antakse positiivne hinnang naiste tööhõive määra kiirele kasvule ning seda peetakse edasiminekuks teel Lissaboni eesmärgi poole (7). Vaatamata sellele juhitakse aruandes tähelepanu sellele, et „enamiku liikmesriikide rakendusaruannetes puudub viide naiste tööhõive edendamisele või sooliste erinevuste vähendamisele suunatud erimeetmetele tööturul; erandiks on lapsehoidmisteenuste kättesaadavuse parandamise meetmed. Mõned liikmesriigid (Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Portugal, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik) on seadnud riiklikud eesmärgid lastehoiuasutuste kohtade arvule, kuid vaid vähesed on teatanud edusammudest Euroopa tasandil püstitatud lapsehoidmisvõimalustega seotud eesmärgi saavutamisel. Üldine areng selle eesmärgi suunas on jätkuvalt aeglane. Vaid Austria, Iirimaa, Malta, Madalmaade, Soome ja Taani aruannetes on nimetatud meetmeid, mis muudavad lapsehoidmisteenused taskukohasemaks hinna ülempiiri kehtestamise või teenuse maksumuse vähendamise kaudu. Aruannetes ei ole mainitud vajadust tugevdada meeste rolli töö- ja pereelu ühitamises. Sloveenias on algatatud kampaania meeste pereelus aktiivsemaks muutmiseks, Leedus kehtestati uus tasustatava isaduspuhkuse võimalus ning Kreeka, Saksamaa ja Tšehhi Vabariik laiendavad isade võimalusi lapsehoolduspuhkuse saamiseks.” |
| --- | --- |

3.12

Ühises tööhõivearuandes 2006-2007 antakse positiivne hinnang naiste tööhõive määra kiirele kasvule ning seda peetakse edasiminekuks teel Lissaboni eesmärgi poole (7). Vaatamata sellele juhitakse aruandes tähelepanu sellele, et „enamiku liikmesriikide rakendusaruannetes puudub viide naiste tööhõive edendamisele või sooliste erinevuste vähendamisele suunatud erimeetmetele tööturul; erandiks on lapsehoidmisteenuste kättesaadavuse parandamise meetmed. Mõned liikmesriigid (Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Portugal, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik) on seadnud riiklikud eesmärgid lastehoiuasutuste kohtade arvule, kuid vaid vähesed on teatanud edusammudest Euroopa tasandil püstitatud lapsehoidmisvõimalustega seotud eesmärgi saavutamisel. Üldine areng selle eesmärgi suunas on jätkuvalt aeglane. Vaid Austria, Iirimaa, Malta, Madalmaade, Soome ja Taani aruannetes on nimetatud meetmeid, mis muudavad lapsehoidmisteenused taskukohasemaks hinna ülempiiri kehtestamise või teenuse maksumuse vähendamise kaudu. Aruannetes ei ole mainitud vajadust tugevdada meeste rolli töö- ja pereelu ühitamises. Sloveenias on algatatud kampaania meeste pereelus aktiivsemaks muutmiseks, Leedus kehtestati uus tasustatava isaduspuhkuse võimalus ning Kreeka, Saksamaa ja Tšehhi Vabariik laiendavad isade võimalusi lapsehoolduspuhkuse saamiseks.”

4.   Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakt ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised

| 4.1 | Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakt (8) on kvalitatiivne edasiminek, mis kaasab kõik liikmesriigid ühise eesmärgi saavutamisse, milleks on naiste osaluse suurendamine tööturul ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakt (8) on kvalitatiivne edasiminek, mis kaasab kõik liikmesriigid ühise eesmärgi saavutamisse, milleks on naiste osaluse suurendamine tööturul ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine.

| 4.2 | Komisjoni vastuvõetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006-2010 kehtestatakse Euroopa Liidu tegevuses kuus prioriteetset valdkonda: naiste ja meeste võrdne majanduslik iseseisvus, isikliku elu ja töö ühitamine, võrdne esindatus otsuste vastuvõtmisel, igasuguse soolise vägivalla kaotamine, sooliste stereotüüpide kaotamine ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine välis- ja arengupoliitikas (9). |
| --- | --- |

4.2

Komisjoni vastuvõetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006-2010 kehtestatakse Euroopa Liidu tegevuses kuus prioriteetset valdkonda: naiste ja meeste võrdne majanduslik iseseisvus, isikliku elu ja töö ühitamine, võrdne esindatus otsuste vastuvõtmisel, igasuguse soolise vägivalla kaotamine, sooliste stereotüüpide kaotamine ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine välis- ja arengupoliitikas (9).

| 4.3 | Selleks et parandada valitsemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, sätestatakse juhistes ka hulk väga asjakohaseid meetmeid ning komisjon kohustub hoolikalt jälgima kõiki kõnealuses valdkonnas tehtavaid edusamme. |
| --- | --- |

4.3

Selleks et parandada valitsemist soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, sätestatakse juhistes ka hulk väga asjakohaseid meetmeid ning komisjon kohustub hoolikalt jälgima kõiki kõnealuses valdkonnas tehtavaid edusamme.

| 4.4 | Oma arvamuses teemal „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” annab EMSK positiivse hinnangu komisjoni poliitilisele tahtele pidada soolist võrdõiguslikkust oma 2006.-2010. aasta töökavas jätkuvalt prioriteetseks ning rõhutab, et on oluline kaasata meetmete rakendamisse kõik asjaomased osapooled (10). |
| --- | --- |

4.4

Oma arvamuses teemal „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” annab EMSK positiivse hinnangu komisjoni poliitilisele tahtele pidada soolist võrdõiguslikkust oma 2006.-2010. aasta töökavas jätkuvalt prioriteetseks ning rõhutab, et on oluline kaasata meetmete rakendamisse kõik asjaomased osapooled (10).

| 4.5 | Samuti on EMSK toetanud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist (11). |
| --- | --- |

4.5

Samuti on EMSK toetanud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist (11).

| 4.6 | Komitee leiab, et on aeg anda võrdõiguslikkuse poliitikale uus tõuge, võttes tööturul, ettevõtluses ja ühiskondliku elu korraldamisel uusi aktiivseid poliitikameetmeid. Mitmetes liikmesriikides võetakse vastu uusi õigusakte, et tagada tegelik sooline võrdõiguslikkus poliitikas, ühiskondlikes organisatsioonides ja ettevõtetes nii palgatöötajate hulgas kui ka juhatustes ja nõukogudes. Komitee toetab üldiselt neid reforme, mis sisaldavad aktiivseid poliitikameetmeid, mis põhinevad asjakohasel õigusraamistikul, millega tagatakse tegelik töökaitse ning vajalik stabiilsus ja kindlus. |
| --- | --- |

4.6

Komitee leiab, et on aeg anda võrdõiguslikkuse poliitikale uus tõuge, võttes tööturul, ettevõtluses ja ühiskondliku elu korraldamisel uusi aktiivseid poliitikameetmeid. Mitmetes liikmesriikides võetakse vastu uusi õigusakte, et tagada tegelik sooline võrdõiguslikkus poliitikas, ühiskondlikes organisatsioonides ja ettevõtetes nii palgatöötajate hulgas kui ka juhatustes ja nõukogudes. Komitee toetab üldiselt neid reforme, mis sisaldavad aktiivseid poliitikameetmeid, mis põhinevad asjakohasel õigusraamistikul, millega tagatakse tegelik töökaitse ning vajalik stabiilsus ja kindlus.

5.   EMSK ettepanekud: Lissaboni strateegia soolise mõõtme tugevdamine

| 5.1 | Ettevõtluses ja tööturul esinev tasakaalu puudumine ja ebavõrdsus naiste ja meeste vahel on kogu Euroopa ühiskonna tõsine probleem, see on nii meeste, naiste, ettevõtete, töötajate, valitsuste, sotsiaalpartnerite kui ka kodanikuühiskonna probleem. Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa tuleviku peamiseid väljakutseid. |
| --- | --- |

5.1

Ettevõtluses ja tööturul esinev tasakaalu puudumine ja ebavõrdsus naiste ja meeste vahel on kogu Euroopa ühiskonna tõsine probleem, see on nii meeste, naiste, ettevõtete, töötajate, valitsuste, sotsiaalpartnerite kui ka kodanikuühiskonna probleem. Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa tuleviku peamiseid väljakutseid.

| 5.2 | Komitee toetab Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni (12) naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta ja eriti selle punkti 17, milles palutakse „liikmesriikidel lisada riiklikesse tööhõive- ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse meetmed naiste juurdepääsu soodustamiseks tööturule võrdse väärikuse ja võrdse tasu alusel võrdse töö eest ning naisettevõtluse soodustamiseks, või olemasolevaid meetmeid tõhustada”, ning punkti 20, milles palutakse„liikmesriikidel nimetada Lissaboni strateegia elluviimise raames riiklik soolise võrdõiguslikkuse eest vastutav isik, kelle ülesanne on osaleda erinevate riiklike kavade koostamises ja läbivaatamises ning kontrollida nende rakendamist, et soodustada soolise mõõtme integreerimist nende kavade põhimõtetesse ja neis seatud eesmärkidesse”. |
| --- | --- |

5.2

Komitee toetab Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni (12) naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta ja eriti selle punkti 17, milles palutakse „liikmesriikidel lisada riiklikesse tööhõive- ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse meetmed naiste juurdepääsu soodustamiseks tööturule võrdse väärikuse ja võrdse tasu alusel võrdse töö eest ning naisettevõtluse soodustamiseks, või olemasolevaid meetmeid tõhustada”, ning punkti 20, milles palutakse„liikmesriikidel nimetada Lissaboni strateegia elluviimise raames riiklik soolise võrdõiguslikkuse eest vastutav isik, kelle ülesanne on osaleda erinevate riiklike kavade koostamises ja läbivaatamises ning kontrollida nende rakendamist, et soodustada soolise mõõtme integreerimist nende kavade põhimõtetesse ja neis seatud eesmärkidesse”.

| 5.3 | Komitee rõhutab, et uutesse riiklikesse reformikavadesse on vaja lisada liikmesriikide kohustus nimetada ametisse riiklik soolise võrdõiguslikkuse eest vastutav isik. |
| --- | --- |

5.3

Komitee rõhutab, et uutesse riiklikesse reformikavadesse on vaja lisada liikmesriikide kohustus nimetada ametisse riiklik soolise võrdõiguslikkuse eest vastutav isik.

| 5.4 | Tööhõive suunistes tuleb seada konkreetsed eesmärgid ning täiustada täpseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid, mille alusel hinnata võrdlevalt liikmesriikide edusamme naiste ja meeste tegeliku võrdõiguslikkuse saavutamisel tööturul ja ettevõtluses. |
| --- | --- |

5.4

Tööhõive suunistes tuleb seada konkreetsed eesmärgid ning täiustada täpseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid, mille alusel hinnata võrdlevalt liikmesriikide edusamme naiste ja meeste tegeliku võrdõiguslikkuse saavutamisel tööturul ja ettevõtluses.

| 5.5 | Komitee leiab, et Euroopa tasandil tuleks pöörata rohkem tähelepanu naistele, kes töötavad põllumajandusest sõltuvates maapiirkondades, kus õpikultuur on madal, ning toetada nende osalemist tööturul. |
| --- | --- |

5.5

Komitee leiab, et Euroopa tasandil tuleks pöörata rohkem tähelepanu naistele, kes töötavad põllumajandusest sõltuvates maapiirkondades, kus õpikultuur on madal, ning toetada nende osalemist tööturul.

| 5.6 | Subsidiaarsuse põhimõttele toetudes püüab mõni valitsus vähendada ühenduse nõudeid riiklike reformikavade kohta. Siiski peab komitee kompleksseid suuniseid piisavalt paindlikeks, et liikmesriikidel oleks võimalik määratleda lahendused, mis vastavad kõige paremini nende vajadustele. |
| --- | --- |

5.6

Subsidiaarsuse põhimõttele toetudes püüab mõni valitsus vähendada ühenduse nõudeid riiklike reformikavade kohta. Siiski peab komitee kompleksseid suuniseid piisavalt paindlikeks, et liikmesriikidel oleks võimalik määratleda lahendused, mis vastavad kõige paremini nende vajadustele.

| 5.7 | Lisaks on komitee seisukohal, et järgides samas ka subsidiaarsuse printsiipi, on vaja tugevdada Lissaboni strateegia ning majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste ühenduse mõõdet. Arvamuses naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta öeldakse: „Komitee tunnistab, et naiste osalusmäära suurendamiseks on vajalikud ühised prioriteedid tööhõivepoliitika kooskõlastamisel. Riiklike reformikavade hindamisel peab komisjon tagama, et prioriteediks seatakse sugudevahelised erinevused ning võetakse vajalikud meetmed” (13). |
| --- | --- |

5.7

Lisaks on komitee seisukohal, et järgides samas ka subsidiaarsuse printsiipi, on vaja tugevdada Lissaboni strateegia ning majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste ühenduse mõõdet. Arvamuses naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta öeldakse: „Komitee tunnistab, et naiste osalusmäära suurendamiseks on vajalikud ühised prioriteedid tööhõivepoliitika kooskõlastamisel. Riiklike reformikavade hindamisel peab komisjon tagama, et prioriteediks seatakse sugudevahelised erinevused ning võetakse vajalikud meetmed” (13).

| 5.8 | Euroopa tööhõivestrateegia juhtimine on paranenud, kuid komitee leiab, et olukorraga ei saa veel täielikult rahule jääda. Tuleb tugevdada komisjoni, liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd ning tagada piisav osalus kõigil tasanditel ja meetmete kõigis etappides. |
| --- | --- |

5.8

Euroopa tööhõivestrateegia juhtimine on paranenud, kuid komitee leiab, et olukorraga ei saa veel täielikult rahule jääda. Tuleb tugevdada komisjoni, liikmesriikide, sotsiaalpartnerite, soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevate organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd ning tagada piisav osalus kõigil tasanditel ja meetmete kõigis etappides.

| 5.9 | Komitee leiab, et tuleb parandada kodanike osalemist Euroopa tööhõivestrateegias. Tuleb hõlbustada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist kõnealuses poliitikas ning selleks peavad nad saama asjakohase menetluskorra alusel osaleda nii ühenduse, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Selleks et Lissaboni strateegia oleks edukas, tuleb parandada juhtimist ning tõsta sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste aktiivse kaasamise lisaväärtust. |
| --- | --- |

5.9

Komitee leiab, et tuleb parandada kodanike osalemist Euroopa tööhõivestrateegias. Tuleb hõlbustada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist kõnealuses poliitikas ning selleks peavad nad saama asjakohase menetluskorra alusel osaleda nii ühenduse, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Selleks et Lissaboni strateegia oleks edukas, tuleb parandada juhtimist ning tõsta sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste aktiivse kaasamise lisaväärtust.

| 5.10 | Tööhõive valdkonnas on poliitikameetmete rakendamise mõju kõige tuntavam kohalikul tasandil. Seepärast on poliitikameetmete rakendamisel võtmeroll kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koos sotsiaalpartneritega. Selleks et naisi võrdsetel tingimustel tööturule kaasata, on vaja põhjalikult tunda nende olukorda ja vajadusi ning samuti piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset tausta. Seepärast peavad meetmete määratlemisel, väljatöötamisel, elluviimisel ja hindamisel osalema kohalikud ja piirkondlikud asutused. |
| --- | --- |

5.10

Tööhõive valdkonnas on poliitikameetmete rakendamise mõju kõige tuntavam kohalikul tasandil. Seepärast on poliitikameetmete rakendamisel võtmeroll kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koos sotsiaalpartneritega. Selleks et naisi võrdsetel tingimustel tööturule kaasata, on vaja põhjalikult tunda nende olukorda ja vajadusi ning samuti piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset tausta. Seepärast peavad meetmete määratlemisel, väljatöötamisel, elluviimisel ja hindamisel osalema kohalikud ja piirkondlikud asutused.

| 5.11 | Kuigi viimastel aastatel on märkimisväärselt suurenenud naiste osakaal ülikoolides (59 % kõrgkooli lõpetanutest on naised) (14), on õpitavad erialad endiselt tugevalt stereotüüpsed. Kümnest kõrgharidusega naisest on vaid üks lõpetanud tehnilise eriala, samal ajal kui tehnilise kõrgharidusega meeste osakaal on kümnest neli. Seevastu peaaegu pool kõrgharidusega naistest ning vähem kui veerand kõrgharidusega meestest on õppinud haridus-, humanitaar-, kunsti- või arstiteaduste valdkonna eriala. Komitee teeb ettepaneku, et haridusasutused võtaksid üldisi meetmeid sooliste stereotüüpide kaotamiseks, selleks et nii naised kui ka mehed valiksid erialasid, kus nad praegu ei ole piisavalt esindatud. |
| --- | --- |

5.11

Kuigi viimastel aastatel on märkimisväärselt suurenenud naiste osakaal ülikoolides (59 % kõrgkooli lõpetanutest on naised) (14), on õpitavad erialad endiselt tugevalt stereotüüpsed. Kümnest kõrgharidusega naisest on vaid üks lõpetanud tehnilise eriala, samal ajal kui tehnilise kõrgharidusega meeste osakaal on kümnest neli. Seevastu peaaegu pool kõrgharidusega naistest ning vähem kui veerand kõrgharidusega meestest on õppinud haridus-, humanitaar-, kunsti- või arstiteaduste valdkonna eriala. Komitee teeb ettepaneku, et haridusasutused võtaksid üldisi meetmeid sooliste stereotüüpide kaotamiseks, selleks et nii naised kui ka mehed valiksid erialasid, kus nad praegu ei ole piisavalt esindatud.

| 5.12 | Töö- ja pereelu ühitamise meetmed aitavad parandada meeste ja naiste elukvaliteeti. Nad teevad tööturule pääsemise ja seal püsimise kõigi jaoks lihtsamaks, kasutades ära tööjõu kogu potentsiaali. Need meetmed peavad olema suunatud nii naistele kui ka meestele. |
| --- | --- |

5.12

Töö- ja pereelu ühitamise meetmed aitavad parandada meeste ja naiste elukvaliteeti. Nad teevad tööturule pääsemise ja seal püsimise kõigi jaoks lihtsamaks, kasutades ära tööjõu kogu potentsiaali. Need meetmed peavad olema suunatud nii naistele kui ka meestele.

| 5.13 | Komitee (15) tuletab liikmesriikidele meelde nende Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktist tulenevaid kohustusi ning teeb komisjonile ettepaneku nõuda liikmesriikidelt, et nad võtaksid riiklikes reformikavades suuremaid kohustusi nii meeste kui ka naiste töö- ja pereelu ühitamise lihtsustamiseks. Komitee tuletab meelde, et kuna see on kogu ühiskonna ülesanne, peavad selle eest ühise vastutuse võtma kõik osapooled, ka ettevõtted. |
| --- | --- |

5.13

Komitee (15) tuletab liikmesriikidele meelde nende Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktist tulenevaid kohustusi ning teeb komisjonile ettepaneku nõuda liikmesriikidelt, et nad võtaksid riiklikes reformikavades suuremaid kohustusi nii meeste kui ka naiste töö- ja pereelu ühitamise lihtsustamiseks. Komitee tuletab meelde, et kuna see on kogu ühiskonna ülesanne, peavad selle eest ühise vastutuse võtma kõik osapooled, ka ettevõtted.

| 5.14 | Töö- ja pereelu ühitamist ei tohi segamini ajada selliste perepoliitiliste meetmetega, mis takistavad tööhõivet, luues stiimuleid tööturult pikemaks ajaks lahkumiseks ja vähendades seetõttu tööturule naasmise võimalusi. |
| --- | --- |

5.14

Töö- ja pereelu ühitamist ei tohi segamini ajada selliste perepoliitiliste meetmetega, mis takistavad tööhõivet, luues stiimuleid tööturult pikemaks ajaks lahkumiseks ja vähendades seetõttu tööturule naasmise võimalusi.

| 5.15 | On vaja välja töötada tõhusamaid meetmeid, millega soodustada naiste ja meeste naasmist tööturule pärast lapse saamist või pärast töölt kõrvale jäämist ülalpeetavate isikute hooldamise tõttu, ilma et nad minetaksid oma kvalifikatsiooni ja väheneks nende töötasu. Selliste meetmetena võiks välja töötada paindlikke mudeleid täiendõppe pakkumiseks tööturult eemalviibimise ajal või töötamise jätkamiseks lühema tööajaga. Selles kontekstis on kohane juhtida tähelepanu sotsiaalpartnerite (ETUC, UNICE/UEAPME ja CEEP) sõlmitud Euroopa kaugtöö raamkokkuleppele, millega määratletakse sellised küsimused nagu kaugtöö mõiste ja rakendamisala, selle vabatahtlikkus, töötingimused, andmekaitse, eraelu puutumatus, varustus, tervishoid ja ohutus, töökorraldus, koolitus ja kollektiivsed õigused ning samuti leppe rakendamine ja järelevalve. |
| --- | --- |

5.15

On vaja välja töötada tõhusamaid meetmeid, millega soodustada naiste ja meeste naasmist tööturule pärast lapse saamist või pärast töölt kõrvale jäämist ülalpeetavate isikute hooldamise tõttu, ilma et nad minetaksid oma kvalifikatsiooni ja väheneks nende töötasu. Selliste meetmetena võiks välja töötada paindlikke mudeleid täiendõppe pakkumiseks tööturult eemalviibimise ajal või töötamise jätkamiseks lühema tööajaga. Selles kontekstis on kohane juhtida tähelepanu sotsiaalpartnerite (ETUC, UNICE/UEAPME ja CEEP) sõlmitud Euroopa kaugtöö raamkokkuleppele, millega määratletakse sellised küsimused nagu kaugtöö mõiste ja rakendamisala, selle vabatahtlikkus, töötingimused, andmekaitse, eraelu puutumatus, varustus, tervishoid ja ohutus, töökorraldus, koolitus ja kollektiivsed õigused ning samuti leppe rakendamine ja järelevalve.

| 5.16 | Valitsusvälistel organisatsioonidel on oluline roll meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel Euroopas. Nad viivad läbi poliitiliste ideede ja kultuuriliste väärtushinnangute kampaaniaid ning ühiskondlikke algatusi, mis aitavad avardada paljude naiste võimalusi. Samuti osaleb arvukates valitsusvälistes organisatsioonides palju naisi, kes esindavad naiste erinevaid rühmi suhetes kohalike ja piirkondlike asutustega. Nende tegevust tuleb toetada. |
| --- | --- |

5.16

Valitsusvälistel organisatsioonidel on oluline roll meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel Euroopas. Nad viivad läbi poliitiliste ideede ja kultuuriliste väärtushinnangute kampaaniaid ning ühiskondlikke algatusi, mis aitavad avardada paljude naiste võimalusi. Samuti osaleb arvukates valitsusvälistes organisatsioonides palju naisi, kes esindavad naiste erinevaid rühmi suhetes kohalike ja piirkondlike asutustega. Nende tegevust tuleb toetada.

| 5.17 | Eriti raske on ettevõtlusega tegelemine ja võrdsetel tingimustel tööturule pääsemine sisserännanud või vähemuse hulka kuuluvatel naistel ning seepärast peavad uued tööhõivesuunised sisaldama konkreetseid asjaomaseid eesmärke. |
| --- | --- |

5.17

Eriti raske on ettevõtlusega tegelemine ja võrdsetel tingimustel tööturule pääsemine sisserännanud või vähemuse hulka kuuluvatel naistel ning seepärast peavad uued tööhõivesuunised sisaldama konkreetseid asjaomaseid eesmärke.

| 5.18 | Komitee on koostanud mitmeid arvamusi, milles kutsutakse üles töötama välja Euroopa Liidul ühist sisserändepoliitikat ning seadma Euroopa riiklike valitsuste prioriteetseks eesmärgiks võitlus diskrimineerimise vastu ja integratsioonipoliitika. See poliitika peab sisaldama ka soolist mõõdet, et sisserännanud naised või etniliste või kultuuriliste vähemuste hulka kuuluvad naised saaksid arendada ettevõtlust ja osaleda tööturul võrdsetel tingimustel. |
| --- | --- |

5.18

Komitee on koostanud mitmeid arvamusi, milles kutsutakse üles töötama välja Euroopa Liidul ühist sisserändepoliitikat ning seadma Euroopa riiklike valitsuste prioriteetseks eesmärgiks võitlus diskrimineerimise vastu ja integratsioonipoliitika. See poliitika peab sisaldama ka soolist mõõdet, et sisserännanud naised või etniliste või kultuuriliste vähemuste hulka kuuluvad naised saaksid arendada ettevõtlust ja osaleda tööturul võrdsetel tingimustel.

| 5.19 | Samuti on puuetega naistel eriti raske tööturule pääseda ja ettevõtlusega tegeleda. Komitee teeb ettepaneku, et uutes suunistes ja riiklikes reformikavades tuleb konkreetsete näitajate abil parandada nende naiste juurdepääsu tööturule. |
| --- | --- |

5.19

Samuti on puuetega naistel eriti raske tööturule pääseda ja ettevõtlusega tegeleda. Komitee teeb ettepaneku, et uutes suunistes ja riiklikes reformikavades tuleb konkreetsete näitajate abil parandada nende naiste juurdepääsu tööturule.

| 5.20 | Komitee soovitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arendaksid poliitikat, mis edendaks puuetega naiste võrdseid võimalusi, ning et sotsiaalpartnerid võtaksid kollektiivlepingute ja töötavade raames kasutusele võrdõiguslikkuse strateegiaid. |
| --- | --- |

5.20

Komitee soovitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arendaksid poliitikat, mis edendaks puuetega naiste võrdseid võimalusi, ning et sotsiaalpartnerid võtaksid kollektiivlepingute ja töötavade raames kasutusele võrdõiguslikkuse strateegiaid.

| 5.21 | Ühenduse algatuse EQUAL abil ja Lissaboni strateegia raames on Euroopa Sotsiaalfond töötanud välja väärtuslikke uudseid lähenemisviise, kuidas ergutada nende kõige enam diskrimineeritud naiste ettevõtlikkust ja tööalast konkurentsivõimet.Neid kogemusi saaks eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt edasiarendatuna kasutada Euroopa Sotsiaalfondi uueks programmitöö perioodiks 2007-2013 ette nähtud meetmete raames, et teha uusi algatusi edendamaks nende naiste juurdepääsu tööturule, kellele see valmistab eriti suuri raskusi. |
| --- | --- |

5.21

Ühenduse algatuse EQUAL abil ja Lissaboni strateegia raames on Euroopa Sotsiaalfond töötanud välja väärtuslikke uudseid lähenemisviise, kuidas ergutada nende kõige enam diskrimineeritud naiste ettevõtlikkust ja tööalast konkurentsivõimet.Neid kogemusi saaks eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt edasiarendatuna kasutada Euroopa Sotsiaalfondi uueks programmitöö perioodiks 2007-2013 ette nähtud meetmete raames, et teha uusi algatusi edendamaks nende naiste juurdepääsu tööturule, kellele see valmistab eriti suuri raskusi.

6.   Tööalane konkurentsivõime

| 6.1 | Alates Lissaboni strateegia käivitamisest on 8 miljonist ELis loodud töökohast naised täitnud 6 miljonit kohta. 2005. aastal oli naiste tööhõive määr 56,3 % (+1,1 %), samal ajal kui meeste tööhõive määr oli 71 % (+0,6 %). Üle 55aastaste naiste tööhõive määr on samuti suurenenud kiiremini kui meeste puhul, tõustes 33,7 %ni (16). |
| --- | --- |

6.1

Alates Lissaboni strateegia käivitamisest on 8 miljonist ELis loodud töökohast naised täitnud 6 miljonit kohta. 2005. aastal oli naiste tööhõive määr 56,3 % (+1,1 %), samal ajal kui meeste tööhõive määr oli 71 % (+0,6 %). Üle 55aastaste naiste tööhõive määr on samuti suurenenud kiiremini kui meeste puhul, tõustes 33,7 %ni (16).

| 6.2 | Töötus väheneb: 2005. aastal oli töötuse määr 8,8 %, seejuures naiste puhul 9,9 % ja meeste puhul 7,9 %. Kuigi tervikuna on naiste tööhõive määr Euroopas tõusnud, ei kasutata naiste panust siiski veel täielikult. Seda tõestavad naiste madalam tööhõive määr, kõrgem töötuse tase, töösuhete suurem ebakindlus, tugev segregatsioon ametikohtade ja valdkondade kaupa, ebavõrdsed töötasud ning nii naiste kui ka meeste raskused töö- ja pereelu ühitamisel. |
| --- | --- |

6.2

Töötus väheneb: 2005. aastal oli töötuse määr 8,8 %, seejuures naiste puhul 9,9 % ja meeste puhul 7,9 %. Kuigi tervikuna on naiste tööhõive määr Euroopas tõusnud, ei kasutata naiste panust siiski veel täielikult. Seda tõestavad naiste madalam tööhõive määr, kõrgem töötuse tase, töösuhete suurem ebakindlus, tugev segregatsioon ametikohtade ja valdkondade kaupa, ebavõrdsed töötasud ning nii naiste kui ka meeste raskused töö- ja pereelu ühitamisel.

| 6.3 | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kuigi naiste tööhõive määra eesmärk (60 % 2010. aastaks) on saavutatav (kuigi mitte kõigis riikides), ei tohi unustada, et see sisaldab ka osalise tööajaga, paindlikke ja ajutisi töökohti, kus suures osas töötavad naised, seejuures mitte alati vabatahtlikult, vaid tingituna perekonnaga seotud kohustuste ebavõrdsest jaotusest naiste ja meeste vahel. |
| --- | --- |

6.3

Komitee juhib tähelepanu sellele, et kuigi naiste tööhõive määra eesmärk (60 % 2010. aastaks) on saavutatav (kuigi mitte kõigis riikides), ei tohi unustada, et see sisaldab ka osalise tööajaga, paindlikke ja ajutisi töökohti, kus suures osas töötavad naised, seejuures mitte alati vabatahtlikult, vaid tingituna perekonnaga seotud kohustuste ebavõrdsest jaotusest naiste ja meeste vahel.

| 6.4 | Naiste ja meeste roll tööturul on endiselt väga erinev ning samuti valitseb endiselt tugev segregatsioon, seda eriti töösuhete liigi ning valdkondade ja ametikohtade osas, kus mehed ja naised töötavad. Need erinevused puudutavad nii töötavaid naisi kui ka neid naisi, kes püüavad tööturule pääseda. Seetõttu tuleb edendada uusi meetmeid vähendamaks põhjusi, mille tõttu tööturg ei ole naiste seisukohast tasakaalus. |
| --- | --- |

6.4

Naiste ja meeste roll tööturul on endiselt väga erinev ning samuti valitseb endiselt tugev segregatsioon, seda eriti töösuhete liigi ning valdkondade ja ametikohtade osas, kus mehed ja naised töötavad. Need erinevused puudutavad nii töötavaid naisi kui ka neid naisi, kes püüavad tööturule pääseda. Seetõttu tuleb edendada uusi meetmeid vähendamaks põhjusi, mille tõttu tööturg ei ole naiste seisukohast tasakaalus.

| 6.5 | Samuti on naistel raskem kui meestel leida oma haridusele vastavat tööd. Kuna nad peavad töö ühitama pereeluga, on juurdepääs tööturule ja tööturul püsimine naiste jaoks veelgi keerulisem ning neil on sellega endiselt palju suuremaid raskusi kui meestel. |
| --- | --- |

6.5

Samuti on naistel raskem kui meestel leida oma haridusele vastavat tööd. Kuna nad peavad töö ühitama pereeluga, on juurdepääs tööturule ja tööturul püsimine naiste jaoks veelgi keerulisem ning neil on sellega endiselt palju suuremaid raskusi kui meestel.

| 6.6 | Komitee peab väga positiivseks võrdõiguslikkuse kavasid, mida sotsiaalpartnerid on paljudes ettevõtetes vastu võtnud, et parandada naiste kaasamist, nende püsimist ettevõttes, koolitust ja ametialast karjääri ning et võidelda diskrimineerimisega. Selleks on võetud positiivseid meetmeid. Ametiasutused, eriti kohalikud ja piirkondlikud asutused, peavad võrdõiguslikkuse kavasid toetama. |
| --- | --- |

6.6

Komitee peab väga positiivseks võrdõiguslikkuse kavasid, mida sotsiaalpartnerid on paljudes ettevõtetes vastu võtnud, et parandada naiste kaasamist, nende püsimist ettevõttes, koolitust ja ametialast karjääri ning et võidelda diskrimineerimisega. Selleks on võetud positiivseid meetmeid. Ametiasutused, eriti kohalikud ja piirkondlikud asutused, peavad võrdõiguslikkuse kavasid toetama.

| 6.7 | Euroopa sotsiaaldialoogil, mille eest vastutavad sotsiaalpartnerid, on oluline roll Lissaboni strateegia soolise mõõtme arendamisel. EMSK toetab Euroopa sotsiaalpartnerite 2005. aastal vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegiat (17), mida viiakse ellu valdkondlikul ja riiklikul tasandil, ning rõhutab selle olulisust. |
| --- | --- |

6.7

Euroopa sotsiaaldialoogil, mille eest vastutavad sotsiaalpartnerid, on oluline roll Lissaboni strateegia soolise mõõtme arendamisel. EMSK toetab Euroopa sotsiaalpartnerite 2005. aastal vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse raamstrateegiat (17), mida viiakse ellu valdkondlikul ja riiklikul tasandil, ning rõhutab selle olulisust.

| 6.8 | Hiljuti sõlmitud Euroopa raamkokkulepe ahistamise ja vägivalla kohta töökohal (18) on üks näide headest tavadest, mida komitee soovib toetada. Samuti on mõned valdkondliku dialoogi komiteed hakanud soo küsimusele tähelepanu pöörama. Komitee soovitab komisjonil teha kõnealuste eesmärkide saavutamiseks aktiivsemat koostööd sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

6.8

Hiljuti sõlmitud Euroopa raamkokkulepe ahistamise ja vägivalla kohta töökohal (18) on üks näide headest tavadest, mida komitee soovib toetada. Samuti on mõned valdkondliku dialoogi komiteed hakanud soo küsimusele tähelepanu pöörama. Komitee soovitab komisjonil teha kõnealuste eesmärkide saavutamiseks aktiivsemat koostööd sotsiaalpartneritega.

| 6.9 | Riiklikke seadusi ja tavasid järgivad kollektiivläbirääkimised on üks Euroopa sotsiaalmudelile omaseid tunnuseid. Sotsiaalpartnerid peavad eri valdkondades läbirääkimisi ja sõlmivad kokkuleppeid, et muuta töö kindlamaks ja paindlikumaks, ajakohastades töötasusid ja töökorraldust ning kutsekoolituse ja -kvalifikatsioonide süsteeme. |
| --- | --- |

6.9

Riiklikke seadusi ja tavasid järgivad kollektiivläbirääkimised on üks Euroopa sotsiaalmudelile omaseid tunnuseid. Sotsiaalpartnerid peavad eri valdkondades läbirääkimisi ja sõlmivad kokkuleppeid, et muuta töö kindlamaks ja paindlikumaks, ajakohastades töötasusid ja töökorraldust ning kutsekoolituse ja -kvalifikatsioonide süsteeme.

| 6.10 | Ettevõttes ja sektoris peetavate kollektiivläbirääkimiste abil tuleb muuta praegust tasakaalust väljas olukorda, kus naised on jäetud teisejärgulisele kohale. Seetõttu on komitee arvamusel, et kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoog on peamised vahendid selleks, et võrdõiguslikkuse kavad Euroopa ettevõtetes laiemalt kasutusele võetaks. Euroopale, liikmesriikidele, ettevõtetele ja kogu ühiskonnale on vaja, et lõplikult kaotataks kultuurilistest ja sotsiaalsetest stereotüüpidest tingitud tööalane diskrimineerimine, mille tõttu kannatavad paljud naised. |
| --- | --- |

6.10

Ettevõttes ja sektoris peetavate kollektiivläbirääkimiste abil tuleb muuta praegust tasakaalust väljas olukorda, kus naised on jäetud teisejärgulisele kohale. Seetõttu on komitee arvamusel, et kollektiivläbirääkimised ja sotsiaaldialoog on peamised vahendid selleks, et võrdõiguslikkuse kavad Euroopa ettevõtetes laiemalt kasutusele võetaks. Euroopale, liikmesriikidele, ettevõtetele ja kogu ühiskonnale on vaja, et lõplikult kaotataks kultuurilistest ja sotsiaalsetest stereotüüpidest tingitud tööalane diskrimineerimine, mille tõttu kannatavad paljud naised.

| 6.11 | EÜ asutamislepingu artiklis 141 sätestatud meestele ja naistele võrdse tasu maksmise põhimõte tähendab, et võrdse või võrdväärse töö eest makstava tasu kõikide aspektide ja tingimuste osas tuleb kaotada igasugune diskrimineerimine soo alusel. Siiski teenivad naised töötunni eest keskmiselt 15 % vähem kui mehed (meeste ja naiste keskmise brutotunnitasu suhteline erinevus) (19). Selline diskrimineerimine töötasu osas ilmneb kõigis valdkondades ja eriti kõrgemate ametikohtade puhul. |
| --- | --- |

6.11

EÜ asutamislepingu artiklis 141 sätestatud meestele ja naistele võrdse tasu maksmise põhimõte tähendab, et võrdse või võrdväärse töö eest makstava tasu kõikide aspektide ja tingimuste osas tuleb kaotada igasugune diskrimineerimine soo alusel. Siiski teenivad naised töötunni eest keskmiselt 15 % vähem kui mehed (meeste ja naiste keskmise brutotunnitasu suhteline erinevus) (19). Selline diskrimineerimine töötasu osas ilmneb kõigis valdkondades ja eriti kõrgemate ametikohtade puhul.

| 6.12 | Komitee on arvamusel, et naiste ja meeste võrdse töötasu küsimust, mida juba käsitletakse ühenduse komplekssetes suunistes, tuleks tugevdada täpsetel näitajatel põhineva hindamise kaudu. |
| --- | --- |

6.12

Komitee on arvamusel, et naiste ja meeste võrdse töötasu küsimust, mida juba käsitletakse ühenduse komplekssetes suunistes, tuleks tugevdada täpsetel näitajatel põhineva hindamise kaudu.

| 6.13 | Selleks et kaotada diskrimineerimine töötasu osas, on vaja sotsiaalpartnerite aktiivset koostööd eri valdkondades. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006-2010 käsitlevas arvamuses soovitati: „kõikide liikmesriikide valitsustel, riiklikel võrdõiguslikkuse organitel ja sotsiaalpartneritel on selge kohustus tagada, et nende sätestatud palgasüsteemid ei põhjustaks naiste ja meeste vahelist diskrimineerimist” (20). |
| --- | --- |

6.13

Selleks et kaotada diskrimineerimine töötasu osas, on vaja sotsiaalpartnerite aktiivset koostööd eri valdkondades. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006-2010 käsitlevas arvamuses soovitati: „kõikide liikmesriikide valitsustel, riiklikel võrdõiguslikkuse organitel ja sotsiaalpartneritel on selge kohustus tagada, et nende sätestatud palgasüsteemid ei põhjustaks naiste ja meeste vahelist diskrimineerimist” (20).

| 6.14 | Riiklikud tööhõiveasutused on hästitoimiva tööturu seisukohalt väga olulised ja nad peavad edendama aktiivseid meetmeid, et parandada kutsekoolitus- ja nõustamisprogrammide abil töötute naiste juurdepääsu tööhõivele. Olemasolevate õigusaktide kohaseks rakendamiseks teeb komitee ettepaneku, et riiklikud tööhõiveasutused ja eraagentuurid töötaksid välja käitumisjuhised tagamaks, et tööpakkumised ja töötajate valimise menetlused ei oleks naisi diskrimineerivad. |
| --- | --- |

6.14

Riiklikud tööhõiveasutused on hästitoimiva tööturu seisukohalt väga olulised ja nad peavad edendama aktiivseid meetmeid, et parandada kutsekoolitus- ja nõustamisprogrammide abil töötute naiste juurdepääsu tööhõivele. Olemasolevate õigusaktide kohaseks rakendamiseks teeb komitee ettepaneku, et riiklikud tööhõiveasutused ja eraagentuurid töötaksid välja käitumisjuhised tagamaks, et tööpakkumised ja töötajate valimise menetlused ei oleks naisi diskrimineerivad.

| 6.15 | Mida läbipaistvam on tööturg, seda paremini on tagatud meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Näiteks avalikus sektoris on naiste osakaal suurem, muu hulgas seetõttu, et töötajate valikul hinnatakse töötaja pädevust ning nii õnnestub paremini vältida soolistel stereotüüpidel põhinevaid diskrimineerivaid eelarvamusi. |
| --- | --- |

6.15

Mida läbipaistvam on tööturg, seda paremini on tagatud meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Näiteks avalikus sektoris on naiste osakaal suurem, muu hulgas seetõttu, et töötajate valikul hinnatakse töötaja pädevust ning nii õnnestub paremini vältida soolistel stereotüüpidel põhinevaid diskrimineerivaid eelarvamusi.

| 6.16 | Sageli kahjustavad pensioni arvutamise süsteemid naiste huve, sest need lähtuvad tööalasest teenistuskäigust. Paljudel naistel, kes töötavad osalise tööajaga, kelle teenistuskäigus on katkestusi või kelle töösuhted on ebakindlad, on suuri raskusi pensioni saamisega või on nende pension väga väike. Komitee teeb komisjonile ja liikmesriikidele ettepaneku võtta pensionisüsteeme avatud kooskõlastusmeetodi abil reformides arvesse neid asjaolusid, mis kahjustavad naiste võrdseid õigusi tööturul, ja otsida õiglasemaid lahendusi. |
| --- | --- |

6.16

Sageli kahjustavad pensioni arvutamise süsteemid naiste huve, sest need lähtuvad tööalasest teenistuskäigust. Paljudel naistel, kes töötavad osalise tööajaga, kelle teenistuskäigus on katkestusi või kelle töösuhted on ebakindlad, on suuri raskusi pensioni saamisega või on nende pension väga väike. Komitee teeb komisjonile ja liikmesriikidele ettepaneku võtta pensionisüsteeme avatud kooskõlastusmeetodi abil reformides arvesse neid asjaolusid, mis kahjustavad naiste võrdseid õigusi tööturul, ja otsida õiglasemaid lahendusi.

| 6.17 | Meeste ja naiste ametialase tegevuse jätkusuutlikkuse tagamiseks on väga oluline täiendõpe. Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud asutused töötaksid koostöös sotsiaalpartneritega tööhõive ja võrdsete võimaluste poliitika raames välja täiendõppe programme, mis on suunatud naisettevõtjatele ja -töötajatele. |
| --- | --- |

6.17

Meeste ja naiste ametialase tegevuse jätkusuutlikkuse tagamiseks on väga oluline täiendõpe. Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud asutused töötaksid koostöös sotsiaalpartneritega tööhõive ja võrdsete võimaluste poliitika raames välja täiendõppe programme, mis on suunatud naisettevõtjatele ja -töötajatele.

| 6.18 | Komitee rõhutab, et naisi ühiskonnas ja tööturul piiravate takistuste kaotamisel on väga oluline sotsiaalpartnerite aktiivsus. Ametiühingu- ja ettevõtjate organisatsioonidega liitub palju naisi, kes edendavad neis otsustavalt aktiivset võrdõiguslikkuse poliitikat ja kavasid, kuid neid naisi on endiselt vähe ning juhtivale tasemele jõudmiseks peavad nad ületama suuri takistusi. |
| --- | --- |

6.18

Komitee rõhutab, et naisi ühiskonnas ja tööturul piiravate takistuste kaotamisel on väga oluline sotsiaalpartnerite aktiivsus. Ametiühingu- ja ettevõtjate organisatsioonidega liitub palju naisi, kes edendavad neis otsustavalt aktiivset võrdõiguslikkuse poliitikat ja kavasid, kuid neid naisi on endiselt vähe ning juhtivale tasemele jõudmiseks peavad nad ületama suuri takistusi.

7.   Ettevõtlikkus

| 7.1 | Naisettevõtjate osakaal on endiselt väike: nad moodustavad ELi ettevõtjatest umbes 30 % ja füüsilisest isikust ettevõtjatest 37 % (21). |
| --- | --- |

7.1

Naisettevõtjate osakaal on endiselt väike: nad moodustavad ELi ettevõtjatest umbes 30 % ja füüsilisest isikust ettevõtjatest 37 % (21).

| 7.2 | Samuti on naistel ettevõtte asutamine keerulisem, sest neid takistavad stereotüübid, kultuurilised ja ühiskondlikud barjäärid, hariduse ja koolituse lähenemisviis ning suuremad raskused oma äriprojektile rahastamisvahendite leidmisel. Ei ole tõendeid selle kohta, et kui ettevõte õnnestub siiski luua, oleksid naised selle ülesehitamisel vähem edukad kui mehed. |
| --- | --- |

7.2

Samuti on naistel ettevõtte asutamine keerulisem, sest neid takistavad stereotüübid, kultuurilised ja ühiskondlikud barjäärid, hariduse ja koolituse lähenemisviis ning suuremad raskused oma äriprojektile rahastamisvahendite leidmisel. Ei ole tõendeid selle kohta, et kui ettevõte õnnestub siiski luua, oleksid naised selle ülesehitamisel vähem edukad kui mehed.

| 7.3 | EMSK teeb kõigile poliitilistele ja ühiskonnaelus osalejatele ettepaneku teha enam selleks, et edendada Euroopa naiste ettevõtlikkust ja kaotada ühiskonnast iganenud sotsiaalsed stereotüübid, mille järgi ärimaailm on meeste maailm, mille töögraafik ei sobi kokku perekonnaeluga jms. Sellised sotsiaalsed stereotüübid valmistavad suuri kultuurilisi ja sotsiaalseid raskusi naistele, kes töötatavad füüsilisest isikust ettevõtjana või asutavad ettevõtte. |
| --- | --- |

7.3

EMSK teeb kõigile poliitilistele ja ühiskonnaelus osalejatele ettepaneku teha enam selleks, et edendada Euroopa naiste ettevõtlikkust ja kaotada ühiskonnast iganenud sotsiaalsed stereotüübid, mille järgi ärimaailm on meeste maailm, mille töögraafik ei sobi kokku perekonnaeluga jms. Sellised sotsiaalsed stereotüübid valmistavad suuri kultuurilisi ja sotsiaalseid raskusi naistele, kes töötatavad füüsilisest isikust ettevõtjana või asutavad ettevõtte.

| 7.4 | Euroopa ettevõtluse tegevuskavas (22) pakutakse välja mitmeid meetmeid ettevõtlikkuse edendamiseks, mida peavad võtma EL ja kõigi liikmesriikide poliitilised juhid. Muude küsimuste hulgas rõhutatakse tegevuskavas vajadust toetada sihipäraselt naisi. Euroopa väikeettevõtete harta (23) peaeesmärkide ja -meetmete täitmist käsitlevates eduaruannetes kõnealust küsimust siiski ei puudutata. Komitee leiab, et aastaaruanded peaksid sisaldama konkreetseid andmeid Euroopa tasandil ja liikmesriikides naisettevõtjate toetamisel tehtud edusammude kohta, et soodustada heade tavade ja teadmiste vahetamist. |
| --- | --- |

7.4

Euroopa ettevõtluse tegevuskavas (22) pakutakse välja mitmeid meetmeid ettevõtlikkuse edendamiseks, mida peavad võtma EL ja kõigi liikmesriikide poliitilised juhid. Muude küsimuste hulgas rõhutatakse tegevuskavas vajadust toetada sihipäraselt naisi. Euroopa väikeettevõtete harta (23) peaeesmärkide ja -meetmete täitmist käsitlevates eduaruannetes kõnealust küsimust siiski ei puudutata. Komitee leiab, et aastaaruanded peaksid sisaldama konkreetseid andmeid Euroopa tasandil ja liikmesriikides naisettevõtjate toetamisel tehtud edusammude kohta, et soodustada heade tavade ja teadmiste vahetamist.

| 7.5 | Tuleb arendada Euroopa naiste ja meeste ettevõtlikkust (24). 2006. aastal võttis komitee vastu komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu” käsitleva arvamuse (25). Arvamuses juhiti tähelepanu naisettevõtjate olulisusele, tõsteti esile naiste ettevõtlikkust ning rõhutati, et ettevõtlik vaim on majanduskasvu, tööhõive ja isikliku eneseteostuse seisukohast väga oluline tegur Arvamuses märgiti, et ettevõtliku meelelaadi kujundamine on pidev õppeprotsess ja tuleks seetõttu sisse viia õppeprogrammidesse. |
| --- | --- |

7.5

Tuleb arendada Euroopa naiste ja meeste ettevõtlikkust (24). 2006. aastal võttis komitee vastu komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu” käsitleva arvamuse (25). Arvamuses juhiti tähelepanu naisettevõtjate olulisusele, tõsteti esile naiste ettevõtlikkust ning rõhutati, et ettevõtlik vaim on majanduskasvu, tööhõive ja isikliku eneseteostuse seisukohast väga oluline tegur Arvamuses märgiti, et ettevõtliku meelelaadi kujundamine on pidev õppeprotsess ja tuleks seetõttu sisse viia õppeprogrammidesse.

| 7.6 | Komitee soovitab kesk- ja kõrgema astme riiklikesse ja piirkondlikesse õppekavadesse viia sisse ettevõtlusharidus (ärijuhtimise meetodid, infotehnoloogilised vahendid jms), seda eriti naisõpilaste hulgas, ning võtta meetmeid naiste ettevõtlikkuse arendamiseks. |
| --- | --- |

7.6

Komitee soovitab kesk- ja kõrgema astme riiklikesse ja piirkondlikesse õppekavadesse viia sisse ettevõtlusharidus (ärijuhtimise meetodid, infotehnoloogilised vahendid jms), seda eriti naisõpilaste hulgas, ning võtta meetmeid naiste ettevõtlikkuse arendamiseks.

| 7.7 | Eesmärk on anda naistele ärimaailmale juurdepääsuks meestega võrdsed võimalused, kaotades igasuguse diskrimineerimise. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad naistel aitama kasutada oma ettevõtlusega tegelemise õigust, mis on oluline võrdõiguslikkuse ning samuti majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast. |
| --- | --- |

7.7

Eesmärk on anda naistele ärimaailmale juurdepääsuks meestega võrdsed võimalused, kaotades igasuguse diskrimineerimise. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad naistel aitama kasutada oma ettevõtlusega tegelemise õigust, mis on oluline võrdõiguslikkuse ning samuti majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast.

| 7.8 | On vaja luua toetusmeetmeid selleks, et naisettevõtjad saaksid kasutada vajalikke finants- ja laenuteenuseid. Pangad peaksid naisettevõtjatele pakkuma spetsiaalseid mikrolaenuprogramme. Finantsasutused peavad vältima naisettevõtjate diskrimineerimist, sest praegu on neil meestest raskem saada äritegevuse arendamiseks vajalikke vahendeid, ettevõtet laiendada, arendada uuendusprogramme ning koolitus- ja teadustegevust. |
| --- | --- |

7.8

On vaja luua toetusmeetmeid selleks, et naisettevõtjad saaksid kasutada vajalikke finants- ja laenuteenuseid. Pangad peaksid naisettevõtjatele pakkuma spetsiaalseid mikrolaenuprogramme. Finantsasutused peavad vältima naisettevõtjate diskrimineerimist, sest praegu on neil meestest raskem saada äritegevuse arendamiseks vajalikke vahendeid, ettevõtet laiendada, arendada uuendusprogramme ning koolitus- ja teadustegevust.

| 7.9 | Tuleb laiemalt levitada teavet struktuurifondide pakutavate rahastamisvõimaluste kohta, et uurida uuenduslikke lahendusi, nagu paindlike finantsinstrumentide loomine, kus toetused on kombineeritud mikrolaenude ja tagatistega. |
| --- | --- |

7.9

Tuleb laiemalt levitada teavet struktuurifondide pakutavate rahastamisvõimaluste kohta, et uurida uuenduslikke lahendusi, nagu paindlike finantsinstrumentide loomine, kus toetused on kombineeritud mikrolaenude ja tagatistega.

| 7.10 | Ettevõtlikkuse edendamisele suunatud ühenduse fondid, mida tugevdatakse ja juhitakse riiklikul ja piirkondlikul valitsustasandil, peavad olema läbipaistvad ning soodustama seda, et naiste juhitavatel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oleks hõlpsam neid kasutada. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad koostöös tööandjate organisatsioonidega pakkuma naisettevõtjatele töövahendeid, finantsabi ja nõustamisteenuseid, seda eelkõige nende äriprojekti algetapis. |
| --- | --- |

7.10

Ettevõtlikkuse edendamisele suunatud ühenduse fondid, mida tugevdatakse ja juhitakse riiklikul ja piirkondlikul valitsustasandil, peavad olema läbipaistvad ning soodustama seda, et naiste juhitavatel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oleks hõlpsam neid kasutada. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad koostöös tööandjate organisatsioonidega pakkuma naisettevõtjatele töövahendeid, finantsabi ja nõustamisteenuseid, seda eelkõige nende äriprojekti algetapis.

| 7.11 | Hea tava ühe näitena soovib komitee esile tõsta Prantsusmaa tagatisfondi ettevõtete asutamiseks, omandamiseks või arendamiseks naiste poolt (Fonds de Garantie pour la Création, la Reprise ou le Développement d'Entreprise à l'Initiative des Femmes), mis pakub naistele juurdepääsu rahastamisvahenditele, kui nad soovivad ettevõtet asutada, omandada või arendada. Fond loodi selleks, et aidata naistel ületada raskusi, mis takistavad neil pangalaenu saamist. Fondi hallatakse eraorganisatsiooni Institut de Développement de l'Economie Sociale kaudu ja seda rahastavad mitmed erinevad asutused, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond. |
| --- | --- |

7.11

Hea tava ühe näitena soovib komitee esile tõsta Prantsusmaa tagatisfondi ettevõtete asutamiseks, omandamiseks või arendamiseks naiste poolt (Fonds de Garantie pour la Création, la Reprise ou le Développement d'Entreprise à l'Initiative des Femmes), mis pakub naistele juurdepääsu rahastamisvahenditele, kui nad soovivad ettevõtet asutada, omandada või arendada. Fond loodi selleks, et aidata naistel ületada raskusi, mis takistavad neil pangalaenu saamist. Fondi hallatakse eraorganisatsiooni Institut de Développement de l'Economie Sociale kaudu ja seda rahastavad mitmed erinevad asutused, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond.

| 7.12 | Liikmesriigid peavad väikesi ettevõtteid enam toetama, sest enamik naisettevõtjaid peab maksupoliitikat üheks suurimaks takistuseks ettevõtte arendamisel asjaomaste õigusaktide järjekindlusetuse tõttu. |
| --- | --- |

7.12

Liikmesriigid peavad väikesi ettevõtteid enam toetama, sest enamik naisettevõtjaid peab maksupoliitikat üheks suurimaks takistuseks ettevõtte arendamisel asjaomaste õigusaktide järjekindlusetuse tõttu.

| 7.13 | Inimesed, kellel on oma ettevõte, on üldiselt rohkem oma aja peremehed ja seetõttu hakkab üha enam naisi ja mehi ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks. Siiski on praktikas naisettevõtjatel raskem töö- ja pereelu ühitada kui meestel. |
| --- | --- |

7.13

Inimesed, kellel on oma ettevõte, on üldiselt rohkem oma aja peremehed ja seetõttu hakkab üha enam naisi ja mehi ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks. Siiski on praktikas naisettevõtjatel raskem töö- ja pereelu ühitada kui meestel.

| 7.14 | Kogu Euroopas võib leida arvukalt heade tavade näiteid, millega edendatakse ettevõtjate organisatsioonide eri tasanditel naiste rolli, ning samuti on asutatud naisettevõtjate ühendusi. Ka kaubandus- ja tööstuskoda (26) viivad ellu mitmeid positiivseid algatusi, mida komitee toetab. |
| --- | --- |

7.14

Kogu Euroopas võib leida arvukalt heade tavade näiteid, millega edendatakse ettevõtjate organisatsioonide eri tasanditel naiste rolli, ning samuti on asutatud naisettevõtjate ühendusi. Ka kaubandus- ja tööstuskoda (26) viivad ellu mitmeid positiivseid algatusi, mida komitee toetab.

| 7.15 | Komitee toetab Euroopa naiste ettevõtlikkuse edendamise võrgustiku tööd, mille peaeesmärk on suurendada naisettevõtjate nähtavust, luues positiivse keskkonna selliste vahendite abil nagu teabevahetus rahastamisvõimaluste kohta, koolitus, võrgustikud, nõustamine, uuringud ja statistika. |
| --- | --- |

7.15

Komitee toetab Euroopa naiste ettevõtlikkuse edendamise võrgustiku tööd, mille peaeesmärk on suurendada naisettevõtjate nähtavust, luues positiivse keskkonna selliste vahendite abil nagu teabevahetus rahastamisvõimaluste kohta, koolitus, võrgustikud, nõustamine, uuringud ja statistika.

| 7.16 | Sageli kasutavad naised oma äriideede teostamiseks sotsiaalmajandusettevõtteid (ühistud, vastastikused ühingud, liidud, sihtasutused), mille olemuse tõttu on neil seal lihtsam oma tööalaseid eesmärke saavutada kui teist liiki ettevõtetes. |
| --- | --- |

7.16

Sageli kasutavad naised oma äriideede teostamiseks sotsiaalmajandusettevõtteid (ühistud, vastastikused ühingud, liidud, sihtasutused), mille olemuse tõttu on neil seal lihtsam oma tööalaseid eesmärke saavutada kui teist liiki ettevõtetes.

| 7.17 | Vastavalt oma sotsiaalsele eesmärgile edendavad sotsiaalmajandusettevõtted märkimisväärselt naiste integratsiooni tööturule, mistõttu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid neid toetama, et sellele ühiskondlikult olulisele tegevusele kaasa aidata. |
| --- | --- |

7.17

Vastavalt oma sotsiaalsele eesmärgile edendavad sotsiaalmajandusettevõtted märkimisväärselt naiste integratsiooni tööturule, mistõttu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid neid toetama, et sellele ühiskondlikult olulisele tegevusele kaasa aidata.

| 7.18 | Enamik kaasettevõtjast abikaasasid on naised, kes töötavad sageli osalise tööajaga. Emapuhkuse, lasteaedade ning samuti abikaasa surma või lahutusega seotud probleemid on väga spetsiifilised ja erinevad meeste probleemidest. Paljudes liikmesriikides ei ole kaasettevõtjast abikaasadel asjakohast õiguslikku staatust. |
| --- | --- |

7.18

Enamik kaasettevõtjast abikaasasid on naised, kes töötavad sageli osalise tööajaga. Emapuhkuse, lasteaedade ning samuti abikaasa surma või lahutusega seotud probleemid on väga spetsiifilised ja erinevad meeste probleemidest. Paljudes liikmesriikides ei ole kaasettevõtjast abikaasadel asjakohast õiguslikku staatust.

| 7.19 | Samuti on oluline sotsiaalkindlustussüsteemides esinev ebavõrdsus. Tuleb võtta spetsiaalseid meetmeid sotsiaalkaitse ja koolituse valdkonnas ning naiste toetamiseks ettevõtete asutamisel. Mõnes riigis on naisettevõtjate ja kaasettevõtjast abikaasade sotsiaalkaitse valdkonnas naisettevõtjatele kehtestatud mitmesugused eristaatused, nagu kaastöötajast abikaasa, palgatöötajast abikaasa ja partnerist abikaasa. Komitee teeb komisjonile ettepaneku edendada selleteemalist arutelu, et parandada naisettevõtjate sotsiaalkaitset. |
| --- | --- |

7.19

Samuti on oluline sotsiaalkindlustussüsteemides esinev ebavõrdsus. Tuleb võtta spetsiaalseid meetmeid sotsiaalkaitse ja koolituse valdkonnas ning naiste toetamiseks ettevõtete asutamisel. Mõnes riigis on naisettevõtjate ja kaasettevõtjast abikaasade sotsiaalkaitse valdkonnas naisettevõtjatele kehtestatud mitmesugused eristaatused, nagu kaastöötajast abikaasa, palgatöötajast abikaasa ja partnerist abikaasa. Komitee teeb komisjonile ettepaneku edendada selleteemalist arutelu, et parandada naisettevõtjate sotsiaalkaitset.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EMSK 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010”. Raportöör: pr Attard (ELT C 318, 23.12.2006).

1

EMSK 14. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aasta” Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole „(2007) kohta”. Raportöör: pr Herczog (ELT C 65, 17.3.2006).

EMSK 29. septembri 2005. aasta arvamus teemal „Naiste vaesus Euroopas”. Raportöör: pr King (ELT C 24, 31.1.2006).

EMSK 28. septembri 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut”. Raportöör: pr Štechovį (ELT C 24, 31.1.2006).

EMSK 2. juuni 2004. aasta arvamus teemal: „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, millega kehtestati juhised tööjõuturuga seotud kõikide diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vormide vastu võitlemise riikidevahelise koostöö uute vormide edendamiseks loodud ühenduse algatusprogrammi EQUAL teiseks vooruks — „Heade ideede vaba liikumine””. Raportöör: pr Sharma (ELT C 241, 28.9.2004).

EMSK 15. detsembri 2004. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes.” Raportöör: pr Sharma (ELT C 157, 28.6.2005).

EMSK 10. detsembri 2003. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm, et toetada Euroopa tasandil meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tegutsevaid organisatsioone”. Raportöör: pr Wahrolin (ELT C 80, 30.3.2004).

EMSK 14. veebruari 2006. aasta arvamus teemal „Naiste esindatus Euroopa Liidu majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade otsuseid tegevates organites”. Raportöör: hr Etty (ELT C 88, 11.4.2006).

EMSK 3. juuni 2004. aasta arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, mille eesmärk on meeste ja naiste võrdne kohtlemine kaupade ja teenustega varustamise ning nende kättesaadavuse osas”. Raportöör: pr Carroll (ELT C 241, 28.9.2004).

(2)  Vt Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta järeldused ning tehtud tööd, eelkõige ELi majandus- ja sotsiaalnõukogude ja EMSK presidentide ja peasekretäride 25. novembril 2005. aastal Pariisis vastu võetud deklaratsioon

2

http://eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_fr.asp.

(3)  „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel — Lissaboni strateegia uus algus” KOM(2005) 24 lõplik.

3

(4)  „Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised (2005-2008)” KOM(2005) 141 lõplik.

4

(5)  EMSK 31. mai 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 128”. Raportöör: hr Malosse (ELT C 286, 17.11.2005).

5

(6)  KOM(2006) 30 lõplik.

6

(7)  Töö-, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse nõukogu (EPSCO) 22. veebruaril 2007 vastu võetud ühine tööhõivearuanne 2006-2007, mis edastati 8.–9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogule.

7

(8)  Eesistujariigi järeldused, 7775/1/06/ REV 1.

8

(9)  KOM(2006) 92 lõplik.

9

(10)  EMSK 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010”. Raportöör: pr Attard (ELT C 318, 23.12.2006).

10

(11)  EMSK 28. septembri 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut”. Raportöör: pr Stechovį (ELT C 24, 31.1.2006).

11

(12)  Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta (2006/2132(INI)).

12

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0063+0+DOC+XML+V0//ET.

(13)  Vt punkt 2.3.3.1.3, EMSK 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010”. Raportöör: pr Attard (ELT C 318, 23.12.2006).

13

(14)  KOM(2007) 49 lõplik.

14

(15)  EMSK 11. juuli 2007. aasta arvamus teemal „Sotsiaalpartnerite roll töö-, pere- ja eraelu ühitamisel”. Raportöör: hr Clever.

15

(16)  Tööhõivet käsitlev ühisaruanne 2006-2007.

16

http://register.consilium.europa.eu/pdf/et/07/st06/st06706.et07.pdf.

(17)  http://ec.europa.eu/employment_social/news/2005/mar/gender_equality_en.pdf.

17

(18)  http://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/news/news_en.cfm?id=226.

18

(19)  KOM(2007) 49 lõplik.

19

(20)  Vt punkt 1.2, EMSK 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010”. Raportöör: pr Attard (ELT C 318, 23.12.2006).

20

(21)  Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010. KOM(2006) 92 lõplik, 1. märts 2006.

21

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/et/com/2006/com2006_0092et01.pdf.

(22)  Tegevuskava: Euroopa ettevõtluse programm.

22

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/es/com/2004/com2004_0070es01.pdf.

(23)  http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/index_en.htm.

23

(24)  EMSK koostab praegu arvamust teemal „Ettevõtlik meelelaad ja Lissaboni tegevuskava”.

24

(25)  EMSK 16. juuli 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu”. Raportöör: hr Jerneck (ELT C 309, 16.12.2006).

25

(26)  Vt http://www.eurochambres.eu/women_onboard/index.htm.

26

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/123 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/123

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tervishoid ja ränne”

(2007/C 256/22)

Tulevane eesistujariik Portugal palus oma 14. veebruari 2007. aasta kirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistava arvamuse: „Tervishoid ja ränne”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 18. juunil 2007. Raportöör oli Sukhdev SHARMA, kaasraportöör oli Ágnes CSER.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli 2007 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 109, vastu hääletas 3, erapooletuid ei olnud.

1.   Järeldused

Arvamus käsitleb tervise ja rände vahelisi seoseid ning ei ole iseenesest rändeteemaline arutelu. Ränne on ELi majanduse jaoks oluline. Tegemist on pideva protsessiga, mis hõlmab märkimisväärset ja üha suuremat osa ELi ja kogu maailma elanikkonnast.

On tähtis, et ELi ja liikmesriikide õigusaktidega tagataks sisserändajatele ja nende perekondadele kõrgetasemeline tervisekaitse. See tähendab tegutsemist paljudes poliitikavaldkondades, k.a tööhõive, tervishoid ja tööohutus, haridus, sotsiaalne kaitse, samuti tervise edendamine ja tervishoid.

Arvamuses käsitletakse mitmeid tervishoiuküsimusi, millega sisserändajad kokku puutuvad, ning nende tagajärgi rahvatervisele, mis vajavad liikmesriikide ja ELi sekkumist.

1.1   Soovitused

Humaanse (1) ja õiglase (2) globaliseerumise aluseks peavad olema ühised väärtused ja inimõiguste austamine, samuti kõigi elanikkonnarühmade, eriti kõige haavatavamate rühmade tervisekaitse ja toiduohutuse kõrge taseme tagamine, kultuuriline ja keeleline mitmekesisus ning teadmiste levitamine kõigi seas.

Seoses üldiste inimõigustega teeb EMSK järgmised soovitused.

| 1.1.1 | Tuleks luua teabe- ja kohtumiskeskusi, mis aitaksid sisserändajatel saada teavet tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenuste kohta. Keskustes töötaksid ja annaksid teavet sama sisserändajate vähemusrühma liikmed, samuti toimiksid need kontaktkeskustena ametivõimude ja nii vastuvõtja- kui päritoluriikide valitsusväliste organisatsioonide vahelises koostöös. |
| --- | --- |

1.1.1

Tuleks luua teabe- ja kohtumiskeskusi, mis aitaksid sisserändajatel saada teavet tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenuste kohta. Keskustes töötaksid ja annaksid teavet sama sisserändajate vähemusrühma liikmed, samuti toimiksid need kontaktkeskustena ametivõimude ja nii vastuvõtja- kui päritoluriikide valitsusväliste organisatsioonide vahelises koostöös.

| 1.1.2 | Liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid sisserändajate tervise ja tervishoiu seire valdkonnas, samuti kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi probleemide ja saadava kasu hindamisel tihendama koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

1.1.2

Liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid sisserändajate tervise ja tervishoiu seire valdkonnas, samuti kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi probleemide ja saadava kasu hindamisel tihendama koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| 1.1.3 | Haridussüsteemi tuleb lisada rahvatervist käsitlevad programmid, mis võtavad arvesse ka vähemuskultuuride esindajaid. |
| --- | --- |

1.1.3

Haridussüsteemi tuleb lisada rahvatervist käsitlevad programmid, mis võtavad arvesse ka vähemuskultuuride esindajaid.

| 1.1.4 | Tuleb luua spetsiaalne hüvitusfond ning programmid koolituste, ümberasumise ja koostöö korraldamiseks vastuvõtja- ning päritoluriigi vahel. |
| --- | --- |

1.1.4

Tuleb luua spetsiaalne hüvitusfond ning programmid koolituste, ümberasumise ja koostöö korraldamiseks vastuvõtja- ning päritoluriigi vahel.

| 1.1.5 | Vastavalt põhiõiguste hartale, millega garanteeritakse ennetava tervishoiu ja arstiabi kättesaadavus, peaks raviteenuste ja ennetava tervishoiu kättesaadavus kui inimõigus olema tagatud kõigile ELis elavatele inimestele, vaatamata nende staatusele. |
| --- | --- |

1.1.5

Vastavalt põhiõiguste hartale, millega garanteeritakse ennetava tervishoiu ja arstiabi kättesaadavus, peaks raviteenuste ja ennetava tervishoiu kättesaadavus kui inimõigus olema tagatud kõigile ELis elavatele inimestele, vaatamata nende staatusele.

| 1.1.6 | Tagamaks, et mis tahes teavet isiku sisserändamise kohta ei saaks avalikustada kolmandatele osapooltele, ning seega vältimaks, et sisserändajatele, eriti mitteametlikele sisserändajatele, tehakse meditsiinilise abi ja ravi saamisel takistusi, tuleks kehtestada patsientide ja raviasutuste vahelise konfidentsiaalsuse sätted. |
| --- | --- |

1.1.6

Tagamaks, et mis tahes teavet isiku sisserändamise kohta ei saaks avalikustada kolmandatele osapooltele, ning seega vältimaks, et sisserändajatele, eriti mitteametlikele sisserändajatele, tehakse meditsiinilise abi ja ravi saamisel takistusi, tuleks kehtestada patsientide ja raviasutuste vahelise konfidentsiaalsuse sätted.

| 1.1.7 | Liikmesriigid ja EL peaksid tegema koostööd, et parandada andmete kogumist ning rände ja tervise alaseid teadusuuringuid kogu ELis. |
| --- | --- |

1.1.7

Liikmesriigid ja EL peaksid tegema koostööd, et parandada andmete kogumist ning rände ja tervise alaseid teadusuuringuid kogu ELis.

| 1.1.8 | Tervishoid peaks olema sisserändeküsimuses olulise tähtsusega mõõde. |
| --- | --- |

1.1.8

Tervishoid peaks olema sisserändeküsimuses olulise tähtsusega mõõde.

| 1.1.9 | Tervishoiualased mõjuhinnangud peaksid analüüsima võimalikke tagajärgi tervishoiupoliitikale ja muule poliitikale, mis puudutab sisserändajate tervist. |
| --- | --- |

1.1.9

Tervishoiualased mõjuhinnangud peaksid analüüsima võimalikke tagajärgi tervishoiupoliitikale ja muule poliitikale, mis puudutab sisserändajate tervist.

| 1.1.10 | Liikmesriigid, kus on troopilistele haigustele spetsialiseerunud tervishoiuteenuste traditsioon, peavad jagama oma teadmisi kõigile ELi elanikele ja tagama edaspidigi kõrgetasemelise uurimistegevuse troopiliste haiguste, eriti malaaria ravimiseks. |
| --- | --- |

1.1.10

Liikmesriigid, kus on troopilistele haigustele spetsialiseerunud tervishoiuteenuste traditsioon, peavad jagama oma teadmisi kõigile ELi elanikele ja tagama edaspidigi kõrgetasemelise uurimistegevuse troopiliste haiguste, eriti malaaria ravimiseks.

| 1.1.11 | Vaja on paremaid mehhanisme kõigi sisserändajatekategooriate tervishoiualaste vajaduste hindamiseks ja rahuldamiseks võimalikult kiiresti pärast nende saabumist. Tarvis on ELi ja liikmesriikide tõhustatud koostööd, et pakkuda viivitamatut abi äsja saabunud sisserändajatele, kellel on kiireloomulised meditsiinilised vajadused, eelkõige tõlketeenuse tagamise teel. |
| --- | --- |

1.1.11

Vaja on paremaid mehhanisme kõigi sisserändajatekategooriate tervishoiualaste vajaduste hindamiseks ja rahuldamiseks võimalikult kiiresti pärast nende saabumist. Tarvis on ELi ja liikmesriikide tõhustatud koostööd, et pakkuda viivitamatut abi äsja saabunud sisserändajatele, kellel on kiireloomulised meditsiinilised vajadused, eelkõige tõlketeenuse tagamise teel.

| 1.1.12 | Prioriteetsena tuleb käsitada sisserändajate tervishoidu töökohal. See tähendaks sotsiaalpartnerite ja pädevate asutuste koostööd, et kindlustada töötervishoiu ja tööohutuse kõrge taseme tagamine valdkondades, kus sisserändajad kõige sagedamini töötavad. Töökohale keskenduvaid tervise edendamise programme tuleks ka edasi arendada koostöös kohalike omavalitsuste poolt pakutavate teenustega, aitamaks rahuldada võõrtöötajate ja nende perekondade vajadusi. |
| --- | --- |

1.1.12

Prioriteetsena tuleb käsitada sisserändajate tervishoidu töökohal. See tähendaks sotsiaalpartnerite ja pädevate asutuste koostööd, et kindlustada töötervishoiu ja tööohutuse kõrge taseme tagamine valdkondades, kus sisserändajad kõige sagedamini töötavad. Töökohale keskenduvaid tervise edendamise programme tuleks ka edasi arendada koostöös kohalike omavalitsuste poolt pakutavate teenustega, aitamaks rahuldada võõrtöötajate ja nende perekondade vajadusi.

| 1.1.13 | Tervise edendamise programmid koolisüsteemis võiksid olla üks viise, kuidas rahuldada sisserändajate laste tervishoiualaseid vajadusi. Sisserändajate laste tervis on erilise tähtsusega. Tervishoiuteenused eelkooli- ja koolisüsteemis peavad vastama erineva taustaga, k.a sisserändajate laste vajadustele, pöörates erilist tähelepanu hiljuti sisserännanutele. |
| --- | --- |

1.1.13

Tervise edendamise programmid koolisüsteemis võiksid olla üks viise, kuidas rahuldada sisserändajate laste tervishoiualaseid vajadusi. Sisserändajate laste tervis on erilise tähtsusega. Tervishoiuteenused eelkooli- ja koolisüsteemis peavad vastama erineva taustaga, k.a sisserändajate laste vajadustele, pöörates erilist tähelepanu hiljuti sisserännanutele.

| 1.1.14 | Raviteenuseid ja ennetustegevust tuleks arendada kultuuriliselt sobival ja tundlikul viisil, taganemata samas naiste suguelundite moonutamise keelust. |
| --- | --- |

1.1.14

Raviteenuseid ja ennetustegevust tuleks arendada kultuuriliselt sobival ja tundlikul viisil, taganemata samas naiste suguelundite moonutamise keelust.

| 1.1.15 | Tervishoiutöötajad peaksid läbima täiendkoolitusi ja saama väljaõpet, mis aitaks neil rahuldada sisserändajate kogukondade muutuvaid tervishoiualaseid vajadusi. |
| --- | --- |

1.1.15

Tervishoiutöötajad peaksid läbima täiendkoolitusi ja saama väljaõpet, mis aitaks neil rahuldada sisserändajate kogukondade muutuvaid tervishoiualaseid vajadusi.

| 1.1.16 | Kaaluma peaks arengumaades koolitatud tervishoiutöötajate tööle võtmist ühise arengutöö vaatenurgast, mis lihtsustaks nende tagasipöördumist pärast ajutist viibimist ELis või pakuks koolituse taganud päritolumaale hüvitist. Komisjon peab uurima meetodeid tervishoiutöötajate eetiliseks töölevõtmiseks kolmandatest riikidest, et koostada sellel teemal ELi heade tavade koodeks. |
| --- | --- |

1.1.16

Kaaluma peaks arengumaades koolitatud tervishoiutöötajate tööle võtmist ühise arengutöö vaatenurgast, mis lihtsustaks nende tagasipöördumist pärast ajutist viibimist ELis või pakuks koolituse taganud päritolumaale hüvitist. Komisjon peab uurima meetodeid tervishoiutöötajate eetiliseks töölevõtmiseks kolmandatest riikidest, et koostada sellel teemal ELi heade tavade koodeks.

| 1.1.17 | Tuleks tugevdada tervishoiuasutuste rolli ning edendada heade tavade vahetamist — selles peaks ELi ametivõimudel olema kooskõlastaja roll. |
| --- | --- |

1.1.17

Tuleks tugevdada tervishoiuasutuste rolli ning edendada heade tavade vahetamist — selles peaks ELi ametivõimudel olema kooskõlastaja roll.

| 1.1.18 | Kultuuridevahelise dialoogi edendamine — keskendumine tervisele ja tervishoiule (3). |
| --- | --- |

1.1.18

Kultuuridevahelise dialoogi edendamine — keskendumine tervisele ja tervishoiule (3).

| 1.1.19 | EMSK rõhutab taas oma eelnevaid soovitusi, et liikmesriigid peaksid rakendama võõrtöötajate õiguste kaitset käsitlevaid ILO konventsioone (4). |
| --- | --- |

1.1.19

EMSK rõhutab taas oma eelnevaid soovitusi, et liikmesriigid peaksid rakendama võõrtöötajate õiguste kaitset käsitlevaid ILO konventsioone (4).

2.   Taustteave

| 2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab suure poolehoiuga tulevase eesistujariigi Portugali jätkuvat huvi rahvatervise ja rände teema uurimise vastu. Tulevased eesistujariigid Saksamaa, Portugal ja Sloveenia olid üksmeelel, et „tervishoiupoliitika etendab olulist rolli, kuna tõhusam ennetustegevus ja piiriülene tervishoid toovad Euroopa kodanikele otsest kasu (5)”.
  Kõnealused kolm tulevast eesistujariiki võtsid endale kohustuse aktiivselt tegutseda, et lahendada olemasolev ebavõrdsus, mis puudutab sisserändajate juurdepääsu tervishoiuteenustele. Samuti jõuti kokkuleppele, et toetatakse paljusid ühenduse tegevusi, aitamaks saavutada kõigi kodanike tervise kõrget taset. Keskendutakse tervise edendamisele, haiguste ennetamisele, uuendustegevusele ja tervishoiuteenuse kättesaadavusele. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab suure poolehoiuga tulevase eesistujariigi Portugali jätkuvat huvi rahvatervise ja rände teema uurimise vastu. Tulevased eesistujariigid Saksamaa, Portugal ja Sloveenia olid üksmeelel, et „tervishoiupoliitika etendab olulist rolli, kuna tõhusam ennetustegevus ja piiriülene tervishoid toovad Euroopa kodanikele otsest kasu (5)”.

Kõnealused kolm tulevast eesistujariiki võtsid endale kohustuse aktiivselt tegutseda, et lahendada olemasolev ebavõrdsus, mis puudutab sisserändajate juurdepääsu tervishoiuteenustele. Samuti jõuti kokkuleppele, et toetatakse paljusid ühenduse tegevusi, aitamaks saavutada kõigi kodanike tervise kõrget taset. Keskendutakse tervise edendamisele, haiguste ennetamisele, uuendustegevusele ja tervishoiuteenuse kättesaadavusele.

| 2.2 | Komitee on vastu võtnud palju ametlikku ja mitteametlikku sisserännet käsitlevaid arvamusi (6), seetõttu keskendutakse kõnealuses ettevalmistavas arvamuses terviseküsimustele. Kutsume tulevast eesistujariiki Portugali ja teisi sidusrühmi üles tutvuma meie varasema tööga rände valdkonnas. |
| --- | --- |

2.2

Komitee on vastu võtnud palju ametlikku ja mitteametlikku sisserännet käsitlevaid arvamusi (6), seetõttu keskendutakse kõnealuses ettevalmistavas arvamuses terviseküsimustele. Kutsume tulevast eesistujariiki Portugali ja teisi sidusrühmi üles tutvuma meie varasema tööga rände valdkonnas.

3.   Sissejuhatus

| 3.1 | Rände ja tervishoiu teemal on palju kirjutatud ning käesoleva aruande aluseks on hiljutine dokument, mis koostati poliitika analüüsi- ja uurimisprogrammi jaoks ülemaailmsele rahvusvahelise rände komisjonile (Carballo & Mboup, september 2005). Teistele allikatele viidatakse arvamuse käigus. |
| --- | --- |

3.1

Rände ja tervishoiu teemal on palju kirjutatud ning käesoleva aruande aluseks on hiljutine dokument, mis koostati poliitika analüüsi- ja uurimisprogrammi jaoks ülemaailmsele rahvusvahelise rände komisjonile (Carballo & Mboup, september 2005). Teistele allikatele viidatakse arvamuse käigus.

| 3.2 | Maailma Tervishoiuorganisatsioon määratleb tervist täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaoluna ning mitte üksnes haiguse või põduruse puudumisena. Käesolev arvamus väidab, et selliselt määratletud tervis on üks inimõigustest. |
| --- | --- |

3.2

Maailma Tervishoiuorganisatsioon määratleb tervist täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaoluna ning mitte üksnes haiguse või põduruse puudumisena. Käesolev arvamus väidab, et selliselt määratletud tervis on üks inimõigustest.

| 3.3 | Sisserändajate ja pagulaste tervis on paljudel põhjustel oluline, sealhulgas






  — | inimõigused ja inimväärikuse austamine; |
| --- | --- | --- |

3.3

Sisserändajate ja pagulaste tervis on paljudel põhjustel oluline, sealhulgas

—

inimõigused ja inimväärikuse austamine;

| — | surmajuhtumite, haiguste ja terviseriskide ulatus, mille all kannatab teatud hulk eelkõige ebaseaduslikke sisserändajaid; |
| --- | --- |

—

surmajuhtumite, haiguste ja terviseriskide ulatus, mille all kannatab teatud hulk eelkõige ebaseaduslikke sisserändajaid;

| — | terviseriskid, mille all kannatavad paljud sisserändajad, kes rändavad uude riiki; |
| --- | --- |

—

terviseriskid, mille all kannatavad paljud sisserändajad, kes rändavad uude riiki;

| — | ebajärjekindel tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolekande kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

ebajärjekindel tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolekande kättesaadavus;

| — | laiemat rahvastikku mõjutavad riskid; |
| --- | --- |

—

laiemat rahvastikku mõjutavad riskid;

| — | tervishoiuspetsialistide väljarände tõttu päritolumaad mõjutavad riskid. |
| --- | --- |

—

tervishoiuspetsialistide väljarände tõttu päritolumaad mõjutavad riskid.

4.   Kõnealuse teema ulatus

| 4.1 | Rahvusvaheliselt rändab igal aastal hinnanguliselt üle 200 miljoni inimese, et otsida tööd ja paremat elu. Vähemalt 30–40 (7) miljonit neist rändab mitteametlikult. Kõik maailma sisserändajad kokku moodustaksid arvukuselt viienda kõige elanikerohkema riigi maailmas (8). 2005. aastal moodustasid naised kõigist sisserändajatest 49,6 %. Euroopas elab 7–8 miljonit registreerimata sisserändajat (9). |
| --- | --- |

4.1

Rahvusvaheliselt rändab igal aastal hinnanguliselt üle 200 miljoni inimese, et otsida tööd ja paremat elu. Vähemalt 30–40 (7) miljonit neist rändab mitteametlikult. Kõik maailma sisserändajad kokku moodustaksid arvukuselt viienda kõige elanikerohkema riigi maailmas (8). 2005. aastal moodustasid naised kõigist sisserändajatest 49,6 %. Euroopas elab 7–8 miljonit registreerimata sisserändajat (9).

| 4.2 | Kõnealuses ettevalmistava arvamuses on komitee käsitlenud rännet ja tervishoidu enamasti seoses kolmandate riikide kodanikega, kes asuvad elama Euroopa Liitu. Praegu elab ELis umbes 18 miljonit kolmandate riikide kodanikku. Samuti elab ELis märkimisväärne arv välismaal sündinud kodanikke ning mitteametlikke või ebaseaduslikke sisserändajaid. Enamik ELi sisserändajaid sisenes aga ELi seaduslikult. |
| --- | --- |

4.2

Kõnealuses ettevalmistava arvamuses on komitee käsitlenud rännet ja tervishoidu enamasti seoses kolmandate riikide kodanikega, kes asuvad elama Euroopa Liitu. Praegu elab ELis umbes 18 miljonit kolmandate riikide kodanikku. Samuti elab ELis märkimisväärne arv välismaal sündinud kodanikke ning mitteametlikke või ebaseaduslikke sisserändajaid. Enamik ELi sisserändajaid sisenes aga ELi seaduslikult.

| 4.3 | Varjupaigataotlejad moodustavad suhteliselt väikese osa kogu sisserännanud rahvastikust ning varjupaigataotluste arv on viimastel aastatel kahanenud. Selle põhjuseks on pigem ELi poliitika kui kaitset vajavate inimeste üldarvu vähenemine. | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varjupaigataotlused ELile | 266 270 | 350 103 | 421 236 | 532 300 | 640 347 |
| Rahuldatud taotlused arvuliselt | 38 857 | 46 742 | 35 872 | 41 823 | 59 705 |
| Rahuldatud taotlused, % | 22,71 | 20,55 | 13,36 | 12,4 | 14,73 |

4.3

Varjupaigataotlejad moodustavad suhteliselt väikese osa kogu sisserännanud rahvastikust ning varjupaigataotluste arv on viimastel aastatel kahanenud. Selle põhjuseks on pigem ELi poliitika kui kaitset vajavate inimeste üldarvu vähenemine.

2006

2005

2004

2003

2002

Varjupaigataotlused ELile

266 270

350 103

421 236

532 300

640 347

Rahuldatud taotlused arvuliselt

38 857

46 742

35 872

41 823

59 705

Rahuldatud taotlused, %

22,71

20,55

13,36

12,4

14,73

Viimastel aastatel on nii seaduslik kui ka mitteametlik ränne paljudes Lõuna-Euroopa riikides kasvanud, sealhulgas Portugal, Hispaania ja Itaalia. Paljud kõnealustest sisserändajatest on pärit Põhja-Aafrikast või Aafrika Alam-Sahara piirkonnast, Ladina-Ameerikast, Aasiast ja SRÜ riikidest.

| 4.4 | Kuigi sisserändajad on üldiselt tervemad kui nende päritoluriigis elavad inimesed, võib neil olla rohkem terviseprobleeme kui neid vastuvõtva kogukonna inimestel keskmiselt. Sellel on mitmeid põhjuseid, sealhulgas järgmised:






  — | psühhosotsiaalsed pinged (põhjustatud tundmatust kultuurist, ebaseaduslikust riigis viibimisest, keskkonnavahetusest, võõrkeelteoskuse puudumisest, usalduse ja teabe puudumisest, vaimse tervise probleemidest); |
| --- | --- | --- |

4.4

Kuigi sisserändajad on üldiselt tervemad kui nende päritoluriigis elavad inimesed, võib neil olla rohkem terviseprobleeme kui neid vastuvõtva kogukonna inimestel keskmiselt. Sellel on mitmeid põhjuseid, sealhulgas järgmised:

—

psühhosotsiaalsed pinged (põhjustatud tundmatust kultuurist, ebaseaduslikust riigis viibimisest, keskkonnavahetusest, võõrkeelteoskuse puudumisest, usalduse ja teabe puudumisest, vaimse tervise probleemidest);

| — | päritolumaalt kaasatoodud riskid; |
| --- | --- |

—

päritolumaalt kaasatoodud riskid;

| — | vaesus ja ohtlikes tingimustes töötamine; |
| --- | --- |

—

vaesus ja ohtlikes tingimustes töötamine;

| — | halb tervishoiu-, tervishoiuteenuste alase teabe, terviseedenduse ja ennetusteenuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

halb tervishoiu-, tervishoiuteenuste alase teabe, terviseedenduse ja ennetusteenuste kättesaadavus;

| — | lisariskid sihtriigis; |
| --- | --- |

—

lisariskid sihtriigis;

| — | eluasemetingimused. |
| --- | --- |

—

eluasemetingimused.

| 4.5 | Teatud piirkondadest pärit sisserändajatel esineb sagedamini nakkushaigusi ja pikaajalisi haigusseisundeid, näiteks on enam levinud vaimse tervise probleemid, südame isheemiatõbi, hingamisteede haigused ja suhkurtõbi. |
| --- | --- |

4.5

Teatud piirkondadest pärit sisserändajatel esineb sagedamini nakkushaigusi ja pikaajalisi haigusseisundeid, näiteks on enam levinud vaimse tervise probleemid, südame isheemiatõbi, hingamisteede haigused ja suhkurtõbi.

| 4.6 | Mitteametlikel sisserändajatel ning nende perekondadel, eelkõige lastel, on tõsisemad terviseprobleemid kui seaduslikel sisserändajatel, mis võib olla seotud riiki sisenemisel läbielatud ohtudega, halvemate majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega ning teenuste puuduliku kättesaadavusega. |
| --- | --- |

4.6

Mitteametlikel sisserändajatel ning nende perekondadel, eelkõige lastel, on tõsisemad terviseprobleemid kui seaduslikel sisserändajatel, mis võib olla seotud riiki sisenemisel läbielatud ohtudega, halvemate majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega ning teenuste puuduliku kättesaadavusega.

5.   Rände erinevad tüübid

5.1   Vabatahtlik ränne

| 5.1.1 | Majanduslikud tegurid on peamine ajend ELi elama asumiseks, kuid üks oluline põhjus on ka konflikti või tagakiusu eest põgenemine. Inimesed rändavad praegu ja ka edaspidi erinevatel põhjustel. Osa rändab eesmärgiga rajada uude kohta uus kodu ja alustada uut elu, teised kavatsusega teenida piisavalt raha ja pöörduda koju tagasi. |
| --- | --- |

5.1.1

Majanduslikud tegurid on peamine ajend ELi elama asumiseks, kuid üks oluline põhjus on ka konflikti või tagakiusu eest põgenemine. Inimesed rändavad praegu ja ka edaspidi erinevatel põhjustel. Osa rändab eesmärgiga rajada uude kohta uus kodu ja alustada uut elu, teised kavatsusega teenida piisavalt raha ja pöörduda koju tagasi.

| 5.1.2 | Osa rändab seaduslike kanalite kaudu, minnes tööle teatud konkreetseks ajaks, teised rändavad mitteametlikke kanaleid pidi, kuid leiavad tööd ja jäävad riiki määramata ajaks. Mõlemad kirjeldatud rühmad võivad tekitada tervishoiuprobleeme, mis on sageli seotud riikliku poliitikaga ja sotsiaalse hoiakuga sisserändajate suhtes ning selliste üldisemate tervist määravate teguritega nagu haridus, tööhõive ja elamumajandus. |
| --- | --- |

5.1.2

Osa rändab seaduslike kanalite kaudu, minnes tööle teatud konkreetseks ajaks, teised rändavad mitteametlikke kanaleid pidi, kuid leiavad tööd ja jäävad riiki määramata ajaks. Mõlemad kirjeldatud rühmad võivad tekitada tervishoiuprobleeme, mis on sageli seotud riikliku poliitikaga ja sotsiaalse hoiakuga sisserändajate suhtes ning selliste üldisemate tervist määravate teguritega nagu haridus, tööhõive ja elamumajandus.

| 5.1.3 | Korduvrännet vaadeldakse üha enam kui väga olulist rändevormi (10). Kohaste meetmete tarvitusele võtmisel võib see aidata viia rahvusvaheline tööpakkumine ja -nõudlus vastavusse ning seeläbi panustada olemasolevate ressursside tõhusasse jaotamisse ja majanduskasvu edendamisse. See võib olla vastus ELi vajadusele pakkuda ebaseaduslikule sisserändele usaldusväärne alternatiiv. |
| --- | --- |

5.1.3

Korduvrännet vaadeldakse üha enam kui väga olulist rändevormi (10). Kohaste meetmete tarvitusele võtmisel võib see aidata viia rahvusvaheline tööpakkumine ja -nõudlus vastavusse ning seeläbi panustada olemasolevate ressursside tõhusasse jaotamisse ja majanduskasvu edendamisse. See võib olla vastus ELi vajadusele pakkuda ebaseaduslikule sisserändele usaldusväärne alternatiiv.

5.2   Sundränne

| 5.2.1 | Sundrände tervishoidu puudutavad tagajärjed on tõsised ja kaugeleulatuvad. Igal aastal on inimesed sunnitud lahkuma oma kodudest ja elama pagulastena ÜRO kaitse all, miljonid inimesed on sunnitud lahkuma oma kodudest ja jääma oma riigi piiridesse. |
| --- | --- |

5.2.1

Sundrände tervishoidu puudutavad tagajärjed on tõsised ja kaugeleulatuvad. Igal aastal on inimesed sunnitud lahkuma oma kodudest ja elama pagulastena ÜRO kaitse all, miljonid inimesed on sunnitud lahkuma oma kodudest ja jääma oma riigi piiridesse.

| 5.2.2 | Inimesed peavad sageli maksma suuri rahasummasid, et neid üle piiride aidataks, mis põhjustab rahalisi raskusi. Sisserändajad elavad hirmus ja tööandjatel on kerge neid ära kasutada. Naiste puhul ei ole ebatavaline ka vägistamine ja seksuaalne kuritarvitamine. |
| --- | --- |

5.2.2

Inimesed peavad sageli maksma suuri rahasummasid, et neid üle piiride aidataks, mis põhjustab rahalisi raskusi. Sisserändajad elavad hirmus ja tööandjatel on kerge neid ära kasutada. Naiste puhul ei ole ebatavaline ka vägistamine ja seksuaalne kuritarvitamine.

| 5.2.3 | Inimkaubandus on kuritegu, mis rikub inimõigusi ja hävitab elusid. Inimkaubandust tunnistatakse orjanduse kaasaegse vormina. Igal aastal kannatab (ILO andmetel) hinnanguliselt 12 miljonit inimest maailmas mingis vormis sundust ning hinnanguliselt üle 1 miljoni inimese aastas müüakse kaubana prostitutsiooni või sunniviisilise töö eesmärgil. USA välisministeeriumi andmetel on 80 % neist naised ja tüdrukud ning kuni 50 % alaealised. Samuti viitavad kõnealused andmed sellele, et enamus neist inimestest müüakse seksuaalse kuritarvitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

5.2.3

Inimkaubandus on kuritegu, mis rikub inimõigusi ja hävitab elusid. Inimkaubandust tunnistatakse orjanduse kaasaegse vormina. Igal aastal kannatab (ILO andmetel) hinnanguliselt 12 miljonit inimest maailmas mingis vormis sundust ning hinnanguliselt üle 1 miljoni inimese aastas müüakse kaubana prostitutsiooni või sunniviisilise töö eesmärgil. USA välisministeeriumi andmetel on 80 % neist naised ja tüdrukud ning kuni 50 % alaealised. Samuti viitavad kõnealused andmed sellele, et enamus neist inimestest müüakse seksuaalse kuritarvitamise eesmärgil.

| 5.2.4 | Inimkaubandus toob kaubitsejatele tohutut tulu, mõnede hinnangute kohaselt kuni 10 miljardit USA dollarit aastas (11). (iii: UNICEF) |
| --- | --- |

5.2.4

Inimkaubandus toob kaubitsejatele tohutut tulu, mõnede hinnangute kohaselt kuni 10 miljardit USA dollarit aastas (11). (iii: UNICEF)

5.3   Rahvusvaheline reisiliiklus

| 5.3.1 | Maailma Turismiorganisatsiooni teatel moodustas rahvusvaheline turism 20. sajandi viimasel kümnendil 30 % ülemaailmsest teenindussektorist. Nende hinnangul ületab rahvusvaheliste reiside arv 2020. aastaks 1,55 miljardit. Neist 0,4 miljardit moodustavad pikamaareisid ökoloogilistes piirkondades. |
| --- | --- |

5.3.1

Maailma Turismiorganisatsiooni teatel moodustas rahvusvaheline turism 20. sajandi viimasel kümnendil 30 % ülemaailmsest teenindussektorist. Nende hinnangul ületab rahvusvaheliste reiside arv 2020. aastaks 1,55 miljardit. Neist 0,4 miljardit moodustavad pikamaareisid ökoloogilistes piirkondades.

| 5.3.2 | Tööstusriikidest reisib Aafrika, Aasia, Ladina-Ameerika ja Vaikse ookeani saarte troopikasse hinnanguliselt 14 miljonit inimest aastas. Suur osa neist naaseb haigusega, mis vajab ravi. Kõige tavalisem probleem on kõhulahtisus, kuid tavaliseks on muutunud ka malaaria, mis kujutab endast probleemi diagnoosi, ravi ja kulude osas riigile, kuhu turist naaseb. |
| --- | --- |

5.3.2

Tööstusriikidest reisib Aafrika, Aasia, Ladina-Ameerika ja Vaikse ookeani saarte troopikasse hinnanguliselt 14 miljonit inimest aastas. Suur osa neist naaseb haigusega, mis vajab ravi. Kõige tavalisem probleem on kõhulahtisus, kuid tavaliseks on muutunud ka malaaria, mis kujutab endast probleemi diagnoosi, ravi ja kulude osas riigile, kuhu turist naaseb.

| 5.3.3 | Kui turistid ei võta tarvitusele kaitsemeetmeid, on neil oht nakatuda A-hepatiiti ja sugulisel teel nakkavatesse haigustesse, nt HI-viirus. |
| --- | --- |

5.3.3

Kui turistid ei võta tarvitusele kaitsemeetmeid, on neil oht nakatuda A-hepatiiti ja sugulisel teel nakkavatesse haigustesse, nt HI-viirus.

6.   Rände mõju tervisele ja tervishoiule

6.1   Poliitika

| 6.1.1 | Paljudel ELi riikidel on reeglid riiki sisenemise õiguse, riigis viibimise kestuse ja lahkumise aja kohta. Üldiselt on need reeglid pigem piiravad kui lubavad ja muudavad rände keeruliseks. See võib luua sotsiaalse ja majandusliku keskkonna, mis on sisserändajate tervisele kahjulik. |
| --- | --- |

6.1.1

Paljudel ELi riikidel on reeglid riiki sisenemise õiguse, riigis viibimise kestuse ja lahkumise aja kohta. Üldiselt on need reeglid pigem piiravad kui lubavad ja muudavad rände keeruliseks. See võib luua sotsiaalse ja majandusliku keskkonna, mis on sisserändajate tervisele kahjulik.

| 6.1.2 | Lähenemisviisid rahvatervisele ja tervise sõeluuringute tegemisele ning tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolekande kättesaadavusele on riigiti erinevad. Siiski tundub, et puudub põhjalik võrdlev teave riiklike strateegiate kohta. |
| --- | --- |

6.1.2

Lähenemisviisid rahvatervisele ja tervise sõeluuringute tegemisele ning tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolekande kättesaadavusele on riigiti erinevad. Siiski tundub, et puudub põhjalik võrdlev teave riiklike strateegiate kohta.

6.2   Andmed

| 6.2.1 | Vähesed ELi riigid koguvad korrapäraselt andmeid sisserändajate tervise kohta. See raskendab usaldusväärse teabe andmist sisserändajate tervishoiualaste kogemuste ja vajaduste kohta. Paljudes riikides ei ole terviseandmete kogumise süsteemid kujundatud määratlema inimesi nende rändestaatuse alusel. |
| --- | --- |

6.2.1

Vähesed ELi riigid koguvad korrapäraselt andmeid sisserändajate tervise kohta. See raskendab usaldusväärse teabe andmist sisserändajate tervishoiualaste kogemuste ja vajaduste kohta. Paljudes riikides ei ole terviseandmete kogumise süsteemid kujundatud määratlema inimesi nende rändestaatuse alusel.

| 6.2.2 | Kui mõnedes riikides kogutakse kõnealuseid andmeid, siis teistes keskendutakse päritolupiirkonnale või etnilisele päritolule. Ebaselgeks võib jääda ka see, kes on sisserändaja ja kes on sisserändaja järeltulija. Mõnel juhul kirjeldatakse inimesi nende etnilise päritolu alusel ning ei tehta vahet lastel, kes on ise sisserändajad, ja lastel, kes on sisserändajate järeltulijad. |
| --- | --- |

6.2.2

Kui mõnedes riikides kogutakse kõnealuseid andmeid, siis teistes keskendutakse päritolupiirkonnale või etnilisele päritolule. Ebaselgeks võib jääda ka see, kes on sisserändaja ja kes on sisserändaja järeltulija. Mõnel juhul kirjeldatakse inimesi nende etnilise päritolu alusel ning ei tehta vahet lastel, kes on ise sisserändajad, ja lastel, kes on sisserändajate järeltulijad.

| 6.2.3 | Samuti on olemas kindlaksmääramata arv mitteametlikke ja seega registreerimata sisserändajaid, kes ei soovi ka vastava vajaduse tekkimisel tervishoiuasutuste poole pöörduda. |
| --- | --- |

6.2.3

Samuti on olemas kindlaksmääramata arv mitteametlikke ja seega registreerimata sisserändajaid, kes ei soovi ka vastava vajaduse tekkimisel tervishoiuasutuste poole pöörduda.

| 6.2.4 | Lisaks ei pruugi sisserändajad soovida anda tervishoiuasutustele teavet oma rändestaatuse kohta, kui sellel võivad olla nende suhtes ebasoodsad tagajärjed. Olukorda halvendab veelgi asjaolu, et usaldusväärne teave ei ole kättesaadav. |
| --- | --- |

6.2.4

Lisaks ei pruugi sisserändajad soovida anda tervishoiuasutustele teavet oma rändestaatuse kohta, kui sellel võivad olla nende suhtes ebasoodsad tagajärjed. Olukorda halvendab veelgi asjaolu, et usaldusväärne teave ei ole kättesaadav.

| 6.2.5 | Vastumeelsuse juured võivad peituda kultuuris ja religioonis. Lisaks puuduvad ametiasutustel ja tervishoiuteenindajatel asjakohased teadmised ning nad ei ole valmis sisserändajate erivajadusi rahuldama. Nimetatud põhjustel ei ole sisserändajate ja nende tervisliku seisundi kohta piisavalt teavet. |
| --- | --- |

6.2.5

Vastumeelsuse juured võivad peituda kultuuris ja religioonis. Lisaks puuduvad ametiasutustel ja tervishoiuteenindajatel asjakohased teadmised ning nad ei ole valmis sisserändajate erivajadusi rahuldama. Nimetatud põhjustel ei ole sisserändajate ja nende tervisliku seisundi kohta piisavalt teavet.

6.3   Ränne ja psühhosotsiaalne heaolu

| 6.3.1 | Nii seaduslike kui mitteametlike rändajate jaoks muutuvad sellised väljakutsed nagu keel, kultuur ja reeglid veelgi raskemaks hirmu tõttu tundmatu ees (vt Tizon 1983). Teised sarnased probleemid on näiteks






  — | peredest, elukaaslastest ja lastest eemalolek, |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Nii seaduslike kui mitteametlike rändajate jaoks muutuvad sellised väljakutsed nagu keel, kultuur ja reeglid veelgi raskemaks hirmu tõttu tundmatu ees (vt Tizon 1983). Teised sarnased probleemid on näiteks

—

peredest, elukaaslastest ja lastest eemalolek,

| — | tööandjate poolne ärakasutamine, |
| --- | --- |

—

tööandjate poolne ärakasutamine,

| — | seksuaalne ärakasutamine, |
| --- | --- |

—

seksuaalne ärakasutamine,

| — | ärevus ja koduigatsus, |
| --- | --- |

—

ärevus ja koduigatsus,

| — | puudulik integreerumine kohalikku kogukonda, |
| --- | --- |

—

puudulik integreerumine kohalikku kogukonda,

| — | puudulik füüsiline või vaimne tervis. |
| --- | --- |

—

puudulik füüsiline või vaimne tervis.

Kõik need mõjutavad üksikisikute ja kogukondade tervist.

6.4   Ränne ja vaimne tervis

| 6.4.1 | Teadusuuringud (12) näitavad, et mõnedes Euroopa sisserändajate rühmades esineb enim skisofreeniajuhte ja enesetappe, palju narkootikumide ja alkoholi kuritarvitamist ning suurt depressiooni- ja ärevuseriski. Uuringud viitavad ka sellele, et tervishoiualane ja sotsiaalne toetus nendele rühmadele ei ole piisav. |
| --- | --- |

6.4.1

Teadusuuringud (12) näitavad, et mõnedes Euroopa sisserändajate rühmades esineb enim skisofreeniajuhte ja enesetappe, palju narkootikumide ja alkoholi kuritarvitamist ning suurt depressiooni- ja ärevuseriski. Uuringud viitavad ka sellele, et tervishoiualane ja sotsiaalne toetus nendele rühmadele ei ole piisav.

| 6.4.2 | Mõned tegurid, mis aitavad kaasa sisserändajate vaimse tervise halvenemisele, on toitumise, perekonna ja sotsiaalse toetuse, kultuuri, keele ja kliimaga seotud muutused; vastuvõtva elanikkonna vaenulikkus, rassism ja ksenofoobia; inimesed põgenevad sõja ja sellega kaasnevate õuduste — piinamise, perekonna kaotuse ja seksuaalse ärakasutamise — eest. |
| --- | --- |

6.4.2

Mõned tegurid, mis aitavad kaasa sisserändajate vaimse tervise halvenemisele, on toitumise, perekonna ja sotsiaalse toetuse, kultuuri, keele ja kliimaga seotud muutused; vastuvõtva elanikkonna vaenulikkus, rassism ja ksenofoobia; inimesed põgenevad sõja ja sellega kaasnevate õuduste — piinamise, perekonna kaotuse ja seksuaalse ärakasutamise — eest.

| 6.4.3 | Uuringud viitavad sellele, et kaks kolmandikku pagulastest kogevad ärevust või depressiooni ning traumaatilise stressireaktsiooni sümptomeid, neist tavalisemad on õudusunenäod ja paanikahood. |
| --- | --- |

6.4.3

Uuringud viitavad sellele, et kaks kolmandikku pagulastest kogevad ärevust või depressiooni ning traumaatilise stressireaktsiooni sümptomeid, neist tavalisemad on õudusunenäod ja paanikahood.

| 6.4.4 | Kõnealuste häirete ravi, abi ja toetuse halb kättesaadavus puudutab eriti varjupaigataotlejaid ja mitteametlikke sisserändajaid, kes aga vajaksid neid teenuseid kõige enam. |
| --- | --- |

6.4.4

Kõnealuste häirete ravi, abi ja toetuse halb kättesaadavus puudutab eriti varjupaigataotlejaid ja mitteametlikke sisserändajaid, kes aga vajaksid neid teenuseid kõige enam.

6.5   Ränne ja füüsiline tervis

| 6.5.1 | Kõigi inimeste tervist mõjutab paik, kust nad pärit on, ja sotsiaalne keskkond, milles nad elavad. Üldine tendents on, et majanduslikel põhjustel sisserändajad rändavad vaesematest riikidest rikkamatesse, mis tähendab seda, et neist osade tervislik seisund on seotud vaesusega. |
| --- | --- |

6.5.1

Kõigi inimeste tervist mõjutab paik, kust nad pärit on, ja sotsiaalne keskkond, milles nad elavad. Üldine tendents on, et majanduslikel põhjustel sisserändajad rändavad vaesematest riikidest rikkamatesse, mis tähendab seda, et neist osade tervislik seisund on seotud vaesusega.

6.6   Nakkushaigused

| 6.6.1 | HI-viirusesse või tuberkuloosi nakatunud sisserändajatele antav toetus on erinev ning sellega kaasnevad väljakutsed kultuuri, keele ja religiooni valdkonnas ning samuti sisserändajate õigusliku ja majandusliku olukorra osas. HI-viirus/AIDS on eriti ohtlik noortele, naistele ja tüdrukutele. |
| --- | --- |

6.6.1

HI-viirusesse või tuberkuloosi nakatunud sisserändajatele antav toetus on erinev ning sellega kaasnevad väljakutsed kultuuri, keele ja religiooni valdkonnas ning samuti sisserändajate õigusliku ja majandusliku olukorra osas. HI-viirus/AIDS on eriti ohtlik noortele, naistele ja tüdrukutele.

| 6.6.2 | Puudub ühtne sõeluuringute poliitika ja isegi see, kuidas koha peal sõeluuringuid teostatakse enne riiki sisenemist, on erinev. Seega usaldusväärsed andmed puuduvad ja suhtumine kohalikesse sõeluuringutesse on väga erinev. Mõnede talituste andmetel jääb 50 % järelkontrolli tulemata ja teenuseosutajate sõnul on põhjusteks ebapiisav teabevahetus, kartus ametivõimude ees ja teadmatus selle suhtes, mis võib olla saadaval. Komitee on teadlik, et volinik Kyprianou on palunud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuselt tuberkuloosi käsitlevat tegevuskava. Kava avaldatakse 2007. aasta sügisel ning selles võetakse arvesse olukorda erinevates liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.6.2

Puudub ühtne sõeluuringute poliitika ja isegi see, kuidas koha peal sõeluuringuid teostatakse enne riiki sisenemist, on erinev. Seega usaldusväärsed andmed puuduvad ja suhtumine kohalikesse sõeluuringutesse on väga erinev. Mõnede talituste andmetel jääb 50 % järelkontrolli tulemata ja teenuseosutajate sõnul on põhjusteks ebapiisav teabevahetus, kartus ametivõimude ees ja teadmatus selle suhtes, mis võib olla saadaval. Komitee on teadlik, et volinik Kyprianou on palunud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuselt tuberkuloosi käsitlevat tegevuskava. Kava avaldatakse 2007. aasta sügisel ning selles võetakse arvesse olukorda erinevates liikmesriikides.

| 6.6.3 | 1995–2005 on ELis pidevalt suurenenud tuberkuloosi haigestumus. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse viimases epidemioloogilises aruandes märgitakse, et „välismaa päritolu haiged” moodustavad 25 riigis esinenud kõikidest haigusjuhtudest 30 % (vi: „The First European Communicable Disease Epidemiological Report”, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, 2007). Samuti tuleb tunnistada, et sisserändajad elavad sageli piirkondades, kus eluasemetingimused on viletsad ning eluasemed ja töökohad on ülerahvastatud, millega kaasneb respiratoorsete nakkuste leviku oht. Sisserändajate hulgas on tõenäoliselt ka rohkem kodutuid. |
| --- | --- |

6.6.3

1995–2005 on ELis pidevalt suurenenud tuberkuloosi haigestumus. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse viimases epidemioloogilises aruandes märgitakse, et „välismaa päritolu haiged” moodustavad 25 riigis esinenud kõikidest haigusjuhtudest 30 % (vi: „The First European Communicable Disease Epidemiological Report”, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, 2007). Samuti tuleb tunnistada, et sisserändajad elavad sageli piirkondades, kus eluasemetingimused on viletsad ning eluasemed ja töökohad on ülerahvastatud, millega kaasneb respiratoorsete nakkuste leviku oht. Sisserändajate hulgas on tõenäoliselt ka rohkem kodutuid.

| 6.6.4 | Seoses HI-viirusega esitatakse ELi raportis „AIDS & Mobility — HIV/AIDS Care & Supports for Migrants and Ethnic Minority Communities in Europe” (vii: EL — toim Clark, K. & Broring, G.) riikide aruanded järgmiste valdkondade kohta:






  — | riiklik poliitika; |
| --- | --- | --- |

6.6.4

Seoses HI-viirusega esitatakse ELi raportis „AIDS & Mobility — HIV/AIDS Care & Supports for Migrants and Ethnic Minority Communities in Europe” (vii: EL — toim Clark, K. & Broring, G.) riikide aruanded järgmiste valdkondade kohta:

—

riiklik poliitika;

| — | tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolekande kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

tervishoiuteenuste ja sotsiaalhoolekande kättesaadavus;

| — | hooldamis- ja tugiteenused. |
| --- | --- |

—

hooldamis- ja tugiteenused.

| 6.6.5 | Raportis tuuakse esile asjaolu, et sisserändajate olukord (inimeste arv, etniline taust ja epidemioloogia) ja ühiskonna reaktsioon on Euroopas väga erinev. |
| --- | --- |

6.6.5

Raportis tuuakse esile asjaolu, et sisserändajate olukord (inimeste arv, etniline taust ja epidemioloogia) ja ühiskonna reaktsioon on Euroopas väga erinev.

| 6.6.6 | On võimalus, et kõrge HI-viiruse esinemissagedusega riikidest pärit inimesed toovad tõenäoliselt viiruse endaga kaasa. Aastatel 1997–2005 diagnoositi ELis kõigist heteroseksuaalsel teel HI-viirusega nakatumistest 47 % inimestel, kes on pärit kõrge HI-viiruse esinemissagedusega riikidest. |
| --- | --- |

6.6.6

On võimalus, et kõrge HI-viiruse esinemissagedusega riikidest pärit inimesed toovad tõenäoliselt viiruse endaga kaasa. Aastatel 1997–2005 diagnoositi ELis kõigist heteroseksuaalsel teel HI-viirusega nakatumistest 47 % inimestel, kes on pärit kõrge HI-viiruse esinemissagedusega riikidest.

| 6.6.7 | Samas madala HI-viiruse esinemissagedusega riikidest pärit sisserändajad ei näi olevat suuremas ohus (ja võivad olla vähem ohustatud) kui vastuvõtjariigi elanikud. |
| --- | --- |

6.6.7

Samas madala HI-viiruse esinemissagedusega riikidest pärit sisserändajad ei näi olevat suuremas ohus (ja võivad olla vähem ohustatud) kui vastuvõtjariigi elanikud.

6.7   Mittenakkavad haigused

| 6.7.1 | Pikaajalised haigused, nagu südame isheemiatõbi, krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, rabandus ja suhkurtõbi esitavad suure väljakutse tervishoiuasutustele enamikus maailma osades ning põhjustavad igal aastal surmadest umbes pooled. |
| --- | --- |

6.7.1

Pikaajalised haigused, nagu südame isheemiatõbi, krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, rabandus ja suhkurtõbi esitavad suure väljakutse tervishoiuasutustele enamikus maailma osades ning põhjustavad igal aastal surmadest umbes pooled.

| 6.7.2 | Südame isheemiatõbi on peamine surmapõhjus ning sel on kõige suuremad tagajärjed ravi, kulutuste ning mõju osas üksikisikutele, hooldajatele ja kogukonnale. Südame isheemiatõbe võib sisserändajate kogukondades seostada etnilise eelsoodumuse, toitumise ja stressiga. Ühendkuningriigis näib Aasiast pärit meestel olevat suurem soodumus jääda südame isheemiatõppe kui kohalikel elanikel (viii: Baljaran & Raleigh, 1992; McKeigue & Sevak, 1994, BMJ 2003).
  Lõuna-Aasiast pärit meestel ja naistel on südame isheemiatõve puhul 30–40 % suurem suremus kui teistel (ix: Balajaran, 1991). |
| --- | --- |

6.7.2

Südame isheemiatõbi on peamine surmapõhjus ning sel on kõige suuremad tagajärjed ravi, kulutuste ning mõju osas üksikisikutele, hooldajatele ja kogukonnale. Südame isheemiatõbe võib sisserändajate kogukondades seostada etnilise eelsoodumuse, toitumise ja stressiga. Ühendkuningriigis näib Aasiast pärit meestel olevat suurem soodumus jääda südame isheemiatõppe kui kohalikel elanikel (viii: Baljaran & Raleigh, 1992; McKeigue & Sevak, 1994, BMJ 2003).

Lõuna-Aasiast pärit meestel ja naistel on südame isheemiatõve puhul 30–40 % suurem suremus kui teistel (ix: Balajaran, 1991).

| 6.7.3 | Ühendkuningriigi andmetel on Kariibi mere piirkonnast pärit sisserändajatel suurem rabanduse esinemise sagedus — kaks korda suurem kui „valgetel” (x: Stewart 1999). Rootsis täheldatakse Soome sisserändajate hulgas ülekaalulisuse ja südame isheemiatõve kõrget määra, mis on seotud toitumise ja alkoholitarbimisega (xi: Jarhult et al., 1992). |
| --- | --- |

6.7.3

Ühendkuningriigi andmetel on Kariibi mere piirkonnast pärit sisserändajatel suurem rabanduse esinemise sagedus — kaks korda suurem kui „valgetel” (x: Stewart 1999). Rootsis täheldatakse Soome sisserändajate hulgas ülekaalulisuse ja südame isheemiatõve kõrget määra, mis on seotud toitumise ja alkoholitarbimisega (xi: Jarhult et al., 1992).

6.8   Pärilikud haigused

| 6.8.1 | Sisseränne maailma eri paikadest võib põhjustada ka geneetiliste haiguste levikut. Ilmnenud on rohkem sirprakkaneemiat ja talasseemiat Aafrikast ning Kariibi mere ja Vahemere piirkonnast sisserändamise tulemusena. Sirprakkaneemia on ELis suhteliselt sage ning tabab igal aastal hinnanguliselt 6000 täiskasvanut ja 75–300 last Ühendkuningriikides (xii: Karmi 1995). Sirprakkaneemia kõrget esinemismäära on leitud ka sisserändajatel Portugalis (xiii: Carrerio et al., 1996). |
| --- | --- |

6.8.1

Sisseränne maailma eri paikadest võib põhjustada ka geneetiliste haiguste levikut. Ilmnenud on rohkem sirprakkaneemiat ja talasseemiat Aafrikast ning Kariibi mere ja Vahemere piirkonnast sisserändamise tulemusena. Sirprakkaneemia on ELis suhteliselt sage ning tabab igal aastal hinnanguliselt 6000 täiskasvanut ja 75–300 last Ühendkuningriikides (xii: Karmi 1995). Sirprakkaneemia kõrget esinemismäära on leitud ka sisserändajatel Portugalis (xiii: Carrerio et al., 1996).

| 6.8.2 | Talasseemia on Vahemere piirkonna päritoluga pärilik verehaigus, mis esineb Ühendkuningriigis Lähis-Idast ja Küprosest pärit etniliste vähemusrahvustel, ning on tõendeid, et see esineb sageli ka inimestel Pakistanist, Hiinast ja Bangladeshist. |
| --- | --- |

6.8.2

Talasseemia on Vahemere piirkonna päritoluga pärilik verehaigus, mis esineb Ühendkuningriigis Lähis-Idast ja Küprosest pärit etniliste vähemusrahvustel, ning on tõendeid, et see esineb sageli ka inimestel Pakistanist, Hiinast ja Bangladeshist.

| 6.8.3 | Nende haiguste korral on vaja spetsialisti diagnostika- ja nõustamisteenuseid, mis ei ole alati saadaval. |
| --- | --- |

6.8.3

Nende haiguste korral on vaja spetsialisti diagnostika- ja nõustamisteenuseid, mis ei ole alati saadaval.

6.9   Kutsehaigused

| 6.9.1 | Sisserändajatel on tavaliselt madalama kvalifikatsiooniga töökohad, mida kohalik elanikkond ei soovi. Mõnega neist töödest, nt kaevandamine, tööl asbestiga kokkupuutumine, keemiatööstus või rasketööstus, kaasnevad terviseohud. Põllumajandussektoris on kokkupuudet taimekaitsevahendite ja teiste kemikaalidega seostatud depressiooni, peavalu ja naiste puhul nurisünnituse sagedase esinemisega. |
| --- | --- |

6.9.1

Sisserändajatel on tavaliselt madalama kvalifikatsiooniga töökohad, mida kohalik elanikkond ei soovi. Mõnega neist töödest, nt kaevandamine, tööl asbestiga kokkupuutumine, keemiatööstus või rasketööstus, kaasnevad terviseohud. Põllumajandussektoris on kokkupuudet taimekaitsevahendite ja teiste kemikaalidega seostatud depressiooni, peavalu ja naiste puhul nurisünnituse sagedase esinemisega.

| 6.9.2 | Sisserändajatel, kes on kõrgelt haritud, oskustöölised, välja rännanud nn ajude äravoolu raames või kes liiguvad pidevalt ringi, esineb väga sageli tööga seotud stress, kuna neil on vastuvõtjariigi töötajatest kehvemad tingimused (erinevad õigused jms), aga neil ei ole muud valikut, kuna nad on majanduslikult sõltuvad (13). |
| --- | --- |

6.9.2

Sisserändajatel, kes on kõrgelt haritud, oskustöölised, välja rännanud nn ajude äravoolu raames või kes liiguvad pidevalt ringi, esineb väga sageli tööga seotud stress, kuna neil on vastuvõtjariigi töötajatest kehvemad tingimused (erinevad õigused jms), aga neil ei ole muud valikut, kuna nad on majanduslikult sõltuvad (13).

6.10   Õnnetused

| 6.10.1 | Tööõnnetuste esinemissagedus on Euroopas sisserännanud töötajatel umbes kaks korda kõrgem (xiv: Bollini & Siem, 1995). Saksamaal on õnnetused sisserändajate hulgas sagedad, eriti viletsate tervishoiu- ja tööohutusmeetmetega sektorites (xv: Huismann et al., 1997). Vastavalt andmetele Saksamaalt on sisserändajate 5–9-aastastel lastel suurem tõenäosus sattuda liiklusõnnetustesse ja saada vigastusi kui teistel sama vanusega lastel (xvi: Korporal & Geiger, 1990). Madalmaades on Türgi ja Maroko päritolu lastel suurem oht sattuda õnnetustesse kodus, sh mürgistus ja põletus, ning liiklusõnnetustesse (xvii: de Jong & Wesenbeek, 1997). |
| --- | --- |

6.10.1

Tööõnnetuste esinemissagedus on Euroopas sisserännanud töötajatel umbes kaks korda kõrgem (xiv: Bollini & Siem, 1995). Saksamaal on õnnetused sisserändajate hulgas sagedad, eriti viletsate tervishoiu- ja tööohutusmeetmetega sektorites (xv: Huismann et al., 1997). Vastavalt andmetele Saksamaalt on sisserändajate 5–9-aastastel lastel suurem tõenäosus sattuda liiklusõnnetustesse ja saada vigastusi kui teistel sama vanusega lastel (xvi: Korporal & Geiger, 1990). Madalmaades on Türgi ja Maroko päritolu lastel suurem oht sattuda õnnetustesse kodus, sh mürgistus ja põletus, ning liiklusõnnetustesse (xvii: de Jong & Wesenbeek, 1997).

6.11   Reproduktiivtervis

| 6.11.1 | Mõnel sisserändajate rühmal, näiteks oma naistest eemalolevatel meestel, on kõrgem oht nakatuda sugulisel teel nakkavatesse haigustesse. Paljudes ELi riikides on rasedusega seotud suremus sisserännanud naiste hulgas kõrgem kui kohalike naiste hulgas. Raseduse katkestamist esineb sagedamini sisserännanud naiste puhul. Barcelonas esitavad esilekutsutud abordi taotlusi sisserännanud naised kaks korda rohkem kui Hispaania naised. Migratsiooni ja Tervishoiu Rahvusvahelise Keskuse (ICMH) uuringu põhjal Genfis on abordimäär ebaseaduslikult sisserännanud naiste hulgas kolm korda kõrgem võrreldes samaealiste kohalike naistega (xviii: Carballo et al., 2004). |
| --- | --- |

6.11.1

Mõnel sisserändajate rühmal, näiteks oma naistest eemalolevatel meestel, on kõrgem oht nakatuda sugulisel teel nakkavatesse haigustesse. Paljudes ELi riikides on rasedusega seotud suremus sisserännanud naiste hulgas kõrgem kui kohalike naiste hulgas. Raseduse katkestamist esineb sagedamini sisserännanud naiste puhul. Barcelonas esitavad esilekutsutud abordi taotlusi sisserännanud naised kaks korda rohkem kui Hispaania naised. Migratsiooni ja Tervishoiu Rahvusvahelise Keskuse (ICMH) uuringu põhjal Genfis on abordimäär ebaseaduslikult sisserännanud naiste hulgas kolm korda kõrgem võrreldes samaealiste kohalike naistega (xviii: Carballo et al., 2004).

| 6.11.2 | Ühendkuningriigis on Aasia pärituolu emadel suurem tõenäosus saada väiksema sünnikaaluga lapsi kui teistel etnilistel rühmadel ning nende lastel on suurem sünnieelne ja -järgne suremus. Kariibi mere piirkonnast pärit naiste lastel on samuti keskmisest kõrgem postneonataalne suremus. Belgias ja Saksamaal on sünnieelne ja imikute suremus kõrge Marokost ja Türgist sisserännanud naiste laste puhul. Aafrika Alam-Saharast ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit naistele teeb muret laste väike sünnikaal ja probleemid sünnitusel. |
| --- | --- |

6.11.2

Ühendkuningriigis on Aasia pärituolu emadel suurem tõenäosus saada väiksema sünnikaaluga lapsi kui teistel etnilistel rühmadel ning nende lastel on suurem sünnieelne ja -järgne suremus. Kariibi mere piirkonnast pärit naiste lastel on samuti keskmisest kõrgem postneonataalne suremus. Belgias ja Saksamaal on sünnieelne ja imikute suremus kõrge Marokost ja Türgist sisserännanud naiste laste puhul. Aafrika Alam-Saharast ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit naistele teeb muret laste väike sünnikaal ja probleemid sünnitusel.

| 6.11.3 | Sisserännanute laste puhul kasutatakse vähem ennetusteenuseid, näiteks immuniseerimist. |
| --- | --- |

6.11.3

Sisserännanute laste puhul kasutatakse vähem ennetusteenuseid, näiteks immuniseerimist.

6.12   Tõkked sisserännanute ligipääsul tervishoiusüsteemidele ja tervishoiusüsteemide tõhus kasutus

| 6.12.1 | Sisserännanutel on tervishoiuteenustele ligipääsemisel õiguslikud, psühho-sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid. Samuti on ilmselge probleem keelebarjäär ning tervishoiuteenuste kulu: isegi väga väike summa on madala sissetulekuga sisserännanu jaoks suur takistus. Mitteametlikud sisserändajad ja varjupaigataotlejad, kes ootavad, millal nende taotlusi menetletakse, seisavad paljudes riikides silmitsi õiguslike takistustega. |
| --- | --- |

6.12.1

Sisserännanutel on tervishoiuteenustele ligipääsemisel õiguslikud, psühho-sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid. Samuti on ilmselge probleem keelebarjäär ning tervishoiuteenuste kulu: isegi väga väike summa on madala sissetulekuga sisserännanu jaoks suur takistus. Mitteametlikud sisserändajad ja varjupaigataotlejad, kes ootavad, millal nende taotlusi menetletakse, seisavad paljudes riikides silmitsi õiguslike takistustega.

| 6.12.2 | Lisaks sellele on riiklikud tervishoiuasutused sageli olukorras, kus nad ei saa pakkuda teenuseid sisserändajate spetsiifilistele terviseprobleemidele ning neil puudub tundlikkus ja vajalikud oskused, et edukalt ravida inimesi, kel võivad olla märkimisväärselt erinevad arusaamad tervise osas ning erinev suhtumine haigusesse, valusse ja surma ning teistsugused viisid, kuidas kirjeldada sümptomeid, toime tulla haigusega ja väljendada arstile oma ootusi. |
| --- | --- |

6.12.2

Lisaks sellele on riiklikud tervishoiuasutused sageli olukorras, kus nad ei saa pakkuda teenuseid sisserändajate spetsiifilistele terviseprobleemidele ning neil puudub tundlikkus ja vajalikud oskused, et edukalt ravida inimesi, kel võivad olla märkimisväärselt erinevad arusaamad tervise osas ning erinev suhtumine haigusesse, valusse ja surma ning teistsugused viisid, kuidas kirjeldada sümptomeid, toime tulla haigusega ja väljendada arstile oma ootusi.

| 6.12.3 | Samuti võib seda olukorda veelgi keerulisemaks muuta liikmesriikide väga arenenud ja diferentseeritud tervishoiusektori keerukus. |
| --- | --- |

6.12.3

Samuti võib seda olukorda veelgi keerulisemaks muuta liikmesriikide väga arenenud ja diferentseeritud tervishoiusektori keerukus.

| 6.12.4 | Haiguste ennetamise ja tervise edendamise korraldus sisserännanud kogukondade jaoks on sageli ebapiisav. See ei puuduta mitte ainult rasedate arstlikku läbivaatust, vaid ka vaktsineerimisprogramme ja teisi ennetavaid ja varase tuvastamise meetmeid, sh sõeluuringuid. Siiamaani on ennetusprogrammides harva järgitud kultuuriga arvestavat lähenemisviisi, et sisserändajate eri rühmadeni jõuda. |
| --- | --- |

6.12.4

Haiguste ennetamise ja tervise edendamise korraldus sisserännanud kogukondade jaoks on sageli ebapiisav. See ei puuduta mitte ainult rasedate arstlikku läbivaatust, vaid ka vaktsineerimisprogramme ja teisi ennetavaid ja varase tuvastamise meetmeid, sh sõeluuringuid. Siiamaani on ennetusprogrammides harva järgitud kultuuriga arvestavat lähenemisviisi, et sisserändajate eri rühmadeni jõuda.

| 6.12.5 | Teatud tervishoiuteenuste kõrge hind ja ravimite hind on enamiku sisserändajate jaoks raske koorem. Selle tagajärjel võib juhtuda, et sisserändajad ei küsi ravi piisavalt õigeaegselt, ei järgi neile määratud ravi ega võta ravimeid. See suurendab kirjeldamatult inimeste kannatusi ning ühiskonna üldist majanduslikku kahju. |
| --- | --- |

6.12.5

Teatud tervishoiuteenuste kõrge hind ja ravimite hind on enamiku sisserändajate jaoks raske koorem. Selle tagajärjel võib juhtuda, et sisserändajad ei küsi ravi piisavalt õigeaegselt, ei järgi neile määratud ravi ega võta ravimeid. See suurendab kirjeldamatult inimeste kannatusi ning ühiskonna üldist majanduslikku kahju.

6.13   Tervishoiutöötajad

| 6.13.1 | Veel üks suurenev väljakutse on suundumus võtta ELis ja teistes arenguriikides järjest enam tööle tervishoiutöötajaid vaestest riikidest. Kui seda ei hoita kontrolli all, võib see põhjustada suurt kahju tervishoiusektorile vaestes riikides (kes jäävad kaotajaks) ning muuta meditsiini- ja õendushariduse neis riikides vähem jätkusuulikuks. Koolitatud tervishoiutöötajate väljavool vaestest riikidest on märkimisväärne investeerimiskahju tervishoiutöötajate koolituses (14). Selle probleemi lahendamiseks tuleb leida uued lahendused, nagu spetsiaalne hüvitusfond, koolitus ja ümberasumine. Näiteks Ühendkuningriik ja Iirimaa tagavad riiklikus tervishoiuteenistuses eetiliste värbamistavade järgmise, mis on laialt tunnustatud hea tava. Liikmesriigid peavad tagama, et selliseid tavasid järgitaks ning et neid kohaldataks nii tervishoiutöötajate personaliotsingubüroodes kui ka erasektori ja riiklikes tervishoiuasutuses. |
| --- | --- |

6.13.1

Veel üks suurenev väljakutse on suundumus võtta ELis ja teistes arenguriikides järjest enam tööle tervishoiutöötajaid vaestest riikidest. Kui seda ei hoita kontrolli all, võib see põhjustada suurt kahju tervishoiusektorile vaestes riikides (kes jäävad kaotajaks) ning muuta meditsiini- ja õendushariduse neis riikides vähem jätkusuulikuks. Koolitatud tervishoiutöötajate väljavool vaestest riikidest on märkimisväärne investeerimiskahju tervishoiutöötajate koolituses (14). Selle probleemi lahendamiseks tuleb leida uued lahendused, nagu spetsiaalne hüvitusfond, koolitus ja ümberasumine. Näiteks Ühendkuningriik ja Iirimaa tagavad riiklikus tervishoiuteenistuses eetiliste värbamistavade järgmise, mis on laialt tunnustatud hea tava. Liikmesriigid peavad tagama, et selliseid tavasid järgitaks ning et neid kohaldataks nii tervishoiutöötajate personaliotsingubüroodes kui ka erasektori ja riiklikes tervishoiuasutuses.

| 6.13.2 | Tervishoiutöötajatel (eelkõige õed ja arstid) on võtmeroll selles, et säilitada ja parandada tervishoidu sisserändajate jaoks. Liikmesriigid peavad tagama, et tervishoiutöötajad suudavad vastata sisserändajate tervishoiuvajadustele ning mõistavad kultuurilisi, usulisi ja elustiili tegureid, mis mõjutavad konkreetsete rühmade tervishoiutavasid. See on vajalik, et tagada sisserändajatele juurdepääs sobivale ja nende kultuuritaustaga arvestavatele tervishoiuteenustele. |
| --- | --- |

6.13.2

Tervishoiutöötajatel (eelkõige õed ja arstid) on võtmeroll selles, et säilitada ja parandada tervishoidu sisserändajate jaoks. Liikmesriigid peavad tagama, et tervishoiutöötajad suudavad vastata sisserändajate tervishoiuvajadustele ning mõistavad kultuurilisi, usulisi ja elustiili tegureid, mis mõjutavad konkreetsete rühmade tervishoiutavasid. See on vajalik, et tagada sisserändajatele juurdepääs sobivale ja nende kultuuritaustaga arvestavatele tervishoiuteenustele.

Brüssel, 11. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vt EMSK 31. mai 2007. aasta arvamus teemal „ELi väljakutsed ja võimalused globaliseerumise kontekstis” (ettevalmistav arvamus), raportöör Henri Malosse, kaasraportöör Staffan Nilsson, ELT C 175, 27.7.2007.

1

(2)  ILO: A Fair Globalization, 2004.

2

(3)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. aprilli 2006. aasta arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)” — KOM(2005) 467 lõplik — 2005/0203 (COD), raportöör Ágnes Cser (ELT C 185, 8.8.2006).

3

(4)  1990. aastal vastu võetud konventsioon sisserändajatest töötajate ja nende pereliikmete õiguste rahvusvahelise kaitse kohta jõustus 2003. aasta juulis. See täiendab ILO konventsiooni võõrtöötajate kohta, 1949 (nr 97) ja ILO konventsiooni võõrtöötajate kohta (täiendavad sätted), 1975 (nr 143). Üheskoos loovad kõnealused kolm rahvusvahelist konventsiooni raamistiku võõrtöötajate õigusi ning mitteametlikku sisserännet puudutavate küsimuste käsitlemiseks. Nende tegevus kuulub laiemasse poliitikaraamistikku, sealhulgas äsja vastu võetud ÜRO lepingud, mis käsitlevad inimkaubandust, inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamist ja ekspluateerimist, nt ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastane konventsioon (2000), seda täiendavad naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise protokoll (2000) ning maitsi, meritsi ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestav protokoll (2000), lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat (2000), ning varasemad pagulaste seisundit käsitlevad 1951. aasta konventsioon ja 1967. aasta protokoll. Ehkki siiani on vähesed riigid ja asjaomastel juhtudel ka piirkondlikud majandusorganisatsioonid need konventsioonid (erandiks on pagulaste seisundit käsitlevad lepingud) ratifitseerinud, on kõnealused vahendid oluline osa laiaulatuslikumast strateegiast.

4

(5)  Euroopa Liidu Nõukogu, Saksamaa, Portugali ja Sloveenia eesistumise 18 kuu programm, Brüssel, 21. detsember 2006.

5

Euroopa Liidu Nõukogu

Brüssel, 21. detsember 2006

(6)  13. septembri 2006. aasta arvamus „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”, raportöör Luis Miguel Pariza Castańos (ELT C 318 23.12.2006);

6

| — | EMSK arvamused: |
| --- | --- |

—

EMSK arvamused:

| — | 15. detsembri 2006. aasta arvamus „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile — Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti: Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” KOM(2005) 184 lõplik, raportöör Luis Miguel Pariza Castańos (ELT C 65 17.3.2006); |
| --- | --- |

—

15. detsembri 2006. aasta arvamus „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile — Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti: Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” KOM(2005) 184 lõplik, raportöör Luis Miguel Pariza Castańos (ELT C 65 17.3.2006);

| — | 20. aprilli 2006. aasta arvamus „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta” — KOM(2005) 375 lõplik — 2005/0156 (COD), raportöör Sylvia Sciberras (ELT C 185 8.8.2006). |
| --- | --- |

—

20. aprilli 2006. aasta arvamus „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta” — KOM(2005) 375 lõplik — 2005/0156 (COD), raportöör Sylvia Sciberras (ELT C 185 8.8.2006).

(7)  ÜRO: „Trends in Total Migrant Stock: The 2003 Revision”.

7

(8)  US Census Bureau, IDB — Rank Countries by Population,

8

http://www.census.gov/ipc/www/idbrank.html.

(9)  Migration Information Source,

9

http://www.migrationinformation.org/Feature/display.cfm?id=336.

(10)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheline korduvränne ja liikuvuspartnerlus”, KOM(2007) 248 lõplik.

10

(11)  „The New Global Slave Trade”, Ethan B. Kapstein, ajakirjas Foreign Affairs, november/detsember 2006.

11

(12)  M. G. Carta, M. Bernal, M. C. Harday & J. M. Abad „Migration and mental health in Europe”, 2005.

12

(13)  „Who Cares? Women Health Workers in the Global Labour Market”, toim Kim Van Eyck, PhD, 2005.

13

(14)  Kim Van Eyck, toim, 2005. „Who cares?” UNISON UK: PSI.

14

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 54 lõige 3):

Punkt 1.1.8

Punkt välja jätta.

| „1.1.8 | Haridussüsteemi tuleb lisada rahvatervist käsitlevad programmid, mis võtavad arvesse ka vähemuskultuuride esindajaid.” |
| --- | --- |

„1.1.8

Hääletamine

Poolt: 44

Vastu: 51

Erapooletuid: 11

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/131 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/131

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroregioonid”

(2007/C 256/23)

17. jaanuaril 2006 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal: „Euroregioonid”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 21. juunil 2007. Raportöör oli hr ZUFIAUR NARVAIZA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 108, erapooletuks jäi 1.

1.   Taust

1.1   Mõiste määratlus

| 1.1.1 | Euroregioonid on ühiste riigipiiride ääres asuvate kohalike ja piirkondlike naaberomavalitsuste piiriülese koostöö alalised struktuurid. |
| --- | --- |

1.1.1

Euroregioonid on ühiste riigipiiride ääres asuvate kohalike ja piirkondlike naaberomavalitsuste piiriülese koostöö alalised struktuurid.

| 1.1.1.1 | Euroregioone iseloomustavad järgmised tunnused (1):






  — | Euroregioonid ja teised samalaadsed struktuurid ei ole uus haldusvorm ega uus valitsemistasand, vaid platvorm kohalike ja piirkondlike omavalitsuste horisontaalseks piiriüleseks kogemustevahetuseks ja koostööks; euroregioonid aitavad ka edendada vertikaalset koostööd kohalike või piirkondlike omavalitsuste, riiklike valitsuste ja Euroopa institutsioonide vahel. |
| --- | --- | --- |

1.1.1.1

Euroregioone iseloomustavad järgmised tunnused (1):

—

Euroregioonid ja teised samalaadsed struktuurid ei ole uus haldusvorm ega uus valitsemistasand, vaid platvorm kohalike ja piirkondlike omavalitsuste horisontaalseks piiriüleseks kogemustevahetuseks ja koostööks; euroregioonid aitavad ka edendada vertikaalset koostööd kohalike või piirkondlike omavalitsuste, riiklike valitsuste ja Euroopa institutsioonide vahel.

| — | Tegemist on kummalgi pool riigipiiri asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühendustega, millel mõnel juhul on olemas parlamentaarne assamblee. |
| --- | --- |

—

Tegemist on kummalgi pool riigipiiri asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühendustega, millel mõnel juhul on olemas parlamentaarne assamblee.

| — | Need on piiriülesed ühendused, millel on olemas alaline sekretariaat, tehnilised ja haldustöötajad ning oma ressursid. |
| --- | --- |

—

Need on piiriülesed ühendused, millel on olemas alaline sekretariaat, tehnilised ja haldustöötajad ning oma ressursid.

| — | Mõnel juhul on tegemist eraõigusliku asutusega, mis põhineb ühe või teise poole mittetulundusühingul või sihtasutusel, vastavalt asjaomastele riiklikele õigusaktidele. Teistel juhtudel on need avalik-õiguslikud asutused, mis põhinevad riikidevahelistel kokkulepetel ja mille eesmärk on muu hulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalus ja koostöö. |
| --- | --- |

—

Mõnel juhul on tegemist eraõigusliku asutusega, mis põhineb ühe või teise poole mittetulundusühingul või sihtasutusel, vastavalt asjaomastele riiklikele õigusaktidele. Teistel juhtudel on need avalik-õiguslikud asutused, mis põhinevad riikidevahelistel kokkulepetel ja mille eesmärk on muu hulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalus ja koostöö.

| — | Sageli on euroregioonid määratletud mitte üksnes geograafiliste või poliitilis-halduslike piiridega, vaid ka ühiste majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste tunnustega. |
| --- | --- |

—

Sageli on euroregioonid määratletud mitte üksnes geograafiliste või poliitilis-halduslike piiridega, vaid ka ühiste majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste tunnustega.

| 1.1.2 | Eri euroregioonide nimetustes kasutatakse mitmeid erinevaid termineid, nagu Euroregio, euroregioon, Euroopa regioon, suurregioon, Regio jt. |
| --- | --- |

1.1.2

Eri euroregioonide nimetustes kasutatakse mitmeid erinevaid termineid, nagu Euroregio, euroregioon, Euroopa regioon, suurregioon, Regio jt.

1.2   Eesmärgid

| 1.2.1 | Euroregioonide ja teiste samalaadsete struktuuride (2) peaeesmärk on piiriülene koostöö, mille prioriteedid seatakse vastavalt piirkondlikele ja geograafilistele eripäradele. Algetapis või teatud spetsiifilisel eesmärgil loodud töökogukondade puhul on esmatähtis vastastikuse mõistmise edendamine, kultuurisuhete arendamine ja majanduskoostöö tugevdamine. Need euroregioonid, millel on olemas tihedamini integreeritud struktuurid ja oma finantsvahendid, seavad ambitsioonikamaid eesmärke. Nad tegelevad kõikvõimalike piiriülese koostööga seotud küsimustega alates ühiste huvide edendamisest igas valdkonnas kuni piiriüleste programmide ja konkreetsete projektide elluviimise ja juhtimiseni. |
| --- | --- |

1.2.1

Euroregioonide ja teiste samalaadsete struktuuride (2) peaeesmärk on piiriülene koostöö, mille prioriteedid seatakse vastavalt piirkondlikele ja geograafilistele eripäradele. Algetapis või teatud spetsiifilisel eesmärgil loodud töökogukondade puhul on esmatähtis vastastikuse mõistmise edendamine, kultuurisuhete arendamine ja majanduskoostöö tugevdamine. Need euroregioonid, millel on olemas tihedamini integreeritud struktuurid ja oma finantsvahendid, seavad ambitsioonikamaid eesmärke. Nad tegelevad kõikvõimalike piiriülese koostööga seotud küsimustega alates ühiste huvide edendamisest igas valdkonnas kuni piiriüleste programmide ja konkreetsete projektide elluviimise ja juhtimiseni.

| 1.2.2 | Piirülesed tegevused ei hõlma üksnes sotsiaalmajanduslikku arengut ja kultuurikoostööd, vaid ka teisi valdkondi, mis vastavad piiriäärsete piirkondade elanike üldistele huvidele: eelkõige sotsiaalküsimused, tervishoid, haridus ja koolitus, teadus- ja arendustegevus, jäätmekäitlus, looduskaitse ja maastikuhooldus, turism ja vaba aja veetmine, loodusõnnetused, transport ja kommunikatsiooni infrastruktuur. |
| --- | --- |

1.2.2

Piirülesed tegevused ei hõlma üksnes sotsiaalmajanduslikku arengut ja kultuurikoostööd, vaid ka teisi valdkondi, mis vastavad piiriäärsete piirkondade elanike üldistele huvidele: eelkõige sotsiaalküsimused, tervishoid, haridus ja koolitus, teadus- ja arendustegevus, jäätmekäitlus, looduskaitse ja maastikuhooldus, turism ja vaba aja veetmine, loodusõnnetused, transport ja kommunikatsiooni infrastruktuur.

| 1.2.3 | Euroregioone peetakse sobivaks raamistikuks Euroopa tööjõu liikuvuse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika elluviimiseks, sest piirialadel kasutatakse koostöömeetodeid, millega välditakse pädevuskonflikte. |
| --- | --- |

1.2.3

Euroregioone peetakse sobivaks raamistikuks Euroopa tööjõu liikuvuse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika elluviimiseks, sest piirialadel kasutatakse koostöömeetodeid, millega välditakse pädevuskonflikte.

| 1.2.4 | Euroregioonid aitavad igapäevaelu tasandil alt üles suunaliselt kaasa Euroopa Liidu ülesehitamisele ja integratsioonile. |
| --- | --- |

1.2.4

Euroregioonid aitavad igapäevaelu tasandil alt üles suunaliselt kaasa Euroopa Liidu ülesehitamisele ja integratsioonile.

| 1.2.5 | Piiriülene koostöö aitab ühiste probleemide lahendamiseks rakendada piiriüleseid organisatsiooni- ja tegevusvorme, nagu nt piirkondadevahelised ametiühingukomiteed, tööandjate organisatsioonide koostöö ja kaubanduskojad, euroregioonide majandus- ja sotsiaalkomiteede loomine jne. |
| --- | --- |

1.2.5

Piiriülene koostöö aitab ühiste probleemide lahendamiseks rakendada piiriüleseid organisatsiooni- ja tegevusvorme, nagu nt piirkondadevahelised ametiühingukomiteed, tööandjate organisatsioonide koostöö ja kaubanduskojad, euroregioonide majandus- ja sotsiaalkomiteede loomine jne.

| 1.2.6 | Osaledes euroregiooni Saar-Lor-Lux (3) majandus- ja sotsiaalkomitee kutsel Luxembourgis 13. veebruaril 2007 toimunud arutelul, oli käesoleva arvamuse koostamise eest vastutaval uurimisrühmal võimalus sellele kohapeal kinnitust leida. |
| --- | --- |

1.2.6

Osaledes euroregiooni Saar-Lor-Lux (3) majandus- ja sotsiaalkomitee kutsel Luxembourgis 13. veebruaril 2007 toimunud arutelul, oli käesoleva arvamuse koostamise eest vastutaval uurimisrühmal võimalus sellele kohapeal kinnitust leida.

1.3   Ajalooline areng

| 1.3.1 | Strasbourgis asuv Euroopa Nõukogu on Euroopa organisatsioon, kes on euroregioonide ja laiemalt piiriülese koostöö teemaga tegelenud juba aastakümneid. |
| --- | --- |

1.3.1

Strasbourgis asuv Euroopa Nõukogu on Euroopa organisatsioon, kes on euroregioonide ja laiemalt piiriülese koostöö teemaga tegelenud juba aastakümneid.

| 1.3.2 | Esimesi katsetusi piiriülese koostöö valdkonnas hakati tegema 1940ndate aastate lõpus. 1948. aastal sõlmitud Beneluxi kokkulepe oli esimene algatus astumaks üle riigipiiridega seatud eraldusjoone. 1958. aastal loodi Euregio, mis hõlmas Madalmaade Enschede piirkonda ja Saksamaa Gronau piirkonda. Veidi hiljem viidi mitmed algatused ellu ka Skandinaavia riikides, nagu Sundi, Nordkalotteni ja Merenkurkku piirkondades Taani, Soome, Norra ja Rootsi piiridel, mis tol ajal jäid väljapoole Euroopa Ühendust. |
| --- | --- |

1.3.2

Esimesi katsetusi piiriülese koostöö valdkonnas hakati tegema 1940ndate aastate lõpus. 1948. aastal sõlmitud Beneluxi kokkulepe oli esimene algatus astumaks üle riigipiiridega seatud eraldusjoone. 1958. aastal loodi Euregio, mis hõlmas Madalmaade Enschede piirkonda ja Saksamaa Gronau piirkonda. Veidi hiljem viidi mitmed algatused ellu ka Skandinaavia riikides, nagu Sundi, Nordkalotteni ja Merenkurkku piirkondades Taani, Soome, Norra ja Rootsi piiridel, mis tol ajal jäid väljapoole Euroopa Ühendust.

| 1.3.3 | Aastatel 1975–1985 loodi eri riikide piirkondade vahel mitmeid töökogukondi (nt Juura töökogukond ja Püreneede töökogukond), mille tegevusulatus oli piiratud. |
| --- | --- |

1.3.3

Aastatel 1975–1985 loodi eri riikide piirkondade vahel mitmeid töökogukondi (nt Juura töökogukond ja Püreneede töökogukond), mille tegevusulatus oli piiratud.

| 1.3.4 | Piiriülene piirkondlik koostöö ja euroregioonide loomine on alates 1990. aastatest hoogustunud (4). Sellele on kaasa aidanud eelkõige järgmised tegurid:






  — | Euroopa integratsiooni areng, eelkõige tänu ühtse turu ja euro kehtestamisele ning ELi laienemisele; |
| --- | --- | --- |

1.3.4

Piiriülene piirkondlik koostöö ja euroregioonide loomine on alates 1990. aastatest hoogustunud (4). Sellele on kaasa aidanud eelkõige järgmised tegurid:

—

Euroopa integratsiooni areng, eelkõige tänu ühtse turu ja euro kehtestamisele ning ELi laienemisele;

| — | üha tugevam detsentraliseerimine ja regionaliseerimine Euroopa riikides; |
| --- | --- |

—

üha tugevam detsentraliseerimine ja regionaliseerimine Euroopa riikides;

| — | piiriülese tööhõive kasv; |
| --- | --- |

—

piiriülese tööhõive kasv;

| — | piirkondade rolli tunnustamine (kuigi piiratud määral) Euroopa institutsioonide otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

—

piirkondade rolli tunnustamine (kuigi piiratud määral) Euroopa institutsioonide otsustusprotsessides;

| — | ühenduse algatused piiriülese koostöö valdkonnas, nt INTERREG. |
| --- | --- |

—

ühenduse algatused piiriülese koostöö valdkonnas, nt INTERREG.

| 1.3.5 | Viimase kahe laienemisega, mis on suurendanud liikmesriikide arvu 15-lt 27-le, on piiräärsete piirkondade hulk märgatavalt suurenenud ja need on eripalgelisemad kui varem. Täpsemalt on NUTS II määratlusele vastavaid piiriregioone nüüd 38 ja piiride kogupikkus on nüüd 7 137 km asemel 14 300 km. |
| --- | --- |

1.3.5

Viimase kahe laienemisega, mis on suurendanud liikmesriikide arvu 15-lt 27-le, on piiräärsete piirkondade hulk märgatavalt suurenenud ja need on eripalgelisemad kui varem. Täpsemalt on NUTS II määratlusele vastavaid piiriregioone nüüd 38 ja piiride kogupikkus on nüüd 7 137 km asemel 14 300 km.

| 1.3.6 | Euroopa Parlamendi 2005. aasta detsembri resolutsioonis (5) öeldakse, et piiriülesel koostööl on Euroopa integratsioonis ja ühtekuuluvuses väga oluline roll, ja palutakse liikmesriikidel ja komisjonil edendada ja toetada euroregioonide kasutamist. Piiriülest koostööd käsitletakse ka Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõus (artikkel III-220). |
| --- | --- |

1.3.6

Euroopa Parlamendi 2005. aasta detsembri resolutsioonis (5) öeldakse, et piiriülesel koostööl on Euroopa integratsioonis ja ühtekuuluvuses väga oluline roll, ja palutakse liikmesriikidel ja komisjonil edendada ja toetada euroregioonide kasutamist. Piiriülest koostööd käsitletakse ka Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõus (artikkel III-220).

1.4   Koostöövormid

| 1.4.1 | Piirkondade koostööd edendava ühenduse algatuse INTERREG III kaudu on komisjon määratlenud kolm koostöövaldkonda:






  — | A — piiriülene koostöö

  Piiriülese koostöö eesmärk on majanduslik ja sotsiaalne integratsioon ühiste arengustrateegiate ja struktureeritud kogemustevahetuste kaudu mõlemal pool piiri asuvate piirkondade vahel. |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Piirkondade koostööd edendava ühenduse algatuse INTERREG III kaudu on komisjon määratlenud kolm koostöövaldkonda:

—

A — piiriülene koostöö

Piiriülese koostöö eesmärk on majanduslik ja sotsiaalne integratsioon ühiste arengustrateegiate ja struktureeritud kogemustevahetuste kaudu mõlemal pool piiri asuvate piirkondade vahel.

| — | B — riikidevaheline koostöö

  Riiklike valitsuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste riikidevahelise koostöö eesmärk on edendada territoriaalset integratsiooni Euroopa piirkondade suurte rühmade ehk nn makropiirkondade loomise abil. |
| --- | --- |

—

B — riikidevaheline koostöö

Riiklike valitsuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste riikidevahelise koostöö eesmärk on edendada territoriaalset integratsiooni Euroopa piirkondade suurte rühmade ehk nn makropiirkondade loomise abil.

| — | C — piirkondadevaheline koostöö

  Piirkondade koostöö eesmärk on suurendada teabe ja kogemuste vahetamist mitte üksnes piiriäärsete piirkondade vahel. |
| --- | --- |

—

C — piirkondadevaheline koostöö

Piirkondade koostöö eesmärk on suurendada teabe ja kogemuste vahetamist mitte üksnes piiriäärsete piirkondade vahel.

Euroregioonid kuuluvad peamiselt mudeli A ja üha enam ka mudeli B alla.

2.   Ühenduse tasandi taust

| 2.1 | Viimasel ajal on esitatud mitmeid ühenduse ettepanekuid, mis on parandanud euroregioonide tegevuse üldist raamistikku. 2006. aasta esimesel poolaastal võtsid Euroopa Parlament ja ministrite nõukogu vastu mitmed olulised piiriülest koostööd puudutavad otsused. |
| --- | --- |

2.1

Viimasel ajal on esitatud mitmeid ühenduse ettepanekuid, mis on parandanud euroregioonide tegevuse üldist raamistikku. 2006. aasta esimesel poolaastal võtsid Euroopa Parlament ja ministrite nõukogu vastu mitmed olulised piiriülest koostööd puudutavad otsused.

2.2   Finantsperspektiiv

| 2.2.1 | Komisjon esitas 2004. aastal esialgse ettepaneku 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi läbivaatamise kohta (6). Kõnealuses ettepanekus arvestas komisjon 27-liikmelise ELi kulude tasemeks 2007.–2013. aastal 1,14 % rahvamajanduse kogutulust. Võttes arvesse tõsiseid väljakutseid, millele EL peab vastama, toetas EMSK oma arvamuses (7) omavahendite suurendamist maksimaalselt 1,3 %-ni rahvamajanduse kogutulust (rohkem kui senine 1,24 %). 2005. aasta Euroopa Ülemkogu kehtestas 2007.–2013. aasta kogukuludeks 1,045 % rahvamajanduse kogutulust. 2006. aasta aprillis määrati pärast nõukogu ja Euroopa Parlamendi läbirääkimisi lõplikuks ettepanekuks 864,316 miljardit eurot, st 1,048 % rahvamajanduse kogutulust. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisjon esitas 2004. aastal esialgse ettepaneku 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi läbivaatamise kohta (6). Kõnealuses ettepanekus arvestas komisjon 27-liikmelise ELi kulude tasemeks 2007.–2013. aastal 1,14 % rahvamajanduse kogutulust. Võttes arvesse tõsiseid väljakutseid, millele EL peab vastama, toetas EMSK oma arvamuses (7) omavahendite suurendamist maksimaalselt 1,3 %-ni rahvamajanduse kogutulust (rohkem kui senine 1,24 %). 2005. aasta Euroopa Ülemkogu kehtestas 2007.–2013. aasta kogukuludeks 1,045 % rahvamajanduse kogutulust. 2006. aasta aprillis määrati pärast nõukogu ja Euroopa Parlamendi läbirääkimisi lõplikuks ettepanekuks 864,316 miljardit eurot, st 1,048 % rahvamajanduse kogutulust.

| 2.2.2 | Kõnealune märkimisväärne kärpimine mõjutas majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele suunatud vahendeid, mis 15-liikmelise ELi 0,41 %-lt rahvamajanduse kogutulust langes 27-liikmelises ELis 0,37 %-ni Seda just siis, kui uute liikmesriikide ühinemine ja ELi teised väljakutsed, nagu globaliseerumine, nõuaksid just vahendite suurendamist, mitte vähendamist. |
| --- | --- |

2.2.2

Kõnealune märkimisväärne kärpimine mõjutas majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele suunatud vahendeid, mis 15-liikmelise ELi 0,41 %-lt rahvamajanduse kogutulust langes 27-liikmelises ELis 0,37 %-ni Seda just siis, kui uute liikmesriikide ühinemine ja ELi teised väljakutsed, nagu globaliseerumine, nõuaksid just vahendite suurendamist, mitte vähendamist.

| 2.2.3 | Euroopa territoriaalse koostöö osas on uue sihtala 3 raames ette nähtud 8,72 miljardit eurot (2,44 % ühtekuuluvuse jaoks ette nähtud 0,37 %-st rahvamajanduse kogutulust), samas kui komisjon taotles oma esialgses eelarves 13 miljardit eurot. On selge, et väiksemate vahenditega tuleb rohkem ära teha. |
| --- | --- |

2.2.3

Euroopa territoriaalse koostöö osas on uue sihtala 3 raames ette nähtud 8,72 miljardit eurot (2,44 % ühtekuuluvuse jaoks ette nähtud 0,37 %-st rahvamajanduse kogutulust), samas kui komisjon taotles oma esialgses eelarves 13 miljardit eurot. On selge, et väiksemate vahenditega tuleb rohkem ära teha.

| 2.2.4 | ELi rahaline toetus piiriülese koostöö edendamiseks on võrreldes eelmise perioodiga 2000–2006 suurenenud, kuid kärpimine Euroopa Komisjoni esialgsete ettepanekutega võrreldes nõuab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tihedamat koostööd ja aktiivsemat avaliku ja erasektori partnerluse kasutamist Pärast 12 uue liikmesriigi ühinemist hõlmavad ettenähtud vahendid nüüd enam piirialasid, eriti Kesk- ja Ida-Euroopas. |
| --- | --- |

2.2.4

ELi rahaline toetus piiriülese koostöö edendamiseks on võrreldes eelmise perioodiga 2000–2006 suurenenud, kuid kärpimine Euroopa Komisjoni esialgsete ettepanekutega võrreldes nõuab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tihedamat koostööd ja aktiivsemat avaliku ja erasektori partnerluse kasutamist Pärast 12 uue liikmesriigi ühinemist hõlmavad ettenähtud vahendid nüüd enam piirialasid, eriti Kesk- ja Ida-Euroopas.

2.3   Uued määrused

| 2.3.1 | Komisjoni 2004. aasta juulis esitatud ettepanekutes, mis käsitlesid struktuurifonde ajavahemikul 2007–2013, kehtestati endise sihtala 1 asemele lähenemise sihtala, endise sihtala 2 asemele konkurentsivõime ja tööhõive sihtala ning loodi lisaks uus sihtala 3 — Euroopa territoriaalne koostöö -, millega seati piiriülene piirkondlik tegevus varasemast olulisemale kohale. |
| --- | --- |

2.3.1

Komisjoni 2004. aasta juulis esitatud ettepanekutes, mis käsitlesid struktuurifonde ajavahemikul 2007–2013, kehtestati endise sihtala 1 asemele lähenemise sihtala, endise sihtala 2 asemele konkurentsivõime ja tööhõive sihtala ning loodi lisaks uus sihtala 3 — Euroopa territoriaalne koostöö -, millega seati piiriülene piirkondlik tegevus varasemast olulisemale kohale.

| 2.3.2 | Eelkõige on uus sihtala 3 (8), mis tugineb ühenduse algatuse INTERREG kogemustele, mõeldud ELi territooriumi tasakaalustatud integratsiooni edendamiseks piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö abil. |
| --- | --- |

2.3.2

Eelkõige on uus sihtala 3 (8), mis tugineb ühenduse algatuse INTERREG kogemustele, mõeldud ELi territooriumi tasakaalustatud integratsiooni edendamiseks piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö abil.

| 2.3.3 | Komitee koostas 2005. aastal struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi reformi kohta asjaomased arvamused (9). Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 2006. aastal vastu uued määruse ettepanekud (10). |
| --- | --- |

2.3.3

Komitee koostas 2005. aastal struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi reformi kohta asjaomased arvamused (9). Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 2006. aastal vastu uued määruse ettepanekud (10).

2.4   Ühtekuuluvuspoliitika: strateegilised suunised

| 2.4.1 | Komisjoni teatis ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (11) võeti vastu pärast mitmete struktuurifonde käsitlevate määruste vastuvõtmist. Nimetatud teatises kinnitatakse uue sihtala 3 „Euroopa territoriaalne koostöö” tähtsust selle kolmes mõõtmes: piiriülene, riikidevaheline ja piirkondadevaheline koostöö. |
| --- | --- |

2.4.1

Komisjoni teatis ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (11) võeti vastu pärast mitmete struktuurifonde käsitlevate määruste vastuvõtmist. Nimetatud teatises kinnitatakse uue sihtala 3 „Euroopa territoriaalne koostöö” tähtsust selle kolmes mõõtmes: piiriülene, riikidevaheline ja piirkondadevaheline koostöö.

| 2.4.2 | Uue koostöösihtala eesmärk on edendada Euroopa Liidu territooriumi integratsiooni ja vähendada barjääriefekte piiriülese koostöö ja parimate tavade vahetamise kaudu. |
| --- | --- |

2.4.2

Uue koostöösihtala eesmärk on edendada Euroopa Liidu territooriumi integratsiooni ja vähendada barjääriefekte piiriülese koostöö ja parimate tavade vahetamise kaudu.

| 2.4.3 | Euroopa ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste eesmärk on:






  a) | suurendada piirkondade atraktiivsust, et edendada investeeringuid; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Euroopa ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste eesmärk on:

a)

suurendada piirkondade atraktiivsust, et edendada investeeringuid;

| b) | soodustada innovatsiooni ja ettevõtlust; |
| --- | --- |

b)

soodustada innovatsiooni ja ettevõtlust;

| c) | luua töökohti. Eelkõige soovitakse pöörata tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika territoriaalsele mõõtmele. |
| --- | --- |

c)

luua töökohti. Eelkõige soovitakse pöörata tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika territoriaalsele mõõtmele.

| 2.4.4 | On selge, et sageli takistavad riigipiirid Euroopa territooriumi kui terviku arengut ja pärsivad selle konkurentsivõime potentsiaali. Seetõttu on ühenduse piiriülese koostöö üks peaeesmärke kaotada riigipiiride barjääriefekt ja luua sünergiaid, leidmaks ühistele probleemidele ühiseid lahendusi. |
| --- | --- |

2.4.4

On selge, et sageli takistavad riigipiirid Euroopa territooriumi kui terviku arengut ja pärsivad selle konkurentsivõime potentsiaali. Seetõttu on ühenduse piiriülese koostöö üks peaeesmärke kaotada riigipiiride barjääriefekt ja luua sünergiaid, leidmaks ühistele probleemidele ühiseid lahendusi.

| 2.4.5 | Ühtekuuluvuspoliitika peab keskenduma meetmetele, mis annavad piiriülesele tegevusele lisaväärtuse, näiteks tõstma piiriülest konkurentsivõimet innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse abil, ühendama mittemateriaalseid (teenused) või füüsilisi (transport) võrgustikke, tugevdamaks piiriülest integratsiooni ja seega ka Euroopa identiteeti, edendama liikuvust ja läbipaistvust piiriülesel tööturul, edendama veeressursside ja üleujutusohu juhtimist, arendama turismi, soodustama majandus- ja sotsiaalsete osalejate osalust, väärtustama kultuuripärandit, parandama ruumiplaneerimist jne. |
| --- | --- |

2.4.5

Ühtekuuluvuspoliitika peab keskenduma meetmetele, mis annavad piiriülesele tegevusele lisaväärtuse, näiteks tõstma piiriülest konkurentsivõimet innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse abil, ühendama mittemateriaalseid (teenused) või füüsilisi (transport) võrgustikke, tugevdamaks piiriülest integratsiooni ja seega ka Euroopa identiteeti, edendama liikuvust ja läbipaistvust piiriülesel tööturul, edendama veeressursside ja üleujutusohu juhtimist, arendama turismi, soodustama majandus- ja sotsiaalsete osalejate osalust, väärtustama kultuuripärandit, parandama ruumiplaneerimist jne.

2.5   Territoriaalse koostöö uus õiguslik alus

| 2.5.1 | Ajalooliselt on ühtse Euroopa tasandi õigusliku aluse puudumine takistanud piiriülese koostöö valdkonnas oluliste meetmete võtmist. |
| --- | --- |

2.5.1

Ajalooliselt on ühtse Euroopa tasandi õigusliku aluse puudumine takistanud piiriülese koostöö valdkonnas oluliste meetmete võtmist.

| 2.5.2 | 2004. aastal tegi komisjon ettepaneku luua Euroopa piiriülese koostöö rühmitus. Komisjoni viimase ettepanekuga muudeti selle nimetust, asendades termini „piiriülene” terminiga „territoriaalne”. |
| --- | --- |

2.5.2

2004. aastal tegi komisjon ettepaneku luua Euroopa piiriülese koostöö rühmitus. Komisjoni viimase ettepanekuga muudeti selle nimetust, asendades termini „piiriülene” terminiga „territoriaalne”.

| 2.5.3 | 31. juulil 2006 vastu võetud määruses (12) tunnistatakse järgmist:






  — | Võttes arvesse liikmesriikide, eriti piirkondlike ja kohalike võimuorganite olulisi raskusi territoriaalse koostöö elluviimisel ja juhtimisel riigiti erinevate riiklike õigusaktide ja menetluste raamistikus, tuleb nende raskuste leevendamiseks võtta meetmeid. |
| --- | --- | --- |

2.5.3

31. juulil 2006 vastu võetud määruses (12) tunnistatakse järgmist:

—

Võttes arvesse liikmesriikide, eriti piirkondlike ja kohalike võimuorganite olulisi raskusi territoriaalse koostöö elluviimisel ja juhtimisel riigiti erinevate riiklike õigusaktide ja menetluste raamistikus, tuleb nende raskuste leevendamiseks võtta meetmeid.

| — | Territoriaalset koostööd pärssivate raskuste ületamiseks tuleb asutada ühenduse tasandil koostöövahend, mis võimaldab luua ühenduse territooriumil juriidilistest isikutest koostöörühmitused, mida nimetatakse Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusteks (ETKR). |
| --- | --- |

—

Territoriaalset koostööd pärssivate raskuste ületamiseks tuleb asutada ühenduse tasandil koostöövahend, mis võimaldab luua ühenduse territooriumil juriidilistest isikutest koostöörühmitused, mida nimetatakse Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusteks (ETKR).

| — | Territoriaalse koostöö tingimused tuleks luua kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärkide saavutamiseks, kusjuures ETKRi kasutamine on vabatahtlik ja toimub kooskõlas iga liikmesriigi põhiseadusliku süsteemiga. |
| --- | --- |

—

Territoriaalse koostöö tingimused tuleks luua kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärkide saavutamiseks, kusjuures ETKRi kasutamine on vabatahtlik ja toimub kooskõlas iga liikmesriigi põhiseadusliku süsteemiga.

3.   Majandusintegratsioon ning sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

3.1   Integratsioon ja spetsialiseerumine

| 3.1.1 | Traditsioonilistes suurtes riikides on suur osa majandustegevusest koondunud riigi keskossa ning paljudel juhtudel pealinna ja tähtsamatesse linnadesse. Iga riigi siseselt on välja kujunenud teatud piirkondlik majanduslik spetsialiseerumine. |
| --- | --- |

3.1.1

Traditsioonilistes suurtes riikides on suur osa majandustegevusest koondunud riigi keskossa ning paljudel juhtudel pealinna ja tähtsamatesse linnadesse. Iga riigi siseselt on välja kujunenud teatud piirkondlik majanduslik spetsialiseerumine.

| 3.1.2 | Euroopa integratsioon soodustab uute koostööruumide, nagu euroregioonide loomist. Euroopa integratsiooni tulemusel ei toimu piirkondlik spetsialiseerumine enam iga riigi piires, vaid üha enam Euroopa tasandil. Riikidevahelised piirid ei tähista enam kogemustevahetust takistavat ületamatut barjääri. Kontekstis, kus Euroopa tasandil spetsialiseerumine üha suureneb, soosib see uute suhete loomist piirkondade vahel, mille arengutaseme on mõnel juhul erinev ja mis asuvad eri liikmesriikides, kuid millel on ühised eesmärgid. |
| --- | --- |

3.1.2

Euroopa integratsioon soodustab uute koostööruumide, nagu euroregioonide loomist. Euroopa integratsiooni tulemusel ei toimu piirkondlik spetsialiseerumine enam iga riigi piires, vaid üha enam Euroopa tasandil. Riikidevahelised piirid ei tähista enam kogemustevahetust takistavat ületamatut barjääri. Kontekstis, kus Euroopa tasandil spetsialiseerumine üha suureneb, soosib see uute suhete loomist piirkondade vahel, mille arengutaseme on mõnel juhul erinev ja mis asuvad eri liikmesriikides, kuid millel on ühised eesmärgid.

| 3.1.3 | Selline koostöö on eriti vajalik valdkondade puhul, kus tegevusulatus on piiratud ja kus piiriefekt on tugevam, nagu VKEde puhul. |
| --- | --- |

3.1.3

Selline koostöö on eriti vajalik valdkondade puhul, kus tegevusulatus on piiratud ja kus piiriefekt on tugevam, nagu VKEde puhul.

| 3.1.4 | EMSK arvates peaksid euroregioonid tõhusalt kaasa aitama ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika eesmärkide täitmisele. Seoses sellega on uue Euroopa Liidu territoriaalpoliitikat puudutava ettepaneku peaeesmärgid lähenemine ning konkurentsivõime ja tööhõive suurendamine eelkõige vähem jõukates piirkondades ja piirkondades, mis peavad tegelema uute spetsialiseerumisega seotud väljakutsetega. |
| --- | --- |

3.1.4

EMSK arvates peaksid euroregioonid tõhusalt kaasa aitama ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika eesmärkide täitmisele. Seoses sellega on uue Euroopa Liidu territoriaalpoliitikat puudutava ettepaneku peaeesmärgid lähenemine ning konkurentsivõime ja tööhõive suurendamine eelkõige vähem jõukates piirkondades ja piirkondades, mis peavad tegelema uute spetsialiseerumisega seotud väljakutsetega.

3.2   Konkurentsivõime

| 3.2.1 | Euroregioonid võimaldavad mastaabisäästu. Euroregiooni loomine tähendab suuremaid turge (sääst tänu koondumisele), tootmistegurite täiendavust ja paremaid stiimuleid investeeringutele. Hinnanguliselt ulatub teatud uuendus- ja arendustegevusse tehtud investeeringute otsene mõju 250–500 km kaugusele. Kuigi on ka suuremaid euroregioone, on nende ulatus keskmiselt 50–200 km. |
| --- | --- |

3.2.1

Euroregioonid võimaldavad mastaabisäästu. Euroregiooni loomine tähendab suuremaid turge (sääst tänu koondumisele), tootmistegurite täiendavust ja paremaid stiimuleid investeeringutele. Hinnanguliselt ulatub teatud uuendus- ja arendustegevusse tehtud investeeringute otsene mõju 250–500 km kaugusele. Kuigi on ka suuremaid euroregioone, on nende ulatus keskmiselt 50–200 km.

| 3.2.2 | Euroregioonid on väga olulised, et saavutada teatud valdkondades piisavat kriitilist massi. Tänu neile on võimalik investeerida teatud olulistesse teenustesse, mida ilma piiriülese koostööta ei saaks teha. |
| --- | --- |

3.2.2

Euroregioonid on väga olulised, et saavutada teatud valdkondades piisavat kriitilist massi. Tänu neile on võimalik investeerida teatud olulistesse teenustesse, mida ilma piiriülese koostööta ei saaks teha.

| 3.2.3 | Konkurentsivõime suurendamiseks võib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste piiriülene koostöö pakkuda mitmeid avalikke hüvesid:






  — | teabe-, kommunikatsiooni-, energia- ja transpordivõrgustikud ja teised piiriülesed infrastruktuurid; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Konkurentsivõime suurendamiseks võib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste piiriülene koostöö pakkuda mitmeid avalikke hüvesid:

—

teabe-, kommunikatsiooni-, energia- ja transpordivõrgustikud ja teised piiriülesed infrastruktuurid;

| — | avalikud teenused, nagu koolid, haiglad, hädaabiteenused; |
| --- | --- |

—

avalikud teenused, nagu koolid, haiglad, hädaabiteenused;

| — | asutused ja teenused, mis toetavad erasektori majandustegevust, sh kaubanduse arengut, ettevõtlikkust ja piiriüleste ettevõtete partnerlust, uute töökohtade loomist ja töötajate liikuvust. |
| --- | --- |

—

asutused ja teenused, mis toetavad erasektori majandustegevust, sh kaubanduse arengut, ettevõtlikkust ja piiriüleste ettevõtete partnerlust, uute töökohtade loomist ja töötajate liikuvust.

3.3   Ühtekuuluvus: piiriülese töö probleemid

| 3.3.1 | Enamik euroregioone hõlmab samal arengutasemel piirkondi, kuid on ka selliseid euroregioone, mis hõlmavad erineva arengutasemega piirkondi. Üks euroregioonide eesmärke on edendada sellist majandus- ja muud tegevust, mis vähendaks piirkondadevahelisi erinevusi. Selle saavutamiseks on väga oluline asjaomaste liikmesriikide ja ELi aktiivsem osalus. |
| --- | --- |

3.3.1

Enamik euroregioone hõlmab samal arengutasemel piirkondi, kuid on ka selliseid euroregioone, mis hõlmavad erineva arengutasemega piirkondi. Üks euroregioonide eesmärke on edendada sellist majandus- ja muud tegevust, mis vähendaks piirkondadevahelisi erinevusi. Selle saavutamiseks on väga oluline asjaomaste liikmesriikide ja ELi aktiivsem osalus.

| 3.3.2 | Piirialadel on põhiteenustesse tehtavad sotsiaalsed investeeringud sageli väiksemad kui riigi keskosades. Sageli on põhjus see, et piirialadel ei ole otsustuskeskustele nii suurt mõju. Paljudel juhtudel ei ole eriti vähemkaitstud elanikkonnarühmadele (lapsed, sisserändajad, väiksema ostujõuga pered, puudega inimesed, kroonilised haiged jt) seetõttu tagatud piisavalt mitmekesiseid ja tasuvaid kvaliteetteenuseid. |
| --- | --- |

3.3.2

Piirialadel on põhiteenustesse tehtavad sotsiaalsed investeeringud sageli väiksemad kui riigi keskosades. Sageli on põhjus see, et piirialadel ei ole otsustuskeskustele nii suurt mõju. Paljudel juhtudel ei ole eriti vähemkaitstud elanikkonnarühmadele (lapsed, sisserändajad, väiksema ostujõuga pered, puudega inimesed, kroonilised haiged jt) seetõttu tagatud piisavalt mitmekesiseid ja tasuvaid kvaliteetteenuseid.

| 3.3.3 | Euroregioonid võivad suuresti kaasa aidata selliste teenuste arendamisele ning sellele, et piiriülese lähenemisviisi abil suudetaks nimetatud ühiskonnarühmadele pakkuda paremat kaitset. Lisaks võivad euroregioonid aidata ületada õiguslikke, haldus- ja rahalisi takistusi ja erinevusi, mis pärsivad piirkondade arengut. Samuti aitavad need üle saada ajaloolistest eelarvamustest, edendavad ühiseid analüüse ja parandavad üksteise erinevuste paremat mõistmist. |
| --- | --- |

3.3.3

Euroregioonid võivad suuresti kaasa aidata selliste teenuste arendamisele ning sellele, et piiriülese lähenemisviisi abil suudetaks nimetatud ühiskonnarühmadele pakkuda paremat kaitset. Lisaks võivad euroregioonid aidata ületada õiguslikke, haldus- ja rahalisi takistusi ja erinevusi, mis pärsivad piirkondade arengut. Samuti aitavad need üle saada ajaloolistest eelarvamustest, edendavad ühiseid analüüse ja parandavad üksteise erinevuste paremat mõistmist.

| 3.3.4 | Õiguslikele lünkadele ja puudulikule ühtlustamisele piirialatöötajate vaba liikumise osas on ühenduse õigustik ja Euroopa Kohus lahendust pakkunud üksnes osaliselt. Kuna piiralatöötajaid on üha rohkem, on sellest Euroopa tasandil saanud oluline küsimus, eriti maksude, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalabi valdkonnas, kus endiselt määratletakse ja käsitletakse erinevalt selliseid mõisteid nagu elukoht, perekondlikud tingimused, haiguskulude hüvitamine ning esineb teisi halduslikke takistusi (13). |
| --- | --- |

3.3.4

Õiguslikele lünkadele ja puudulikule ühtlustamisele piirialatöötajate vaba liikumise osas on ühenduse õigustik ja Euroopa Kohus lahendust pakkunud üksnes osaliselt. Kuna piiralatöötajaid on üha rohkem, on sellest Euroopa tasandil saanud oluline küsimus, eriti maksude, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalabi valdkonnas, kus endiselt määratletakse ja käsitletakse erinevalt selliseid mõisteid nagu elukoht, perekondlikud tingimused, haiguskulude hüvitamine ning esineb teisi halduslikke takistusi (13).

4.   Piiriülene koostöö: lisaväärtus Euroopa integratsiooni jaoks

4.1   Piiride ületamine

| 4.1.1 | Integratsiooni piiravad takistused on osa piirialade elanike igapäevaelust. See ei tähenda, et piire tuleks muuta või piirata liikmesriikide suveräänsust, vaid et üle piiride peab olema võimalik teha tõhusat koostööd kõigis eluvaldkondades, et parandada elutingimusi ja teha kodanike Euroopa tegelikkuses teoks. |
| --- | --- |

4.1.1

Integratsiooni piiravad takistused on osa piirialade elanike igapäevaelust. See ei tähenda, et piire tuleks muuta või piirata liikmesriikide suveräänsust, vaid et üle piiride peab olema võimalik teha tõhusat koostööd kõigis eluvaldkondades, et parandada elutingimusi ja teha kodanike Euroopa tegelikkuses teoks.

| 4.1.2 | ELi piirid ei täida enam barjääri rolli, kuid endiselt on olemas majanduslikud, sotsiaalkultuurilised, halduslikud ja õiguslikud erinevused, mida on eriti tunda ELi välispiiridel. Seetõttu on piirialade koostöö eesmärk luua koostööstruktuure, -menetlusi ja -vahendeid, et kaotada haldus- ja õiguslikud takistused, kõrvaldada ajalooliselt kujunenud eraldavad tegurid ning muuta naabrus teguriks, mis soodustab liikuvust ja majanduslikku ja sotsiaalset arengut. See tähendab, et piiriülestest piirkondadest peaksid saama nö ühise heaolu alad. |
| --- | --- |

4.1.2

ELi piirid ei täida enam barjääri rolli, kuid endiselt on olemas majanduslikud, sotsiaalkultuurilised, halduslikud ja õiguslikud erinevused, mida on eriti tunda ELi välispiiridel. Seetõttu on piirialade koostöö eesmärk luua koostööstruktuure, -menetlusi ja -vahendeid, et kaotada haldus- ja õiguslikud takistused, kõrvaldada ajalooliselt kujunenud eraldavad tegurid ning muuta naabrus teguriks, mis soodustab liikuvust ja majanduslikku ja sotsiaalset arengut. See tähendab, et piiriülestest piirkondadest peaksid saama nö ühise heaolu alad.

4.2   Lisaväärtus

| 4.2.1 | Piiriülene koostöö ja selle stabiilne elluviimine euroregioonide kaudu võimaldab ennetada konflikte, reageerida õnnetustele, ületada psühholoogilisi barjääre ning samuti märkimisväärselt edendada arengut mõlemal pool piiri. Kõnealune lisaväärtus võib avalduda institutsioonilises, poliitilises, majanduslikus, sotsiaalses või kultuurilises plaanis või Euroopa integratsiooni näol. Piiriülene koostöö annab väärtusliku panuse rahumeelse kooseksisteerimise, julgeoleku ja Euroopa integratsiooni edendamiseks. See on tõhus viis, kuidas viia ellu ühenduse subsidiaarsuse, partnerluse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtet ning aidata kaasa uute liikmesriikide täielikule integreerimisele ELi. |
| --- | --- |

4.2.1

Piiriülene koostöö ja selle stabiilne elluviimine euroregioonide kaudu võimaldab ennetada konflikte, reageerida õnnetustele, ületada psühholoogilisi barjääre ning samuti märkimisväärselt edendada arengut mõlemal pool piiri. Kõnealune lisaväärtus võib avalduda institutsioonilises, poliitilises, majanduslikus, sotsiaalses või kultuurilises plaanis või Euroopa integratsiooni näol. Piiriülene koostöö annab väärtusliku panuse rahumeelse kooseksisteerimise, julgeoleku ja Euroopa integratsiooni edendamiseks. See on tõhus viis, kuidas viia ellu ühenduse subsidiaarsuse, partnerluse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtet ning aidata kaasa uute liikmesriikide täielikule integreerimisele ELi.

| 4.2.2 | Kõnealused alalised piiriülese koostöö struktuurid võimaldavad kodanikke ja haldusaparaati ning samuti riigiüleseid poliitilisi ja sotsiaalseid rühmi aktiivselt ja jätkusuutlikult kaasata; need aitavad üksteist paremini tunda õppida ja võimaldavad vertikaalset ja horisontaalset partnerlust erinevate riiklike struktuuride ja pädevusalade alusel. Samuti saab nende kaudu juhtida piiriüleseid programme ja projekte või hallata ühiselt erinevatest allikates pärit vahendeid (ühenduse või riiklikud vahendid, omavahendid või kolmandate osapoolte vahendid). EMSK arvates on selliste algatuste ühine arendamine edukam ja tõhusam, kui selles täidab põhirolli organiseeritud kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

4.2.2

Kõnealused alalised piiriülese koostöö struktuurid võimaldavad kodanikke ja haldusaparaati ning samuti riigiüleseid poliitilisi ja sotsiaalseid rühmi aktiivselt ja jätkusuutlikult kaasata; need aitavad üksteist paremini tunda õppida ja võimaldavad vertikaalset ja horisontaalset partnerlust erinevate riiklike struktuuride ja pädevusalade alusel. Samuti saab nende kaudu juhtida piiriüleseid programme ja projekte või hallata ühiselt erinevatest allikates pärit vahendeid (ühenduse või riiklikud vahendid, omavahendid või kolmandate osapoolte vahendid). EMSK arvates on selliste algatuste ühine arendamine edukam ja tõhusam, kui selles täidab põhirolli organiseeritud kodanikuühiskond.

| 4.2.3 | Sotsiaalmajanduslikust seisukohast on piiriülese koostöö struktuuride kaudu võimalik ära kasutada kõikide osalejate (kaubanduskojad, ühendused, ettevõtted, ametiühingud, ühiskondlikud ja kultuuriasutused, keskkonnakaitseorganisatsioonid, turismibürood jt) potentsiaal, avada tööturud ja ühtlustada kutsekvalifikatsioonid, edendada majanduse arengut ja luua töökohti meetmete abil teistes sektorites, nagu infrastruktuur, transport, turism, keskkond, haridus, teadus ja VKEde koostöö. |
| --- | --- |

4.2.3

Sotsiaalmajanduslikust seisukohast on piiriülese koostöö struktuuride kaudu võimalik ära kasutada kõikide osalejate (kaubanduskojad, ühendused, ettevõtted, ametiühingud, ühiskondlikud ja kultuuriasutused, keskkonnakaitseorganisatsioonid, turismibürood jt) potentsiaal, avada tööturud ja ühtlustada kutsekvalifikatsioonid, edendada majanduse arengut ja luua töökohti meetmete abil teistes sektorites, nagu infrastruktuur, transport, turism, keskkond, haridus, teadus ja VKEde koostöö.

| 4.2.4 | Sotsiaalkultuuriliselt seisneb piiriülese koostöö lisaväärtus pidevas teadmiste levitamises. Seda teadmiste levitamist tuleks vaadelda piiriülese kontiinumina erinevate väljaannete näol ja erinevas formaadis. Samuti on võimalik kasutada asutustevõrku, mis suurendab selle tegevuse kõlapinda mitmekordselt. Sellisteks asutusteks on haridusasutused, keskkonnakaitseasutused, kultuuriühingud, raamatukogud, muuseumid jt. Samuti edendab piiriülene koostöö võrdseid võimalusi ja naaberriigi keele või isegi kohalike murrete oskust, mis on piiriüleses koostöös väga oluline aspekt ning eeltingimus selleks, et teabevahetus oleks võimalik. |
| --- | --- |

4.2.4

Sotsiaalkultuuriliselt seisneb piiriülese koostöö lisaväärtus pidevas teadmiste levitamises. Seda teadmiste levitamist tuleks vaadelda piiriülese kontiinumina erinevate väljaannete näol ja erinevas formaadis. Samuti on võimalik kasutada asutustevõrku, mis suurendab selle tegevuse kõlapinda mitmekordselt. Sellisteks asutusteks on haridusasutused, keskkonnakaitseasutused, kultuuriühingud, raamatukogud, muuseumid jt. Samuti edendab piiriülene koostöö võrdseid võimalusi ja naaberriigi keele või isegi kohalike murrete oskust, mis on piiriüleses koostöös väga oluline aspekt ning eeltingimus selleks, et teabevahetus oleks võimalik.

| 4.2.5 | Selline piiriülene koostöö, mis toimub alaliste struktuuride, nagu euroregioonide abil, pakub riiklikele meetmetele lisaväärtust tänu piiriüleste programmide ja projektide täiendavusele, loodud sünergiatele, ühisele teadus- ja uuendustegevusele, dünaamiliste stabiilsete võrgustike loomisele, teadmiste ja heade tavade vahetusele ning piiride ületamise ja ressursside tõhusa piiriülese juhtimise kaudsetele mõjudele. |
| --- | --- |

4.2.5

Selline piiriülene koostöö, mis toimub alaliste struktuuride, nagu euroregioonide abil, pakub riiklikele meetmetele lisaväärtust tänu piiriüleste programmide ja projektide täiendavusele, loodud sünergiatele, ühisele teadus- ja uuendustegevusele, dünaamiliste stabiilsete võrgustike loomisele, teadmiste ja heade tavade vahetusele ning piiride ületamise ja ressursside tõhusa piiriülese juhtimise kaudsetele mõjudele.

4.3   Takistused

Siiski on mitmeid piiriülest koostööd takistavaid asjaolusid (14). Eelkõige on need järgmised:

| — | riiklike õigusaktidega seatud õiguslikud piirangud, mis takistavad piirkondlike ja kohalike omavalitsuste piiriülest tegevust; |
| --- | --- |

—

riiklike õigusaktidega seatud õiguslikud piirangud, mis takistavad piirkondlike ja kohalike omavalitsuste piiriülest tegevust;

| — | eri haldustasandite erinevad struktuurid ja pädevused kummalgi pool piiri; |
| --- | --- |

—

eri haldustasandite erinevad struktuurid ja pädevused kummalgi pool piiri;

| — | poliitilise tahte puudumine, eelkõige riiklikul tasandil, piirangute kaotamiseks näiteks riiklike eeskirjade või kahepoolsete lepingutega; |
| --- | --- |

—

poliitilise tahte puudumine, eelkõige riiklikul tasandil, piirangute kaotamiseks näiteks riiklike eeskirjade või kahepoolsete lepingutega;

| — | ühise raamistiku puudumine maksustamise ja sotsiaalkindluste valdkonnas ning kõrgkoolidiplomite ja kutsetunnistuste mittetunnustamine; |
| --- | --- |

—

ühise raamistiku puudumine maksustamise ja sotsiaalkindluste valdkonnas ning kõrgkoolidiplomite ja kutsetunnistuste mittetunnustamine;

| — | erinev majandusstruktuur kummalgi pool piiri; |
| --- | --- |

—

erinev majandusstruktuur kummalgi pool piiri;

| — | keelelised, kultuurilised ja psühholoogilised tõkked, seal hulgas eelkõige ajalooliselt kujunenud eelarvamused ja vastasseis rahvaste vahel. |
| --- | --- |

—

keelelised, kultuurilised ja psühholoogilised tõkked, seal hulgas eelkõige ajalooliselt kujunenud eelarvamused ja vastasseis rahvaste vahel.

4.4   Piiriülese koostöö üldpõhimõtted

| 4.4.1 | Rohkete näidete varal, mida võib kogu leida kogu Euroopast, võib välja tuua teatud üldpõhimõtted, mis on vajalikud edukaks piiriüleseks koostööks:






  — | kodanikulähedus: piirialade elanikud soovivad teha koostööd, et lahendada probleeme või parandada oma elukvaliteeti; |
| --- | --- | --- |

4.4.1

Rohkete näidete varal, mida võib kogu leida kogu Euroopast, võib välja tuua teatud üldpõhimõtted, mis on vajalikud edukaks piiriüleseks koostööks:

—

kodanikulähedus: piirialade elanikud soovivad teha koostööd, et lahendada probleeme või parandada oma elukvaliteeti;

| — | (kohalike, piirkondlike, riiklike ja Euroopa tasandi) poliitiliste esindajate kaasamine on hea piiriülese koostöö saavutamiseks väga oluline; |
| --- | --- |

—

(kohalike, piirkondlike, riiklike ja Euroopa tasandi) poliitiliste esindajate kaasamine on hea piiriülese koostöö saavutamiseks väga oluline;

| — | subsidiaarsus: kohalik ja piirkondlik tasand on osutunud parimaks tasandiks piiriülese koostöö arendamiseks, kuigi ka koostöö riiklike valitsustega on vajalik; |
| --- | --- |

—

subsidiaarsus: kohalik ja piirkondlik tasand on osutunud parimaks tasandiks piiriülese koostöö arendamiseks, kuigi ka koostöö riiklike valitsustega on vajalik;

| — | partnerlus: mõlema riigi kõigi osalejate kaasamine on väga tähtis ühiste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

partnerlus: mõlema riigi kõigi osalejate kaasamine on väga tähtis ühiste eesmärkide saavutamiseks;

| — | ühised struktuurid: ühiste ressursside (tehnilised, haldus-, finants- ja otsustusvahendid) varal tagavad need pikaajalise ja pidevalt areneva tegevuse; samuti on nende abil kindlustatud teatud pädevuste teostamine, programmide, sh Euroopa programmide juhtimine, piiriülese konsensuse saavutamine ja egoistlike riiklike huvide kõrvalejätmine. |
| --- | --- |

—

ühised struktuurid: ühiste ressursside (tehnilised, haldus-, finants- ja otsustusvahendid) varal tagavad need pikaajalise ja pidevalt areneva tegevuse; samuti on nende abil kindlustatud teatud pädevuste teostamine, programmide, sh Euroopa programmide juhtimine, piiriülese konsensuse saavutamine ja egoistlike riiklike huvide kõrvalejätmine.

5.   Koostööl põhinev juhtimine

5.1   Uued üksused nõuavad uusi juhtimisviise

| 5.1.1 | Euroregioonid on territoriaalsed üksused, kus rakendatakse avaliku ja erasektori sisese ning samuti nende omavahelise koostöö ja partnerluse uusi mudeleid, kujundamaks uut, võrgustikuna toimivat poliitikat, kus kõik tõepoolest huvitatud pooled on suuremal määral kaasatud. |
| --- | --- |

5.1.1

Euroregioonid on territoriaalsed üksused, kus rakendatakse avaliku ja erasektori sisese ning samuti nende omavahelise koostöö ja partnerluse uusi mudeleid, kujundamaks uut, võrgustikuna toimivat poliitikat, kus kõik tõepoolest huvitatud pooled on suuremal määral kaasatud.

| 5.1.2 | Juhtimist (governance) võib mõista kui sellist valitsemist, mis on kaasavam ja horisontaalsem kui tavapärased hierarhilisemad ja vertikaalsemad valitsemisviisid. Niisugune juhtimiskontseptsioon on eriti sobiv euroregioonide puhul, kus eesmärk on leida ühistele probleemidele ühiseid lahendusi. |
| --- | --- |

5.1.2

Juhtimist (governance) võib mõista kui sellist valitsemist, mis on kaasavam ja horisontaalsem kui tavapärased hierarhilisemad ja vertikaalsemad valitsemisviisid. Niisugune juhtimiskontseptsioon on eriti sobiv euroregioonide puhul, kus eesmärk on leida ühistele probleemidele ühiseid lahendusi.

| 5.1.3 | Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika Euroopa tasandil juhtimises täidavad euroregioonid üha enam subsidiaarset, kuid siiski väga olulist rolli. |
| --- | --- |

5.1.3

Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika Euroopa tasandil juhtimises täidavad euroregioonid üha enam subsidiaarset, kuid siiski väga olulist rolli.

| 5.1.4 | Seoses sellega leiab EMSK, et europiirkonnad ja teised samalaadsed struktuurid peaksid andma olulise panuse integratsiooniprotsessi süvendamiseks ja Euroopa ülesehitamise edendamiseks. |
| --- | --- |

5.1.4

Seoses sellega leiab EMSK, et europiirkonnad ja teised samalaadsed struktuurid peaksid andma olulise panuse integratsiooniprotsessi süvendamiseks ja Euroopa ülesehitamise edendamiseks.

| 5.1.5 | Euroregioonide loomine tähendab omakorda koostööd institutsiooniliste ja ühiskondlike osalejate vahel, kelle tavad ja mõtteviisid on sageli väga erinevad. Lähedus ei tähenda alati paremat koostööd. Seetõttu on horisontaalses juhtimises väga oluline roll institutsioonidel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel. |
| --- | --- |

5.1.5

Euroregioonide loomine tähendab omakorda koostööd institutsiooniliste ja ühiskondlike osalejate vahel, kelle tavad ja mõtteviisid on sageli väga erinevad. Lähedus ei tähenda alati paremat koostööd. Seetõttu on horisontaalses juhtimises väga oluline roll institutsioonidel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel.

| 5.1.6 | Majandus- ja sotsiaalsete osalejate kaasamiseks euroregioonide juhtimisse on vaja luua institutsiooniline raamistik, mis võimaldaks süsteemi toimimist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb kaasata kahe või enama riigi piiriülese koostöö erinevate tasandite poliitika väljatöötamisse ja elluviimisesse. Sotsiaalpartnerite osalus EURESe võrgustikus piiriülestes valdkondades on selle põhimõtte rakendamise konkreetne näide. |
| --- | --- |

5.1.6

Majandus- ja sotsiaalsete osalejate kaasamiseks euroregioonide juhtimisse on vaja luua institutsiooniline raamistik, mis võimaldaks süsteemi toimimist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb kaasata kahe või enama riigi piiriülese koostöö erinevate tasandite poliitika väljatöötamisse ja elluviimisesse. Sotsiaalpartnerite osalus EURESe võrgustikus piiriülestes valdkondades on selle põhimõtte rakendamise konkreetne näide.

6.   Järeldused ja soovitused

| 6.1 | Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) loomist käsitleva määruse vastuvõtmine ja uue territoriaalse koostöö sihtala sisseviimine on euroregioonide tegevusele avanud uusi võimalusi. Esiteks loodi sellega piiriüleseks koostööks uus ühenduse õigusvahend ning samas anti liikmesriikidele võimalus osaleda erinevatel tasanditel piiriüleses territoriaalses koostöös. Teiseks tähendab üleminek piiriüleselt koostöölt territoriaalsele koostööle seda, et euroregioonid võivad oma tegevust laiendada naaberomavalitsuste kohaliku ulatusega koostööst kaugemale ja hõlmata integreeritud arenguks suuremaid territooriume, millel on ühine sünergia ja potentsiaal. |
| --- | --- |

6.1

Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) loomist käsitleva määruse vastuvõtmine ja uue territoriaalse koostöö sihtala sisseviimine on euroregioonide tegevusele avanud uusi võimalusi. Esiteks loodi sellega piiriüleseks koostööks uus ühenduse õigusvahend ning samas anti liikmesriikidele võimalus osaleda erinevatel tasanditel piiriüleses territoriaalses koostöös. Teiseks tähendab üleminek piiriüleselt koostöölt territoriaalsele koostööle seda, et euroregioonid võivad oma tegevust laiendada naaberomavalitsuste kohaliku ulatusega koostööst kaugemale ja hõlmata integreeritud arenguks suuremaid territooriume, millel on ühine sünergia ja potentsiaal.

| 6.2 | Seetõttu leiab EMSK, et euroregioonide arendatav territoriaalne koostöö mängib väga olulist rolli Euroopa integratsiooni edendamisel, riigipiiride põhjustatud majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise killustatuse vähendamisel ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel. Seoses sellega arvab EMSK, et tulevastes aruteludes Euroopa uue lepingu lõpliku vastuvõtmise üle tuleb piiriülesele territoriaalsele koostööle pöörata eritähelepanu. |
| --- | --- |

6.2

Seetõttu leiab EMSK, et euroregioonide arendatav territoriaalne koostöö mängib väga olulist rolli Euroopa integratsiooni edendamisel, riigipiiride põhjustatud majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise killustatuse vähendamisel ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel. Seoses sellega arvab EMSK, et tulevastes aruteludes Euroopa uue lepingu lõpliku vastuvõtmise üle tuleb piiriülesele territoriaalsele koostööle pöörata eritähelepanu.

| 6.3 | Selleks et Euroopa territoriaalne koostöö suudaks täita seoses eespool nimetatud reformidega tekkinud ootusi, peaksid EMSK arvates liikmesriigid ja nende vahestruktuurid enam osalema euroregioonide arengus. Selleks oleks vaja riiklikke territoriaalse koostöö strateegiaid ühenduse raamistikus. Eelkõige peaksid liikmesriigid aitama lahendada oma piirialade kõige otsesemaid probleeme, mis on tavaliselt seotud tööturu, tervishoiu, sotsiaalabi, hariduse ja transpordiga. |
| --- | --- |

6.3

Selleks et Euroopa territoriaalne koostöö suudaks täita seoses eespool nimetatud reformidega tekkinud ootusi, peaksid EMSK arvates liikmesriigid ja nende vahestruktuurid enam osalema euroregioonide arengus. Selleks oleks vaja riiklikke territoriaalse koostöö strateegiaid ühenduse raamistikus. Eelkõige peaksid liikmesriigid aitama lahendada oma piirialade kõige otsesemaid probleeme, mis on tavaliselt seotud tööturu, tervishoiu, sotsiaalabi, hariduse ja transpordiga.

| 6.4 | EMSK arvates oleks territoriaalse koostöö tõhustamiseks ning subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades otstarbekas suurendada piiriüleste ja teatud juhul ka riikidevaheliste ühenduse või riiklikest vahenditest rahastatavate projektide otsejuhtimist ETKRide poolt. |
| --- | --- |

6.4

EMSK arvates oleks territoriaalse koostöö tõhustamiseks ning subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades otstarbekas suurendada piiriüleste ja teatud juhul ka riikidevaheliste ühenduse või riiklikest vahenditest rahastatavate projektide otsejuhtimist ETKRide poolt.

| 6.5 | Et muuta euroregioonid nö ühise heaolu aladeks, oleks vaja erasektori ettevõtteid (sh sotsiaalmajandus) enam piiriülese arengu algatustesse kaasata, arvestades seejuures VKEde tähtsust tootmisstruktuuris ja töökohtade loomisel. |
| --- | --- |

6.5

Et muuta euroregioonid nö ühise heaolu aladeks, oleks vaja erasektori ettevõtteid (sh sotsiaalmajandus) enam piiriülese arengu algatustesse kaasata, arvestades seejuures VKEde tähtsust tootmisstruktuuris ja töökohtade loomisel.

| 6.6 | EMSK on arvamusel, et euroregioonid ja samuti vastavalt määrusele nr 1082/2006 loodavad ETKRid on komisjoni 2001. aasta valges raamatus käsitletud Euroopa juhtimispõhimõtete suurepärane väljendus. Seoses sellega leiab EMSK, et piiriülese tegevuse ja poliitika ning üldiselt territoriaalse koostöö tõhusus sõltub sellest, kuivõrd suudetakse saavutada tõeline partnerlus kõigi huvitatud territoriaalsete ja sotsiaalmajanduslike osalejate vahel. Seetõttu nõuab EMSK, et loodaks mehhanismid organiseeritud kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide osalemiseks territoriaalse koostöö projektides. |
| --- | --- |

6.6

EMSK on arvamusel, et euroregioonid ja samuti vastavalt määrusele nr 1082/2006 loodavad ETKRid on komisjoni 2001. aasta valges raamatus käsitletud Euroopa juhtimispõhimõtete suurepärane väljendus. Seoses sellega leiab EMSK, et piiriülese tegevuse ja poliitika ning üldiselt territoriaalse koostöö tõhusus sõltub sellest, kuivõrd suudetakse saavutada tõeline partnerlus kõigi huvitatud territoriaalsete ja sotsiaalmajanduslike osalejate vahel. Seetõttu nõuab EMSK, et loodaks mehhanismid organiseeritud kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide osalemiseks territoriaalse koostöö projektides.

| 6.7 | Eelkõige peaks EMSK arvates saama EURESe võrgustikust Euroopa vahend, millel oleks keskne roll tööjõu nõudluse ja pakkumise vahendajana. Seejuures on piiriülene valdkond oluline katselava. Sellega seoses märgib EMSK kahetsusega, et viimastel aastatel võib täheldada suundumust, et EURESe juhtimine läheb tagasi riigi tasandile, ja kutsub üles teostama nimetatud võrgustiku juhtimist tõeliselt piiriüleselt. Lisaks vahendajarollile tööturul on EURESel oluline osa ka sotsiaaldialoogi edendamisel riikidevahelistes naaberpiirkondades. |
| --- | --- |

6.7

Eelkõige peaks EMSK arvates saama EURESe võrgustikust Euroopa vahend, millel oleks keskne roll tööjõu nõudluse ja pakkumise vahendajana. Seejuures on piiriülene valdkond oluline katselava. Sellega seoses märgib EMSK kahetsusega, et viimastel aastatel võib täheldada suundumust, et EURESe juhtimine läheb tagasi riigi tasandile, ja kutsub üles teostama nimetatud võrgustiku juhtimist tõeliselt piiriüleselt. Lisaks vahendajarollile tööturul on EURESel oluline osa ka sotsiaaldialoogi edendamisel riikidevahelistes naaberpiirkondades.

| 6.8 | Sotsiaalmajandusorganisatsioonid täidavad Euroopa integratsioonis kahtlemata olulist rolli. Seetõttu tervitab EMSK riikidevahelise tegevuse kogemusi, nagu piirkondadevahelised ametiühingunõukogud, mitmesuguses vormis riikidevaheline koostöö ja partnerlus ettevõtjate organisatsioonide, kaubanduskodade, teaduskeskuste ja ülikoolide vahel, euroregioonide majandus- ja sotsiaalkomiteede loomine jm. Komitee kutsub üles sellist lähenemisviisi tugevdama ja edasi arendama ning pakub selleks oma abi. |
| --- | --- |

6.8

Sotsiaalmajandusorganisatsioonid täidavad Euroopa integratsioonis kahtlemata olulist rolli. Seetõttu tervitab EMSK riikidevahelise tegevuse kogemusi, nagu piirkondadevahelised ametiühingunõukogud, mitmesuguses vormis riikidevaheline koostöö ja partnerlus ettevõtjate organisatsioonide, kaubanduskodade, teaduskeskuste ja ülikoolide vahel, euroregioonide majandus- ja sotsiaalkomiteede loomine jm. Komitee kutsub üles sellist lähenemisviisi tugevdama ja edasi arendama ning pakub selleks oma abi.

| 6.9 | EMSK arvates täidavad euroregioonid nii majandusarengu kui ka kodanike turvalisuse ja sotsiaalse integratsiooni seisukohast olulist osa kolmandate riikidega külgnevates piirkondades ning nende roll võiks olla veelgi suurem. Seetõttu toetab EMSK seda, et ELi naabrus- ja ühinemiseelne poliitika hõlmaks kõnealuseid asutusi ja nende tegevust. |
| --- | --- |

6.9

EMSK arvates täidavad euroregioonid nii majandusarengu kui ka kodanike turvalisuse ja sotsiaalse integratsiooni seisukohast olulist osa kolmandate riikidega külgnevates piirkondades ning nende roll võiks olla veelgi suurem. Seetõttu toetab EMSK seda, et ELi naabrus- ja ühinemiseelne poliitika hõlmaks kõnealuseid asutusi ja nende tegevust.

| 6.10 | Arvestades, kui rikkalik kogemustepagas on omandatud piiriülese tegevuse valdkonnas (mõned näited esitatakse käesoleva arvamuse lisas) ja kui vähe isegi teised euroregioonid neist kogemustest teavad, peab EMSK otstarbekaks, et komisjon koostaks kõnealuse valdkonna heade tavade juhendi, mis sisaldaks ka eduka avaliku ja erasektori partnerluse näiteid. |
| --- | --- |

6.10

Arvestades, kui rikkalik kogemustepagas on omandatud piiriülese tegevuse valdkonnas (mõned näited esitatakse käesoleva arvamuse lisas) ja kui vähe isegi teised euroregioonid neist kogemustest teavad, peab EMSK otstarbekaks, et komisjon koostaks kõnealuse valdkonna heade tavade juhendi, mis sisaldaks ka eduka avaliku ja erasektori partnerluse näiteid.

| 6.11 | On selge, et tegemist on väga mitmetahulise teemaga, mille ammendavaks käsitlemiseks ei piisa ühest arvamusest. Seetõttu peab EMSK otstarbekaks süüvida piiriülese territoriaalse koostöö ja seda toetavate struktuuride teemasse teistes arvamustes, milles käsitletaks ühist huvi pakkuvaid piiriüleseid küsimusi, nagu tööturg, turism, arengukeskused jne. |
| --- | --- |

6.11

On selge, et tegemist on väga mitmetahulise teemaga, mille ammendavaks käsitlemiseks ei piisa ühest arvamusest. Seetõttu peab EMSK otstarbekaks süüvida piiriülese territoriaalse koostöö ja seda toetavate struktuuride teemasse teistes arvamustes, milles käsitletaks ühist huvi pakkuvaid piiriüleseid küsimusi, nagu tööturg, turism, arengukeskused jne.

Brüssel, 11. juuli 2007.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tunnuste kirjeldamisel on aluseks võetud „Piiriülese koostöö praktiline juhend”, 2000, AEBR.

1

(2)  Euroregioonidest rääkides mõeldakse ka teisi samalaadseid struktuure.

2

(3)  Saarimaa, Lorraine, Luksemburg, Rheinland-Pfalz, Valloonia piirkond, Belgia prantsuskeelne kogukond, Belgia saksakeelne kogukond.

3

(4)  Praegu on üle 168 euroregiooni ja samalaadse struktuuri. Ligikaudu pool Euroopa Liidu liikmesriikide piirkondadest osaleb euroregioonides.

4

(5)  Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2005. aasta resolutsioon euroregioonide rolli kohta regionaalpoliitika arengus.

5

(6)  KOM(2004) 101 lõplik.

6

(7)  Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ehitades meie ühist tulevikku — Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–-2013””, ELT C 74, 23.3.2005, lk 32.

7

(8)  KOM(2004) 495 lõplik, artikkel 6 „Euroopa territoriaalne koostöö”.

8

(9)  EMSK arvamused fondide üldsätete, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa piiriülese koostöö rühmituse kohta, ELT C 255, 14.10.2005, lk 76, 79, 88, 91.

9

(10)  ELT L 210, 31.7.2006.

10

(11)  KOM(2005) 299 lõplik ja KOM(2006) 386 lõplik, mille ministrite nõukogu võttis vastu 5. oktoobril 2006.

11

(12)  ELT L 210, 31.7.2006.

12

(13)  Tulevane EMSK tööhõive seirekeskus võiks jälgida Euroopa probleeme, mis on seotud tööga piirialadel ja piiriülese tööga.

13

(14)  EMSK 21. aprilli 2006. aasta arvamus teemal „Tööstuse muutuste juhtimine piirialadel pärast Euroopa Liidu laienemist”, ELT C 185, 8.8.2006.

14

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/138 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/138

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika suhted”

(2007/C 256/24)

17. jaanuaril 2007. aastal toimunud täiskogu istungjärgul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses: „Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika suhted”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava välissuhete sektsiooni arvamus võeti vastu 14. juunil 2007. Raportöör oli Mário SOARES.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 63, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomitee on juba mitu aastat arvamusel, et Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelised suhted on osa laiemast strateegilisest raamistikust, mis hõlmab kaubandussuhteid ning peegeldab ka Euroopa soovi tuua esile oma roll olulise partnerina õigusriigil, demokraatial ja inimõiguste austamisel, rahvastevahelisel rahul ja solidaarsusel põhineva ühiskonnamudeli elluviimisel (1). |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomitee on juba mitu aastat arvamusel, et Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelised suhted on osa laiemast strateegilisest raamistikust, mis hõlmab kaubandussuhteid ning peegeldab ka Euroopa soovi tuua esile oma roll olulise partnerina õigusriigil, demokraatial ja inimõiguste austamisel, rahvastevahelisel rahul ja solidaarsusel põhineva ühiskonnamudeli elluviimisel (1).

| 1.2 | Ka ajaloolisest vaatenurgast hõlmavad suhted Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega palju enamat kui vaid majandus- ja geostrateegilise partneri otsing. Ladina-Ameerika rahvastel on Euroopaga pikaajalised kultuurilised, poliitilised, sotsiaalsed, keelelised ja emotsionaalsed sidemed ning isegi sarnane maailmavaade, mida mitte üksnes ei saa ega tohikski unustada, vaid, mis veel tähtsam, tuleks algava läbirääkimiste protsessi kontekstis edendada. |
| --- | --- |

1.2

Ka ajaloolisest vaatenurgast hõlmavad suhted Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega palju enamat kui vaid majandus- ja geostrateegilise partneri otsing. Ladina-Ameerika rahvastel on Euroopaga pikaajalised kultuurilised, poliitilised, sotsiaalsed, keelelised ja emotsionaalsed sidemed ning isegi sarnane maailmavaade, mida mitte üksnes ei saa ega tohikski unustada, vaid, mis veel tähtsam, tuleks algava läbirääkimiste protsessi kontekstis edendada.

| 1.3 | Pärast Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vaheliste läbirääkimiste alustamist assotsiatsioonilepingu protokolli üle kõnealuse kahe piirkonna vahel kutsub komitee üles tegema kõik endast sõltuva, keskendumaks kiire kokkuleppe saavutamisele, mis rahuldaks mõlemaid osapooli ning pakuks mudeli praegusteks ja tulevasteks läbirääkimisteks Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega, mis puudutab vastastikkust kasu strateegilisest partnerlusest Euroopa Liiduga. Kõnealune kasu peab ulatuma kaubavahetusest kaugemale ning toetuma majanduslikule, sotsiaalsele ja säästvale arengule piirkonnas, austades õigusriigi põhimõtete standardeid ja inimväärikust. |
| --- | --- |

1.3

Pärast Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vaheliste läbirääkimiste alustamist assotsiatsioonilepingu protokolli üle kõnealuse kahe piirkonna vahel kutsub komitee üles tegema kõik endast sõltuva, keskendumaks kiire kokkuleppe saavutamisele, mis rahuldaks mõlemaid osapooli ning pakuks mudeli praegusteks ja tulevasteks läbirääkimisteks Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega, mis puudutab vastastikkust kasu strateegilisest partnerlusest Euroopa Liiduga. Kõnealune kasu peab ulatuma kaubavahetusest kaugemale ning toetuma majanduslikule, sotsiaalsele ja säästvale arengule piirkonnas, austades õigusriigi põhimõtete standardeid ja inimväärikust.

| 1.4 | Komitee loodab, et läbirääkimised aitavad tagada, et Kesk-Ameerika valitsused alustavad dialoogi oma riikide organiseeritud kodanikuühiskonnaga. Dialoog peaks olema demokraatlik, läbipaistev ja põhinema praktilistel ettepanekutel, millega mõlemad pooled nõustuvad. Komitee kutsub Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi Nõuandekomiteed (CC-SICA) üles püüdma sõlmida kokkulepet, mis oleks võimalikult laialdaselt tunnustatud ja peegeldaks kogu Kesk-Ameerika kodanikuühiskonna seisukohta kõnealuste läbirääkimiste suhtes, ning aitama tagada kogu protsessi edenemiseks vajalikke kompromisse. |
| --- | --- |

1.4

Komitee loodab, et läbirääkimised aitavad tagada, et Kesk-Ameerika valitsused alustavad dialoogi oma riikide organiseeritud kodanikuühiskonnaga. Dialoog peaks olema demokraatlik, läbipaistev ja põhinema praktilistel ettepanekutel, millega mõlemad pooled nõustuvad. Komitee kutsub Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi Nõuandekomiteed (CC-SICA) üles püüdma sõlmida kokkulepet, mis oleks võimalikult laialdaselt tunnustatud ja peegeldaks kogu Kesk-Ameerika kodanikuühiskonna seisukohta kõnealuste läbirääkimiste suhtes, ning aitama tagada kogu protsessi edenemiseks vajalikke kompromisse.

| 1.5 | Komitee soovitab läbirääkimistel arvesse võtta järgmisi aspekte. |
| --- | --- |

1.5

Komitee soovitab läbirääkimistel arvesse võtta järgmisi aspekte.

| 1.5.1 | Vajadus tugevdada organiseeritud kodanikuühiskonda Kesk-Ameerikas, eelkõige parandades CC-SICA institutsionaalset pädevust Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi nõuandeorganina. Euroopa Liit peaks kaasa aitama, et läbirääkimiste partnerid tunnustaksid rohkem CC-SICA senist ja kindlasti ka tulevast võtmerolli tõhusa piirkondliku integratsiooni saavutamisel. Samuti peaks EL kaaluma kõnealuse organi rahalist toetamist kooskõlas komisjoni piirkondliku koostöö dokumendis vastu võetud eesmärgiga. |
| --- | --- |

1.5.1

Vajadus tugevdada organiseeritud kodanikuühiskonda Kesk-Ameerikas, eelkõige parandades CC-SICA institutsionaalset pädevust Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi nõuandeorganina. Euroopa Liit peaks kaasa aitama, et läbirääkimiste partnerid tunnustaksid rohkem CC-SICA senist ja kindlasti ka tulevast võtmerolli tõhusa piirkondliku integratsiooni saavutamisel. Samuti peaks EL kaaluma kõnealuse organi rahalist toetamist kooskõlas komisjoni piirkondliku koostöö dokumendis vastu võetud eesmärgiga.

| 1.5.2 | Vaja on kasutusele võtta sotsiaalsed klauslid, tagamaks, et assotsiatsioonileping toob kasu kogu ühiskonnale ning saab otsustavaks teguriks demokraatia tugevdamisel, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja töötuse vastu võitlemisel ning sellise sotsiaalse mudeli arendamisel, mis ei suurendaks ega süvendaks ebavõrdsust. Leping peaks aitama suurendada ka sotsiaalset ühtekuuluvust ja austust keskkonna mitmekesisuse vastu (kõnelause eesmärgi saavutamiseks tuleks lepingus silmas ka tuhandeid väiketootjaid, kes soovivad viljeleda keskkonnasõbralikumat põllumajandustootmise vormi). Läbirääkimiste ajal ning seejärel assotsiatsioonilepingu rakendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et valitsused järgiksid täielikult Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööstandardeid. |
| --- | --- |

1.5.2

Vaja on kasutusele võtta sotsiaalsed klauslid, tagamaks, et assotsiatsioonileping toob kasu kogu ühiskonnale ning saab otsustavaks teguriks demokraatia tugevdamisel, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja töötuse vastu võitlemisel ning sellise sotsiaalse mudeli arendamisel, mis ei suurendaks ega süvendaks ebavõrdsust. Leping peaks aitama suurendada ka sotsiaalset ühtekuuluvust ja austust keskkonna mitmekesisuse vastu (kõnelause eesmärgi saavutamiseks tuleks lepingus silmas ka tuhandeid väiketootjaid, kes soovivad viljeleda keskkonnasõbralikumat põllumajandustootmise vormi). Läbirääkimiste ajal ning seejärel assotsiatsioonilepingu rakendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et valitsused järgiksid täielikult Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööstandardeid.

| 1.5.3 | Tarvis on luua üldine soodustussüsteem (Generalised System of Preferences — GSP) kui Euroopa Liidu ühepoolne vahend vähimarenenud riikide toetamiseks. Kaubandust käsitlev lepingu peatükk peaks seega olema Kesk-Ameerika riikidele soodsam kui ülalnimetatud süsteemis, mis tegelikult on ka juba üsna soodne. |
| --- | --- |

1.5.3

Tarvis on luua üldine soodustussüsteem (Generalised System of Preferences — GSP) kui Euroopa Liidu ühepoolne vahend vähimarenenud riikide toetamiseks. Kaubandust käsitlev lepingu peatükk peaks seega olema Kesk-Ameerika riikidele soodsam kui ülalnimetatud süsteemis, mis tegelikult on ka juba üsna soodne.

| 1.5.4 | Organiseeritud kodanikuühiskonda tuleb regulaarselt ja õigeaegselt teavitada, et sellel oleks võimalik jälgida läbirääkimisi institutsionaalsel tasemel. Selleks peaks esiteks enne läbirääkimisi antama võimalus konsultatsioonideks, et organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohti saaks arvesse võtta, ning teiseks tuleks korraldada laialdase osalejaskonnaga foorumid, et tagada kogu ühiskonnale võimalus jälgida läbirääkimiste arengut. Siinkohal seisneb kodanikuühiskonna osalemise põhiaspekt läbirääkimisi jälgiva ühise järelevalvekomitee loomises, mis tegutseks institutsionaalsel tasandil, jälgiks kõiki läbirääkimisi ning toimiks läbirääkimisprotsessi ja üldise kodanikuühiskonna vahelise sillana. |
| --- | --- |

1.5.4

Organiseeritud kodanikuühiskonda tuleb regulaarselt ja õigeaegselt teavitada, et sellel oleks võimalik jälgida läbirääkimisi institutsionaalsel tasemel. Selleks peaks esiteks enne läbirääkimisi antama võimalus konsultatsioonideks, et organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohti saaks arvesse võtta, ning teiseks tuleks korraldada laialdase osalejaskonnaga foorumid, et tagada kogu ühiskonnale võimalus jälgida läbirääkimiste arengut. Siinkohal seisneb kodanikuühiskonna osalemise põhiaspekt läbirääkimisi jälgiva ühise järelevalvekomitee loomises, mis tegutseks institutsionaalsel tasandil, jälgiks kõiki läbirääkimisi ning toimiks läbirääkimisprotsessi ja üldise kodanikuühiskonna vahelise sillana.

| 1.5.5 | Kindlustamaks, et organiseeritud kodanikuühiskond oleks tõeliselt kaasatud Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika assotsiatsioonilepingu kõikidesse aspektidesse, soovitab komitee, et ühine nõuandekomitee — EMSK ja CC-SICA liikmetest koosnev nõuandev institutsioon, mis on sätestatud kõnealuse kahe piirkonna vahelise poliitilise kokkuleppe artikli 52 lõikes 4 — alustaks tegevust kohe pärast lepingu allakirjutamist, tagamaks lepingu järgimist. |
| --- | --- |

1.5.5

Kindlustamaks, et organiseeritud kodanikuühiskond oleks tõeliselt kaasatud Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika assotsiatsioonilepingu kõikidesse aspektidesse, soovitab komitee, et ühine nõuandekomitee — EMSK ja CC-SICA liikmetest koosnev nõuandev institutsioon, mis on sätestatud kõnealuse kahe piirkonna vahelise poliitilise kokkuleppe artikli 52 lõikes 4 — alustaks tegevust kohe pärast lepingu allakirjutamist, tagamaks lepingu järgimist.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Üldiselt ei ole Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelised suhted olnud siiani eriti intensiivsed, vaatamata Euroopa Liidu otsustavale panusele rahu ja demokraatia võimaldamiseks piirkonnas ja ministeeriumidevahelisele dialoogi algatamisele (1984. aasta San José ministeeriumidevaheline dialoog), mis on kõnealuses piirkonnas siiani etaloniks. |
| --- | --- |

2.1

Üldiselt ei ole Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelised suhted olnud siiani eriti intensiivsed, vaatamata Euroopa Liidu otsustavale panusele rahu ja demokraatia võimaldamiseks piirkonnas ja ministeeriumidevahelisele dialoogi algatamisele (1984. aasta San José ministeeriumidevaheline dialoog), mis on kõnealuses piirkonnas siiani etaloniks.

| 2.2 | 2003. aastal sõlmisid Euroopa Liit ja Kesk-Ameerika kokkuleppe eesmärgiga konsolideerida poliitilist dialoogi ja koostööd. Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riigipeade ja valitsusjuhtide neljandal tippkohtumisel 2006. aasta mais väljendati soovi liikuda võimalikult kiiresti assotsiatsioonilepingu sõlmimise suunas (2). |
| --- | --- |

2.2

2003. aastal sõlmisid Euroopa Liit ja Kesk-Ameerika kokkuleppe eesmärgiga konsolideerida poliitilist dialoogi ja koostööd. Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riigipeade ja valitsusjuhtide neljandal tippkohtumisel 2006. aasta mais väljendati soovi liikuda võimalikult kiiresti assotsiatsioonilepingu sõlmimise suunas (2).

| 2.3 | Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide neljandal tippkohtumisel 2006. aasta aprillis vastu võetud Viini deklaratsioonis sätestatakse, et ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide vahelised assotsiatsioonilepingud ei peaks hõlmama vaid kaubandust ja majandust, vaid võtma arvesse ka poliitilisi, kultuurilisi ja sotsiaalseid aspekte, edendamaks sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide neljandal tippkohtumisel 2006. aasta aprillis vastu võetud Viini deklaratsioonis sätestatakse, et ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna riikide vahelised assotsiatsioonilepingud ei peaks hõlmama vaid kaubandust ja majandust, vaid võtma arvesse ka poliitilisi, kultuurilisi ja sotsiaalseid aspekte, edendamaks sotsiaalset ühtekuuluvust.

| 2.4 | Ka EMSK ja CC-SICA vahel sõlmitud koostööprotokollis sätestatakse kõnealustele institutsioonidele tegevussuunised, „edendamaks sotsiaalse mõõtme kaasamist tulevasse assotsiatsioonilepingusse ELi ja SICA vahel” ning „toetamaks algatust koostada ettepanek ühise nõuandeorgani loomiseks”, mis hõlmaks kõnealuse kahe piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioone tulevase assotsiatsioonilepingu institutsionaalses raamistikus. Assotsiatsioonilepingu sõlmimise edu sõltub suuresti mõlema piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkusest läbirääkimisi tõhusalt jälgida ja hoida kodanikke kursis läbirääkimiste käigu, probleemide ja edusammudega. |
| --- | --- |

2.4

Ka EMSK ja CC-SICA vahel sõlmitud koostööprotokollis sätestatakse kõnealustele institutsioonidele tegevussuunised, „edendamaks sotsiaalse mõõtme kaasamist tulevasse assotsiatsioonilepingusse ELi ja SICA vahel” ning „toetamaks algatust koostada ettepanek ühise nõuandeorgani loomiseks”, mis hõlmaks kõnealuse kahe piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioone tulevase assotsiatsioonilepingu institutsionaalses raamistikus. Assotsiatsioonilepingu sõlmimise edu sõltub suuresti mõlema piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkusest läbirääkimisi tõhusalt jälgida ja hoida kodanikke kursis läbirääkimiste käigu, probleemide ja edusammudega.

3.   Uus etapp Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika suhetes

| 3.1 | Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelist poliitilist dialoogi ja samuti kaubandussuhteid määratletakse praegu üldise soodustuste süsteemiga, mille EL käivitas 1970ndatel aastatel ja mida tänapäeval täiendab spetsiaalne süsteem, et soodustada säästvat arengut ja head valitsemistava, sealhulgas narkokaubandusevastast võitlust (GSP+). |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelist poliitilist dialoogi ja samuti kaubandussuhteid määratletakse praegu üldise soodustuste süsteemiga, mille EL käivitas 1970ndatel aastatel ja mida tänapäeval täiendab spetsiaalne süsteem, et soodustada säästvat arengut ja head valitsemistava, sealhulgas narkokaubandusevastast võitlust (GSP+).

| 3.2 | Pärast Ameerika Ühendriike (46 %) on EL Kesk-Ameerika teine peamine kaubanduspartner (12 %). EL on koostöö ja arenguabi osas Kesk-Ameerika suurim rahastaja, eraldades ajavahemikus 2002–2006 vahendeid 563,2 mln euro väärtuses, millele lisandub 74,5 mln eurot komisjoni ja SICA peasekretariaadi vahel sõlmitud memorandumi raames. Lisaks on EL andnud kõnealust piirkonda laastanud looduskatastroofide järgset abi summas 279 mln eurot, eelkõige pärast orkaani Mitch ja sellele järgnenud maavärinat El Salvadoris. Perioodiks 2007–2013 on EL lubanud suurendada arenguabi summat 840 mln euroni. Samuti suurenevad Euroopa otseinvesteeringud Kesk-Ameerikasse. |
| --- | --- |

3.2

Pärast Ameerika Ühendriike (46 %) on EL Kesk-Ameerika teine peamine kaubanduspartner (12 %). EL on koostöö ja arenguabi osas Kesk-Ameerika suurim rahastaja, eraldades ajavahemikus 2002–2006 vahendeid 563,2 mln euro väärtuses, millele lisandub 74,5 mln eurot komisjoni ja SICA peasekretariaadi vahel sõlmitud memorandumi raames. Lisaks on EL andnud kõnealust piirkonda laastanud looduskatastroofide järgset abi summas 279 mln eurot, eelkõige pärast orkaani Mitch ja sellele järgnenud maavärinat El Salvadoris. Perioodiks 2007–2013 on EL lubanud suurendada arenguabi summat 840 mln euroni. Samuti suurenevad Euroopa otseinvesteeringud Kesk-Ameerikasse.

| 3.3 | Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelised suhted hõlmavad siiski palju enamat kui ainult kaubanduse ja koostöö valdkondi. Suhted toetuvad ka laiemale strateegilisele visioonile, mis hõlmab praegusi tundlikke valdkondi nagu julgeolek ja terrorismivastane võitlus, keskkonnakaitse ja säästva arengu mudeli loomine, ränne ja vajadus seda kontrolli all hoida, pidades silmas nii rände lähte- kui sihtkohaks olevate riikide kasu. Veel üks aspekt on uue globaalse majanduse loomine, mis oleks rajatud inimõigusi, majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi austavatele headele valitsemistavadele. |
| --- | --- |

3.3

Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vahelised suhted hõlmavad siiski palju enamat kui ainult kaubanduse ja koostöö valdkondi. Suhted toetuvad ka laiemale strateegilisele visioonile, mis hõlmab praegusi tundlikke valdkondi nagu julgeolek ja terrorismivastane võitlus, keskkonnakaitse ja säästva arengu mudeli loomine, ränne ja vajadus seda kontrolli all hoida, pidades silmas nii rände lähte- kui sihtkohaks olevate riikide kasu. Veel üks aspekt on uue globaalse majanduse loomine, mis oleks rajatud inimõigusi, majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi austavatele headele valitsemistavadele.

| 3.4 | 2006. aasta mais Viinis vastu võetud otsus alustada läbirääkimisi Kesk-Ameerikaga, kindlustamaks assotsiatsioonileping kõnealuse piirkonnaga, on iseenesest väljakutse ja võimalus, mida ei tohiks mööda lasta. |
| --- | --- |

3.4

2006. aasta mais Viinis vastu võetud otsus alustada läbirääkimisi Kesk-Ameerikaga, kindlustamaks assotsiatsioonileping kõnealuse piirkonnaga, on iseenesest väljakutse ja võimalus, mida ei tohiks mööda lasta.

| 3.5 | Kuna Euroopa strateegia assotsiatsioonilepingute sõlmimisel põhineb piirkondadevahelisel dialoogil, on oluline analüüsida integratsiooni praegust seisu Kesk-Ameerikas. |
| --- | --- |

3.5

Kuna Euroopa strateegia assotsiatsioonilepingute sõlmimisel põhineb piirkondadevahelisel dialoogil, on oluline analüüsida integratsiooni praegust seisu Kesk-Ameerikas.

| 3.5.1 | Kesk-Ameerika integratsioon on juba vana projekt, millele pandi alus kõnealuse piirkonna riikide iseseisvumisel. 1991. aasta Tegucigalpa protokoll ja 1993. aasta Kesk-Ameerika majandusliku integratsiooni üldleping on projektile uue tõuke andnud. |
| --- | --- |

3.5.1

Kesk-Ameerika integratsioon on juba vana projekt, millele pandi alus kõnealuse piirkonna riikide iseseisvumisel. 1991. aasta Tegucigalpa protokoll ja 1993. aasta Kesk-Ameerika majandusliku integratsiooni üldleping on projektile uue tõuke andnud.

| 3.5.2 | Vaatamata enamuse üksmeelele piirkondliku integratsiooni osas, on tõsiasi, et senini on märkimisväärseid edusamme tehtud väga vähe, kas seepärast, et poliitilisi otsuseid on olnud raske ellu viia, oluliste puuduste tõttu majanduses või koguni piirkondliku solidaarsuse puudumise tõttu. Ometi tundub, et 2002. aasta seisuga on integratsioon liikunud kindlamale pinnale (3). |
| --- | --- |

3.5.2

Vaatamata enamuse üksmeelele piirkondliku integratsiooni osas, on tõsiasi, et senini on märkimisväärseid edusamme tehtud väga vähe, kas seepärast, et poliitilisi otsuseid on olnud raske ellu viia, oluliste puuduste tõttu majanduses või koguni piirkondliku solidaarsuse puudumise tõttu. Ometi tundub, et 2002. aasta seisuga on integratsioon liikunud kindlamale pinnale (3).

| 3.5.3 | Tegurid, mis takistavad konkreetsete edusammude tegemist integratsiooniprotsessis, on nõrgad piirkondlikud institutsioonid ning see takistab otsustamist riikideülesel tasandil, piirkonna riikide erinev majandusliku arengu tase ning sotsiaalsektorite minimaalne osalemine otsustusprotsessis ja teadlikkuse tõstmisel piirkondliku integratsiooni eelistest. |
| --- | --- |

3.5.3

Tegurid, mis takistavad konkreetsete edusammude tegemist integratsiooniprotsessis, on nõrgad piirkondlikud institutsioonid ning see takistab otsustamist riikideülesel tasandil, piirkonna riikide erinev majandusliku arengu tase ning sotsiaalsektorite minimaalne osalemine otsustusprotsessis ja teadlikkuse tõstmisel piirkondliku integratsiooni eelistest.

| 3.5.4 | Raskustele vaatamata on põhjust mõningaseks optimismiks piirkondliku integratsiooni osas: eelkõige traditsioonid ja kultuur, mis erinevaid riike ühendavad, samuti suhteliselt stabiilne ja vastutusvõimeline õiguslik ja institutsiooniline raamistik ning tuntav ja rõhutatud vajadus reformida mõningaid institutsioone (nt PARLACEN (4)), tagamaks regionaalpoliitika loomise strateegiate suuremat tõhusust. Optimismi ja usaldust tekitavad ka kodanikuühiskonna suurem teadlikkus ja kaasamine. |
| --- | --- |

3.5.4

Raskustele vaatamata on põhjust mõningaseks optimismiks piirkondliku integratsiooni osas: eelkõige traditsioonid ja kultuur, mis erinevaid riike ühendavad, samuti suhteliselt stabiilne ja vastutusvõimeline õiguslik ja institutsiooniline raamistik ning tuntav ja rõhutatud vajadus reformida mõningaid institutsioone (nt PARLACEN (4)), tagamaks regionaalpoliitika loomise strateegiate suuremat tõhusust. Optimismi ja usaldust tekitavad ka kodanikuühiskonna suurem teadlikkus ja kaasamine.

| 3.5.5 | Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika ühiskomitee hiljutistel kohtumistel 2007. aasta aprillis kohustusid Kesk-Ameerika riikide valitsused esitama assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste lõpuks õigusliku raamistiku Kesk-Ameerika tolliliidu loomiseks ning ajakava selle rakendamiseks. See on oluline ja otsustav samm Kesk-Ameerika integratsiooni suunas, mille põhjal võib väita, et kõnealused kaks piirkonda võivad saavutada kokkuleppe. |
| --- | --- |

3.5.5

Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika ühiskomitee hiljutistel kohtumistel 2007. aasta aprillis kohustusid Kesk-Ameerika riikide valitsused esitama assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste lõpuks õigusliku raamistiku Kesk-Ameerika tolliliidu loomiseks ning ajakava selle rakendamiseks. See on oluline ja otsustav samm Kesk-Ameerika integratsiooni suunas, mille põhjal võib väita, et kõnealused kaks piirkonda võivad saavutada kokkuleppe.

| 3.6 | Käimasolev läbirääkimisprotsess pakub enneolematut võimalust mõlemapoolsete eeliste kasutamiseks paljudes erinevates valdkondades, mida saab ja tulebki ära kasutada. Näitena võiks esile tõsta järgmised aspektid. |
| --- | --- |

3.6

Käimasolev läbirääkimisprotsess pakub enneolematut võimalust mõlemapoolsete eeliste kasutamiseks paljudes erinevates valdkondades, mida saab ja tulebki ära kasutada. Näitena võiks esile tõsta järgmised aspektid.

| 3.6.1 | Tolliliidu arendamine ja tugevdamine ning majanduslike ja tollitakistuste kõrvaldamine piirkonna riikide vahel on poliitika, mida Euroopa Liit toetab ja mis võiks Kesk-Ameerika riikidel aidata märkimisväärselt nende majandust arendada, parandades nende konkurentsivõimet võrreldes nende praeguste ja potentsiaalsete majanduspartneritega. See hõlbustaks ka Euroopa potentsiaalseid investeeringuid kõnealusesse piirkonda ning isegi arengukoostöö alustamist. |
| --- | --- |

3.6.1

Tolliliidu arendamine ja tugevdamine ning majanduslike ja tollitakistuste kõrvaldamine piirkonna riikide vahel on poliitika, mida Euroopa Liit toetab ja mis võiks Kesk-Ameerika riikidel aidata märkimisväärselt nende majandust arendada, parandades nende konkurentsivõimet võrreldes nende praeguste ja potentsiaalsete majanduspartneritega. See hõlbustaks ka Euroopa potentsiaalseid investeeringuid kõnealusesse piirkonda ning isegi arengukoostöö alustamist.

| 3.6.2 | Suurem ja harmoonilisem sotsiaalne ühtekuuluvus aitab tugevdada noort demokraatiat Kesk-Ameerika riikides, vähendab konfliktide tõenäosust ja suurendab õiguskindlust, võimaldades samas kahe piirkonna vahelisel kaubavahetusel toimida selgete ja konsensusel põhinevate reeglite alusel, mida järgitakse ühiselt. ÜRO Ladina Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni (ECLAC) läbiviidud uurimuste andmetel sõltub riigi poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne areng suuresti saavutatavast sotsiaalse ühtekuuluvuse tasemest. Siit tuleneb vajadus kaasata organiseeritud kodanikuühiskond kogu läbirääkimiste protsessi. |
| --- | --- |

3.6.2

Suurem ja harmoonilisem sotsiaalne ühtekuuluvus aitab tugevdada noort demokraatiat Kesk-Ameerika riikides, vähendab konfliktide tõenäosust ja suurendab õiguskindlust, võimaldades samas kahe piirkonna vahelisel kaubavahetusel toimida selgete ja konsensusel põhinevate reeglite alusel, mida järgitakse ühiselt. ÜRO Ladina Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni (ECLAC) läbiviidud uurimuste andmetel sõltub riigi poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne areng suuresti saavutatavast sotsiaalse ühtekuuluvuse tasemest. Siit tuleneb vajadus kaasata organiseeritud kodanikuühiskond kogu läbirääkimiste protsessi.

| 3.6.3 | Mõlemale piirkonnale pakub huvi ka küsimus, kuidas leida meetmeid loodusõnnetuste ennetamiseks, et muuta Kesk-Ameerika riigid vähem haavatavaks. Kõnealune piirkond kannatab sageli looduskatastroofide all, millega kaasnevad inimohvrid ja miljonite inimeste elu- ja töötingimuste halvenemine. Läbirääkimistel tuleks seda arvesse võtta ning võtta meetmeid loodusõnnetuste ärahoidmiseks ja nende korral tegutsemiseks. Taolised meetmed hõlbustaksid ka abi andmist eriolukordades ja vähendada rahvusvahelise ühisabi kulusid. |
| --- | --- |

3.6.3

Mõlemale piirkonnale pakub huvi ka küsimus, kuidas leida meetmeid loodusõnnetuste ennetamiseks, et muuta Kesk-Ameerika riigid vähem haavatavaks. Kõnealune piirkond kannatab sageli looduskatastroofide all, millega kaasnevad inimohvrid ja miljonite inimeste elu- ja töötingimuste halvenemine. Läbirääkimistel tuleks seda arvesse võtta ning võtta meetmeid loodusõnnetuste ärahoidmiseks ja nende korral tegutsemiseks. Taolised meetmed hõlbustaksid ka abi andmist eriolukordades ja vähendada rahvusvahelise ühisabi kulusid.

| 3.6.4 | Püüdmata teemat ammendavalt käsitleda, nimetame viimase aspektina ELi ja Kesk-Ameerika ühishuvi kaitsta keskkonda ja mitmekesisust konkreetse poliitika, tegevuskavade ja tegevusega, milleks on tungiv vajadus. Kuna läbirääkimistel innustatakse kasutama loodusvarasid ratsionaalselt, vältima loodusele kahjulikke meetodeid ja tooteid, austama põllumajandustöötajate õigust tööle ja õigust astuda ametiühingusse ning tunnustama kaitset vajavate looduspiirkondade olemasolu, on assotsiatsioonilepingul suur mõju mitte ainult kõnealusele kahele piirkonnale, vaid sellest saab uut liiki assotsiatsiooni mudel, mida saab teistel läbirääkimistel eeskujuks võtta. |
| --- | --- |

3.6.4

Püüdmata teemat ammendavalt käsitleda, nimetame viimase aspektina ELi ja Kesk-Ameerika ühishuvi kaitsta keskkonda ja mitmekesisust konkreetse poliitika, tegevuskavade ja tegevusega, milleks on tungiv vajadus. Kuna läbirääkimistel innustatakse kasutama loodusvarasid ratsionaalselt, vältima loodusele kahjulikke meetodeid ja tooteid, austama põllumajandustöötajate õigust tööle ja õigust astuda ametiühingusse ning tunnustama kaitset vajavate looduspiirkondade olemasolu, on assotsiatsioonilepingul suur mõju mitte ainult kõnealusele kahele piirkonnale, vaid sellest saab uut liiki assotsiatsiooni mudel, mida saab teistel läbirääkimistel eeskujuks võtta.

4.   Poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne olukord Kesk-Ameerikas

| 4.1 | Kesk-Ameerika riigid kuuluvad Ladina-Ameerika vaeseimate hulka. Tõsised probleemid majandusarengus ja sotsiaalse haavatavuse kõrge tase seavad ohtu konkreetse riigi ja kogu piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse. Ulatuslik vaesus ja vara väga ebaühtlane jaotumine suurendavad haavatavust veelgi. |
| --- | --- |

4.1

Kesk-Ameerika riigid kuuluvad Ladina-Ameerika vaeseimate hulka. Tõsised probleemid majandusarengus ja sotsiaalse haavatavuse kõrge tase seavad ohtu konkreetse riigi ja kogu piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse. Ulatuslik vaesus ja vara väga ebaühtlane jaotumine suurendavad haavatavust veelgi.

| 4.2 | Tegemist on piirkonnaga, kus demokraatia on veel suhteliselt noor ja mida on pikaajaliselt laastanud diktatuur ja kaugeleulatuvate tagajärgedega relvastatud konfliktid (ainus erand on Costa Rica). Toome välja mõningad peamised asjaolud, mis takistavad piirkonna arengut:






  a) | ikka veel habras demokraatia, mida iseloomustab põhiõiguste ebapiisav kaitse, jätkuv karistamatus, korruptsioon, läbipaistvuse puudumine majandus- ja poliitiliste küsimuste otsustamisel ning juhtimisel; |
| --- | --- | --- |

4.2

Tegemist on piirkonnaga, kus demokraatia on veel suhteliselt noor ja mida on pikaajaliselt laastanud diktatuur ja kaugeleulatuvate tagajärgedega relvastatud konfliktid (ainus erand on Costa Rica). Toome välja mõningad peamised asjaolud, mis takistavad piirkonna arengut:

a)

ikka veel habras demokraatia, mida iseloomustab põhiõiguste ebapiisav kaitse, jätkuv karistamatus, korruptsioon, läbipaistvuse puudumine majandus- ja poliitiliste küsimuste otsustamisel ning juhtimisel;

| b) | majanduslik nõrkus põhiliselt erinevate riikide konkurentsivõime puudumise tõttu ning seoses nende haavatavusega muudatuste suhtes rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

b)

majanduslik nõrkus põhiliselt erinevate riikide konkurentsivõime puudumise tõttu ning seoses nende haavatavusega muudatuste suhtes rahvusvahelistel turgudel;

| c) | nõrk sotsiaalne ühtekuuluvus peamiselt vaesuse kõrge taseme ja vara ebapiisava jaotumise tõttu, mis ei võimalda kõige ebasoodsamas olukorras olevatel ühiskonnakihtidel majanduskasvust osa saada ning ajendab inimesi otsima teisi viise ellujäämiseks (nt väljaränne või teisel tasandil sotsiaalne vägivald); |
| --- | --- |

c)

nõrk sotsiaalne ühtekuuluvus peamiselt vaesuse kõrge taseme ja vara ebapiisava jaotumise tõttu, mis ei võimalda kõige ebasoodsamas olukorras olevatel ühiskonnakihtidel majanduskasvust osa saada ning ajendab inimesi otsima teisi viise ellujäämiseks (nt väljaränne või teisel tasandil sotsiaalne vägivald);

| d) | laialdased keskkonnaprobleemid piirkonda ohustavate ohtlike loodusnähtuste (maavärinad, üleujutused, pikaajalised põuad) ja loodusvarade ebaratsionaalse kasutamise, eriti metsade hävitamise, tõttu. ÜRO Arenguprogrammi kohaselt muudavad Kesk-Ameerikat keskkonnaalaselt hapramaks ka juhuslik ja läbimõtlemata ruumiline planeerimine, veevarude liigne kasutamine ning pestitsiidide ülemäärane kasutamine põllumajanduses ja metsade langetamisel. |
| --- | --- |

d)

laialdased keskkonnaprobleemid piirkonda ohustavate ohtlike loodusnähtuste (maavärinad, üleujutused, pikaajalised põuad) ja loodusvarade ebaratsionaalse kasutamise, eriti metsade hävitamise, tõttu. ÜRO Arenguprogrammi kohaselt muudavad Kesk-Ameerikat keskkonnaalaselt hapramaks ka juhuslik ja läbimõtlemata ruumiline planeerimine, veevarude liigne kasutamine ning pestitsiidide ülemäärane kasutamine põllumajanduses ja metsade langetamisel.

| 4.3 | Majanduse valdkonnas on Kesk-Ameerika piirkond saavutanud mõningase kasvu, kuid sellest ei ole siiski piisanud toimetulekuks piirkonna sotsiaalsete väljakutsetega. Viimastel aastatel on piirkonna keskmine aastane majanduskasv olnud 3,2–3,5 %. Sellele vaatamata põhjustas Kesk-Ameerika riikide (v.a Costa Rica ja El Salvador) majanduse vähene konkurentsivõime 2006. aastal kõnealuse piirkonna langemise Ülemaailmse Majandusfoorumi konkurentsivõime edetabelis allapoole — 53. (Costa Rica), 61. (El Salvador), 75. (Guatemala), 93. (Honduras) ja 95. kohale (Nikaraagua) 125 riigi seas. |
| --- | --- |

4.3

Majanduse valdkonnas on Kesk-Ameerika piirkond saavutanud mõningase kasvu, kuid sellest ei ole siiski piisanud toimetulekuks piirkonna sotsiaalsete väljakutsetega. Viimastel aastatel on piirkonna keskmine aastane majanduskasv olnud 3,2–3,5 %. Sellele vaatamata põhjustas Kesk-Ameerika riikide (v.a Costa Rica ja El Salvador) majanduse vähene konkurentsivõime 2006. aastal kõnealuse piirkonna langemise Ülemaailmse Majandusfoorumi konkurentsivõime edetabelis allapoole — 53. (Costa Rica), 61. (El Salvador), 75. (Guatemala), 93. (Honduras) ja 95. kohale (Nikaraagua) 125 riigi seas.

| 4.4 | Sotsiaalvaldkonnas tuleb märkida, et Kesk-Ameerika ühiskond on äärmiselt kompleksne ja mitmekesine, hõlmates põliskogukondi ja Aafrika päritolu üsna suurt kogukonda, mis jäetakse tavaliselt tähelepanuta või isegi unustatakse. |
| --- | --- |

4.4

Sotsiaalvaldkonnas tuleb märkida, et Kesk-Ameerika ühiskond on äärmiselt kompleksne ja mitmekesine, hõlmates põliskogukondi ja Aafrika päritolu üsna suurt kogukonda, mis jäetakse tavaliselt tähelepanuta või isegi unustatakse.

| 4.5 | Põliskogukondi seostatakse harilikult vaeste maapiirkondadega, unustades rände linnadesse, mida põhjustab üha halvenev majanduslik olukord maal, mistõttu vaeste linnaosad aina kasvavad. |
| --- | --- |

4.5

Põliskogukondi seostatakse harilikult vaeste maapiirkondadega, unustades rände linnadesse, mida põhjustab üha halvenev majanduslik olukord maal, mistõttu vaeste linnaosad aina kasvavad.

| 4.6 | Aafrika päritolu kogukondadele, keda leidub kõigis Kesk-Ameerika riikides peale El Salvadori, ei ole pööratud vajalikku poliitilist ja sotsiaalset tähelepanu. Seetõttu kannatavad nad rassilise ja sotsiaalse diskrimineerimise all, samuti diskrimineeritakse neid tööturul. |
| --- | --- |

4.6

Aafrika päritolu kogukondadele, keda leidub kõigis Kesk-Ameerika riikides peale El Salvadori, ei ole pööratud vajalikku poliitilist ja sotsiaalset tähelepanu. Seetõttu kannatavad nad rassilise ja sotsiaalse diskrimineerimise all, samuti diskrimineeritakse neid tööturul.

| 4.7 | Kõikide sotsiaalmajanduslike näitajatega mõõdetav sooline ebavõrdsus on niivõrd laialdane nähtus, et seda ei saa jätta tähelepanuta. Töötuse, ebakindlate töötingimuste, tööhõive kvaliteedi või teenitava palga ning kooli poolelijätmise osas, mis puudutab peamiselt tüdrukuid, on naiste olukord Kesk-Ameerika ühiskonnas äärmiselt halb. Olukord on saavutanud peaaegu traagilised mõõtmed eriti seetõttu, et suur hulk nendest naistest on erinevatel põhjustel perekonnapead. |
| --- | --- |

4.7

Kõikide sotsiaalmajanduslike näitajatega mõõdetav sooline ebavõrdsus on niivõrd laialdane nähtus, et seda ei saa jätta tähelepanuta. Töötuse, ebakindlate töötingimuste, tööhõive kvaliteedi või teenitava palga ning kooli poolelijätmise osas, mis puudutab peamiselt tüdrukuid, on naiste olukord Kesk-Ameerika ühiskonnas äärmiselt halb. Olukord on saavutanud peaaegu traagilised mõõtmed eriti seetõttu, et suur hulk nendest naistest on erinevatel põhjustel perekonnapead.

| 4.8 | Ajakohastatud, usaldusväärse ja võrreldava andmestiku puudumine tüdrukute ja naiste olukorra kohta tundub peegeldavat sellele küsimusele pööratud vähest tähelepanu, ehkki kõnealuse piirkonna valitsused on allkirjastanud ja ratifitseerinud seda teemat puudutavad rahvusvahelised konventsioonid nagu ILO konventsioon ja ÜRO konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta. Naistevastane vägivald (selle eri vormides, alates koduvägivallast kuni vägivallani töökohal) tekitab naisliikumiste jõupingutustele vaatamata jätkuvalt tõsist muret. |
| --- | --- |

4.8

Ajakohastatud, usaldusväärse ja võrreldava andmestiku puudumine tüdrukute ja naiste olukorra kohta tundub peegeldavat sellele küsimusele pööratud vähest tähelepanu, ehkki kõnealuse piirkonna valitsused on allkirjastanud ja ratifitseerinud seda teemat puudutavad rahvusvahelised konventsioonid nagu ILO konventsioon ja ÜRO konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta. Naistevastane vägivald (selle eri vormides, alates koduvägivallast kuni vägivallani töökohal) tekitab naisliikumiste jõupingutustele vaatamata jätkuvalt tõsist muret.

| 4.9 | Sotsiaalse ühtekuuluvuse puudumise mõistmiseks Kesk-Ameerikas tuleb arvestada piirkonnale iseloomulike joontega: praktiliselt pool või veelgi suurem osa elanikkonnast (v.a Costa Ricas) elab vaesuses, ebaseaduslik tööhõive moodustab umbes 40 % ning sotsiaalsektoritele (st tervishoiule, haridusele ja tööhõivele) eraldatav eelarve on täiesti ebapiisav. |
| --- | --- |

4.9

Sotsiaalse ühtekuuluvuse puudumise mõistmiseks Kesk-Ameerikas tuleb arvestada piirkonnale iseloomulike joontega: praktiliselt pool või veelgi suurem osa elanikkonnast (v.a Costa Ricas) elab vaesuses, ebaseaduslik tööhõive moodustab umbes 40 % ning sotsiaalsektoritele (st tervishoiule, haridusele ja tööhõivele) eraldatav eelarve on täiesti ebapiisav.

| 4.10 | Oluline on ka välja tuua, et üldiselt puudub inimõiguste asutamise poliitika. Eelkõige ei austata õigust tööle ja õigust astuda ametiühingusse, vaatamata sellele, et erinevad Kesk-Ameerika riigid on ratifitseerinud suure osa ILO konventsioonidest, mis muidugi tähendab, et valitsustel on veelgi suurem vastutus neid järgida. Kodaniku- ja ametiühinguõiguste rakendamine kõnealuses piirkonnas toob sageli kaasa tohutuid isiklikke ohverdusi ja võib isegi tähendada elu ohtu seadmist. |
| --- | --- |

4.10

Oluline on ka välja tuua, et üldiselt puudub inimõiguste asutamise poliitika. Eelkõige ei austata õigust tööle ja õigust astuda ametiühingusse, vaatamata sellele, et erinevad Kesk-Ameerika riigid on ratifitseerinud suure osa ILO konventsioonidest, mis muidugi tähendab, et valitsustel on veelgi suurem vastutus neid järgida. Kodaniku- ja ametiühinguõiguste rakendamine kõnealuses piirkonnas toob sageli kaasa tohutuid isiklikke ohverdusi ja võib isegi tähendada elu ohtu seadmist.

5.   Kriteeriumid, mida tuleks Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika assotsiatsioonilepingu läbirääkimistel arvestada

| 5.1 | Tulevase assotsiatsioonilepingu ametlikustamisprotsessis tuleks esile tuua rida kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta ning mis moodustavad komitee arvates peamised komponendid selleks, et mitte üksnes kõnealune leping, vaid ka laiem strateegia Ladina-Ameerika kui terviku kohta osutuksid edukaks. |
| --- | --- |

5.1

Tulevase assotsiatsioonilepingu ametlikustamisprotsessis tuleks esile tuua rida kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta ning mis moodustavad komitee arvates peamised komponendid selleks, et mitte üksnes kõnealune leping, vaid ka laiem strateegia Ladina-Ameerika kui terviku kohta osutuksid edukaks.

| 5.2 | Lahknevused. Üks olulisimaid küsimusi, mida tuleks käsitleda, on kahe piirkonna vahelised tohutud erinevused mitmes valdkonnas: pindala, rahvaarv, SKT, kaubandussuhted ja sotsiaalmajanduslik areng. |
| --- | --- |

5.2

Lahknevused. Üks olulisimaid küsimusi, mida tuleks käsitleda, on kahe piirkonna vahelised tohutud erinevused mitmes valdkonnas: pindala, rahvaarv, SKT, kaubandussuhted ja sotsiaalmajanduslik areng.

| 5.2.1 | Nii suurte lahknevuste korral tuleb kasutusele võtta lisameetmed, et assotsiatsioonileping oleks edukas. Leping peaks seega aitama tagada ühtse kaubandus- ja koostööpoliitika ning ühised eesmärgid. |
| --- | --- |

5.2.1

Nii suurte lahknevuste korral tuleb kasutusele võtta lisameetmed, et assotsiatsioonileping oleks edukas. Leping peaks seega aitama tagada ühtse kaubandus- ja koostööpoliitika ning ühised eesmärgid.

| 5.3 | Sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine. Sotsiaalne ühtekuuluvus peaks olema tulevase lepingu üks põhilisi kriteeriume mitte üksnes seetõttu, et tal on Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikidega strateegiline tähtsus, vaid ka seepärast, et sotsiaalne ühtekuuluvus on tohutute vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse probleemidega võitleva Kesk-Ameerika piirkonna arengus elulise tähtsusega. |
| --- | --- |

5.3

Sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine. Sotsiaalne ühtekuuluvus peaks olema tulevase lepingu üks põhilisi kriteeriume mitte üksnes seetõttu, et tal on Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikidega strateegiline tähtsus, vaid ka seepärast, et sotsiaalne ühtekuuluvus on tohutute vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse probleemidega võitleva Kesk-Ameerika piirkonna arengus elulise tähtsusega.

| 5.3.1 | Selle saavutamiseks tuleb astuda vajalikke ja asjakohaseid samme, arendamaks sotsiaalpoliitikat (nt haridust, tervishoidu ja sotsiaalkindlustusvaldkonda) ning tagamaks muuhulgas maksustamise valdkonnas, et kogu ühiskonnal oleks võimalik majandusarengust ja assotsiatsioonilepingu pakutud võimalustest kasu saada. |
| --- | --- |

5.3.1

Selle saavutamiseks tuleb astuda vajalikke ja asjakohaseid samme, arendamaks sotsiaalpoliitikat (nt haridust, tervishoidu ja sotsiaalkindlustusvaldkonda) ning tagamaks muuhulgas maksustamise valdkonnas, et kogu ühiskonnal oleks võimalik majandusarengust ja assotsiatsioonilepingu pakutud võimalustest kasu saada.

| 5.4 | Demokraatia ja organisatsioonide tugevdamine. Nii mitmekesises ühiskonnas nagu Kesk-Ameerika, mis on vaesusest, pikaajalistest diktatuuridest ja kodusõdadest niivõrd laastatud, peaks leping võimaldama tugevdada demokraatiat, eelkõige osalusdemokraatiat ja sellega seotud organisatsioone. |
| --- | --- |

5.4

Demokraatia ja organisatsioonide tugevdamine. Nii mitmekesises ühiskonnas nagu Kesk-Ameerika, mis on vaesusest, pikaajalistest diktatuuridest ja kodusõdadest niivõrd laastatud, peaks leping võimaldama tugevdada demokraatiat, eelkõige osalusdemokraatiat ja sellega seotud organisatsioone.

| 5.4.1 | Väga erinevad, nt inimõiguste, põlisrahvaste või Aafrika päritolu inimeste, naiste, tööliste õiguste ja keskkonnakaitse eest võitlevad organisatsioonid on nõudnud suuremat osalust poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalsetes otsustusprotsessides, hoolimata raskustest, mida neil tuleb ületada, et neid võetaks kuulda ja aktsepteeritaks täieõiguslike partneritena. Kõnealuse lepinguga tuleks anda oluline tõuge selleks, et kõnealuseid organisatsioone ja nende õigust nimetatud protsessides osaleda hakataks tunnustama. |
| --- | --- |

5.4.1

Väga erinevad, nt inimõiguste, põlisrahvaste või Aafrika päritolu inimeste, naiste, tööliste õiguste ja keskkonnakaitse eest võitlevad organisatsioonid on nõudnud suuremat osalust poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalsetes otsustusprotsessides, hoolimata raskustest, mida neil tuleb ületada, et neid võetaks kuulda ja aktsepteeritaks täieõiguslike partneritena. Kõnealuse lepinguga tuleks anda oluline tõuge selleks, et kõnealuseid organisatsioone ja nende õigust nimetatud protsessides osaleda hakataks tunnustama.

| 5.4.2 | Tegucigalpa protokolli artikli 12 alusel asutatud CC-SICA rolli organiseeritud kodanikuühiskonna esindajana tuleb tunnustada ja toetada ning kõnealusele organile tuleb eraldada ülesannete täitmiseks vajalikud logistilised ja eelarvevahendid. |
| --- | --- |

5.4.2

Tegucigalpa protokolli artikli 12 alusel asutatud CC-SICA rolli organiseeritud kodanikuühiskonna esindajana tuleb tunnustada ja toetada ning kõnealusele organile tuleb eraldada ülesannete täitmiseks vajalikud logistilised ja eelarvevahendid.

| 5.4.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab CC-SICAt oma institutsionaalse partnerina ja sõlmis temaga 2006. aasta aprillis lepingu, mis põhineb jagatud kohustusel lähtuda demokraatia, inimõiguste ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste põhimõtetest ning soovil osaleda dialoogis, arendamaks tihedamaid majanduslikke sidemeid ja koostööd ELi ja Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi vahel. |
| --- | --- |

5.4.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab CC-SICAt oma institutsionaalse partnerina ja sõlmis temaga 2006. aasta aprillis lepingu, mis põhineb jagatud kohustusel lähtuda demokraatia, inimõiguste ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste põhimõtetest ning soovil osaleda dialoogis, arendamaks tihedamaid majanduslikke sidemeid ja koostööd ELi ja Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi vahel.

| 5.5 | Piirkondliku integratsiooni tugevdamine. Piirkondlikku integratsiooni tuleks vaadelda mitte üksnes kui Euroopa esitatud nõuet, vaid ka Kesk-Ameerika riikide võimalust tulla toime oma majanduslike nõrkustega ja kasutada lepinguga kaasnevaid eeliseid. |
| --- | --- |

5.5

Piirkondliku integratsiooni tugevdamine. Piirkondlikku integratsiooni tuleks vaadelda mitte üksnes kui Euroopa esitatud nõuet, vaid ka Kesk-Ameerika riikide võimalust tulla toime oma majanduslike nõrkustega ja kasutada lepinguga kaasnevaid eeliseid.

| 5.5.1 | Sellele küsimusele ei tohiks siiski liiga radikaalselt läheneda. Piirkondlik integratsioon on aeganõudev protsess, mis vajab toetust ja pidevat panustamist. Seetõttu peaks leping sisaldama mitmeid mehhanisme (muu hulgas tollihüvitiste ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse fondide loomine) piirkondliku integratsiooni stimuleerimiseks, toetamiseks ja hõlbustamiseks Kesk-Ameerikas. |
| --- | --- |

5.5.1

Sellele küsimusele ei tohiks siiski liiga radikaalselt läheneda. Piirkondlik integratsioon on aeganõudev protsess, mis vajab toetust ja pidevat panustamist. Seetõttu peaks leping sisaldama mitmeid mehhanisme (muu hulgas tollihüvitiste ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse fondide loomine) piirkondliku integratsiooni stimuleerimiseks, toetamiseks ja hõlbustamiseks Kesk-Ameerikas.

| 5.6 | Assotsiatsioonlepingule sotsiaalse mõõtme andmine. Assotsiatsioonlepingul on kolm omavahel tihedalt põimunud alussammast — poliitika, kaubandus ja koostöö -, millest kõik on võrdselt olulised. Läbirääkimised ei tohiks liialt keskenduda vaid ühele, kõige komplekssema ja keerulisemana tunduvale sambale. |
| --- | --- |

5.6

Assotsiatsioonlepingule sotsiaalse mõõtme andmine. Assotsiatsioonlepingul on kolm omavahel tihedalt põimunud alussammast — poliitika, kaubandus ja koostöö -, millest kõik on võrdselt olulised. Läbirääkimised ei tohiks liialt keskenduda vaid ühele, kõige komplekssema ja keerulisemana tunduvale sambale.

| 5.6.1 | Poliitilisel tasandil peaks assotsiatsioonileping sisaldama praktilisi meetmeid hea valitsemistava toetamiseks, võtma arvesse sotsiaalset mõõdet, saavutamaks võimalikult suurt sotsiaalset ühtekuuluvust, ning sisaldama klausleid, milles arvestatakse naiste rolli ning inimõiguste, tööhõivet ja keskkonda puudutavate õiguste ning põlisrahvaste ja Aafrika päritolu inimeste õiguste kaitset. |
| --- | --- |

5.6.1

Poliitilisel tasandil peaks assotsiatsioonileping sisaldama praktilisi meetmeid hea valitsemistava toetamiseks, võtma arvesse sotsiaalset mõõdet, saavutamaks võimalikult suurt sotsiaalset ühtekuuluvust, ning sisaldama klausleid, milles arvestatakse naiste rolli ning inimõiguste, tööhõivet ja keskkonda puudutavate õiguste ning põlisrahvaste ja Aafrika päritolu inimeste õiguste kaitset.

| 5.6.2 | Lepingus tuleb samuti käsitleda Kesk-Ameerikast väljarände küsimust, millel on piirkonna riikidele nii positiivne kui negatiivne mõju (rahaülekanded; ajude äravool ja tööjõu äravool). Lähenemisviis peaks tagama ka Euroopa Liidus elavate ja töötavate sisserändajate väärikuse ja õiguste austamise. |
| --- | --- |

5.6.2

Lepingus tuleb samuti käsitleda Kesk-Ameerikast väljarände küsimust, millel on piirkonna riikidele nii positiivne kui negatiivne mõju (rahaülekanded; ajude äravool ja tööjõu äravool). Lähenemisviis peaks tagama ka Euroopa Liidus elavate ja töötavate sisserändajate väärikuse ja õiguste austamise.

| 5.6.3 | Koostöö osas tuleb lepingus sätestada ühenduse jätkuv ja isegi suurenev abi piirkonna arenguks ning poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonda puudutavate puuduste ületamiseks. Lepingus saab ja komitee arvates tulebki sätestada abi teatud valdkondadele spetsialiseerunud organisatsioonidele nagu ILO, UNESCO ja WHO, võimaldades neil analüüsida edusamme tundlikumate aspektide osas. |
| --- | --- |

5.6.3

Koostöö osas tuleb lepingus sätestada ühenduse jätkuv ja isegi suurenev abi piirkonna arenguks ning poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonda puudutavate puuduste ületamiseks. Lepingus saab ja komitee arvates tulebki sätestada abi teatud valdkondadele spetsialiseerunud organisatsioonidele nagu ILO, UNESCO ja WHO, võimaldades neil analüüsida edusamme tundlikumate aspektide osas.

| 5.6.4 | Selleks, et vastata juba ka teisi rahvusvahelisi lepinguid (eelkõige CAFTA vabakaubandusleping USAga) sõlminud Kesk-Ameerika riikide ootustele, peab Euroopa tegelikult demonstreerima, et kõnealusel lepingul on laiemad eesmärgid, mis on kooskõlas globaalse sotsiaalse nägemusega ning põhinevad ELi enese aluspõhimõtetel, sealhulgas majanduslikul mudelil, mis võimaldab piirkonnas ellu viia säästvat arengut. |
| --- | --- |

5.6.4

Selleks, et vastata juba ka teisi rahvusvahelisi lepinguid (eelkõige CAFTA vabakaubandusleping USAga) sõlminud Kesk-Ameerika riikide ootustele, peab Euroopa tegelikult demonstreerima, et kõnealusel lepingul on laiemad eesmärgid, mis on kooskõlas globaalse sotsiaalse nägemusega ning põhinevad ELi enese aluspõhimõtetel, sealhulgas majanduslikul mudelil, mis võimaldab piirkonnas ellu viia säästvat arengut.

6.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused

Seoses eelpool selgitatuga soovib komitee esitada järgmised soovitused.

| 6.1 | Assotsiatsioonileping Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahel peaks olema üks ELi poliitilisi prioriteete, kuna sellel on strateegiline tähendus kahte piirkonda hõlmava ELi poliitika jaoks teiste Ladina-Ameerika partneritega. |
| --- | --- |

6.1

Assotsiatsioonileping Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahel peaks olema üks ELi poliitilisi prioriteete, kuna sellel on strateegiline tähendus kahte piirkonda hõlmava ELi poliitika jaoks teiste Ladina-Ameerika partneritega.

| 6.2 | Lepingus tuleks võrdselt käsitleda kõiki selle aspekte — poliitikat, kaubandust ja koostööd. |
| --- | --- |

6.2

Lepingus tuleks võrdselt käsitleda kõiki selle aspekte — poliitikat, kaubandust ja koostööd.

| 6.3 | Tuleks arvestada asjaolu, et ELi läbirääkimiste partneriks on Ladina-Ameerika vaeseimad riigid ning et kõnealuse kahe piirkonna vahelised erinevused vajavad tugevamaid koostööprogramme, vältimaks potentsiaalset negatiivset mõju. Samuti tuleks tagada vastav kaubanduse avatuse tase. |
| --- | --- |

6.3

Tuleks arvestada asjaolu, et ELi läbirääkimiste partneriks on Ladina-Ameerika vaeseimad riigid ning et kõnealuse kahe piirkonna vahelised erinevused vajavad tugevamaid koostööprogramme, vältimaks potentsiaalset negatiivset mõju. Samuti tuleks tagada vastav kaubanduse avatuse tase.

| 6.4 | Leping peaks sisaldama meetmeid, edendamaks ettevõtete konkurentsivõimet ja tagamaks investeeringute õiguslikku stabiilsust, ning tagama vahendid, et kompenseerida vältimatuid raskusi, mis tekivad ühtse Kesk-Ameerika turu loomisel ja tulenevad lahknevustest piirkonna enda majanduses. |
| --- | --- |

6.4

Leping peaks sisaldama meetmeid, edendamaks ettevõtete konkurentsivõimet ja tagamaks investeeringute õiguslikku stabiilsust, ning tagama vahendid, et kompenseerida vältimatuid raskusi, mis tekivad ühtse Kesk-Ameerika turu loomisel ja tulenevad lahknevustest piirkonna enda majanduses.

| 6.5 | Leping peaks andma otsustava panuse sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse piirkonnas, nii et selle kasu kohalduks kogu elanikkonnale, mitte üksnes sektoritele, mis on juba teatud eelisolukorras. |
| --- | --- |

6.5

Leping peaks andma otsustava panuse sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse piirkonnas, nii et selle kasu kohalduks kogu elanikkonnale, mitte üksnes sektoritele, mis on juba teatud eelisolukorras.

| 6.6 | Leping peaks sisaldama eelkõige ILO eeskirjadele vastavat tööhõivealast mõõdet. Assotsiatsioonileping peab ergutama allakirjutanud pooli järgima ILO põhikirjas väljendatud põhimõtteid ja väärtusi ning selle peamisi sotsiaalvaldkonda puudutavaid vahendeid, nagu deklaratsioon aluspõhimõtete ja põhiõiguste kohta tööl (1998), kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (1977, muudetud 2000) ja Rahvusvahelise Töökonverentsi resolutsioon ametiühinguõiguste ja nende seoste kohta kodanikuõigustega (1970). |
| --- | --- |

6.6

Leping peaks sisaldama eelkõige ILO eeskirjadele vastavat tööhõivealast mõõdet. Assotsiatsioonileping peab ergutama allakirjutanud pooli järgima ILO põhikirjas väljendatud põhimõtteid ja väärtusi ning selle peamisi sotsiaalvaldkonda puudutavaid vahendeid, nagu deklaratsioon aluspõhimõtete ja põhiõiguste kohta tööl (1998), kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (1977, muudetud 2000) ja Rahvusvahelise Töökonverentsi resolutsioon ametiühinguõiguste ja nende seoste kohta kodanikuõigustega (1970).

| 6.7 | Leping peaks sisaldama selget sotsiaalset mõõdet, mis ei hõlmaks üksnes tööhõivega seonduvaid küsimusi, vaid ka keskkonnakaitset, ning mille eesmärk oleks kõnealuse piirkonna ja seal elavate rahvaste üldine areng. |
| --- | --- |

6.7

Leping peaks sisaldama selget sotsiaalset mõõdet, mis ei hõlmaks üksnes tööhõivega seonduvaid küsimusi, vaid ka keskkonnakaitset, ning mille eesmärk oleks kõnealuse piirkonna ja seal elavate rahvaste üldine areng.

| 6.8 | Lepingus tuleks arvestada ühiskonna kõige haavatavamate liikmetega nagu naised, põlisrahvad ja Aafrika päritolu inimesed. |
| --- | --- |

6.8

Lepingus tuleks arvestada ühiskonna kõige haavatavamate liikmetega nagu naised, põlisrahvad ja Aafrika päritolu inimesed.

| 6.9 | Lepingus tuleks sätestada vajalikud mehhanismid, et tagada kodanikuühiskonna tõhus osalemine läbirääkimistel algusest kuni rakendamiseni. |
| --- | --- |

6.9

Lepingus tuleks sätestada vajalikud mehhanismid, et tagada kodanikuühiskonna tõhus osalemine läbirääkimistel algusest kuni rakendamiseni.

| 6.10 | Seetõttu tuleks kiirendada organiseeritud kodanikuühiskonna nõuandeorganite, eriti CC-SICA kui Kesk-Ameerika piirkonna integratsiooniprotsessiga tegeleva institutsiooni abistamist, et tagada neile ülesannete täitmiseks vajalikud logistilised ja rahalised vahendid ning inimressursid. |
| --- | --- |

6.10

Seetõttu tuleks kiirendada organiseeritud kodanikuühiskonna nõuandeorganite, eriti CC-SICA kui Kesk-Ameerika piirkonna integratsiooniprotsessiga tegeleva institutsiooni abistamist, et tagada neile ülesannete täitmiseks vajalikud logistilised ja rahalised vahendid ning inimressursid.

| 6.11 | Viivitamatult tuleb läbirääkimiste jälgimiseks luua ka ühine järelevalvekomitee, mis koosneks EMSK ja CC-SICA liikmetest, kellega saaksid mõlemapoolsel kokkuleppel liituda ka teiste organisatsioonide esindajad, kelle osalemist läbirääkimiste protsessi analüüsimisel peetakse vajalikuks ja asjakohaseks. |
| --- | --- |

6.11

Viivitamatult tuleb läbirääkimiste jälgimiseks luua ka ühine järelevalvekomitee, mis koosneks EMSK ja CC-SICA liikmetest, kellega saaksid mõlemapoolsel kokkuleppel liituda ka teiste organisatsioonide esindajad, kelle osalemist läbirääkimiste protsessi analüüsimisel peetakse vajalikuks ja asjakohaseks.

| 6.12 | Lõpetuseks leiab komitee, et CC-SICA ja EMSK peaksid viivitamatult alustama arutelu tulevase ühise järelevalvekomitee — tulevast assotsiatsioonilepingut jälgiva institutsionaalse nõuandeorgani — liikmelisuse, ülesannete ja meetodite üle. |
| --- | --- |

6.12

Lõpetuseks leiab komitee, et CC-SICA ja EMSK peaksid viivitamatult alustama arutelu tulevase ühise järelevalvekomitee — tulevast assotsiatsioonilepingut jälgiva institutsionaalse nõuandeorgani — liikmelisuse, ülesannete ja meetodite üle.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EMSK arvamused teemal „Sotsiaalne ühtekuuluvus Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas”, ELT C 110, 30.4.2004, lk 55; „Euroopa Liidu ja Mehhiko suhted”, ELT C 82, 19.3.1996, lk 68 ning „Euroopa Liidu ja Andide Ühenduse suhted”, ELT C 309, 16.12.2006, lk 81.

1

(2)  Viini tippkohtumise lõppdeklaratsiooni punktis 31 öeldakse: „Meenutades Guadalajara deklaratsiooni ühist strateegilist eesmärki ning arvestades piirkondliku majandusintegratsiooni kohta koos Kesk-Ameerikaga ühiselt läbiviidud hindamise häid tulemusi, tervitame Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika otsust alustada läbirääkimisi assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks, mis sisaldaks ka vabakaubanduspiirkonna loomist.”

2

(3)  Kesk-Ameerika piirkonna riikide vaheline eksport kasvas ajavahemikus 1995–2002 umbes 60 % võrra („Informe Centroamericano 2004” — Üleameerikaline Arengupank).

3

(4)  Kesk-Ameerika Parlament.

4

---

| 27.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 256/144 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 256/144

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Naiste ettevõtluse edendamine Euroopa-Vahemere piirkonnas”

(2007/C 256/25)

17. jaanuaril 2007. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses: „Naiste ettevõtluse edendamine Euroopa-Vahemere piirkonnas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava välissuhete sektsiooni arvamus võeti vastu 14. juunil 2007. Raportöör oli Grace Attard.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 130, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Liidu ja Vahemere riikide täielikku pühendumist Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlusele. Nagu on kirjas Euroopa Komisjoni viieaastases tööprogrammis, toetab ta eelkõige poliitikameetmeid naiste emantsipatsiooni edendamiseks. Komitee teeb selles osas ettepaneku eraldada erivahendeid nendele Euroopa-Vahemere piirkonna riikidele, kes on pühendunud positiivsele meetmetele naiste õigusliku staatuse parandamiseks. (1). |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Liidu ja Vahemere riikide täielikku pühendumist Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlusele. Nagu on kirjas Euroopa Komisjoni viieaastases tööprogrammis, toetab ta eelkõige poliitikameetmeid naiste emantsipatsiooni edendamiseks. Komitee teeb selles osas ettepaneku eraldada erivahendeid nendele Euroopa-Vahemere piirkonna riikidele, kes on pühendunud positiivsele meetmetele naiste õigusliku staatuse parandamiseks. (1).

| 1.2 | Komitee peab oluliseks, et esimese Euroopa-Vahemere ministrite konverentsi „Naiste rolli suurendamine ühiskonnas” järeldustes pakutud läbivaatamiskorras oleks tagatud naiste ettevõtluse arengu hoolikas järelevalve ja hindamine ning võetaks meetmeid naiste ettevõtluse arendamiseks. |
| --- | --- |

1.2

Komitee peab oluliseks, et esimese Euroopa-Vahemere ministrite konverentsi „Naiste rolli suurendamine ühiskonnas” järeldustes pakutud läbivaatamiskorras oleks tagatud naiste ettevõtluse arengu hoolikas järelevalve ja hindamine ning võetaks meetmeid naiste ettevõtluse arendamiseks.

| 1.3 | Komitee kutsub üles tagama, et Euroopa naabruspoliitikas kaasataks riiklikesse tegevuskavadesse konkreetsed meetmed ja sihid naiste ettevõtluse edendamiseks. |
| --- | --- |

1.3

Komitee kutsub üles tagama, et Euroopa naabruspoliitikas kaasataks riiklikesse tegevuskavadesse konkreetsed meetmed ja sihid naiste ettevõtluse edendamiseks.

| 1.4 | Komitee soovitab, et Euroopa naabruspoliitika raames eraldataks naistele rohkem ressursse ettevõtluse arendamiseks ja tehniliseks abiks ettevõtete asutamisel. |
| --- | --- |

1.4

Komitee soovitab, et Euroopa naabruspoliitika raames eraldataks naistele rohkem ressursse ettevõtluse arendamiseks ja tehniliseks abiks ettevõtete asutamisel.

| 1.5 | EMSK tervitab Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning EuropeAidi (2) algatusi, mis on suunatud Euroopa ja Vahemere piirkonna ettevõtjatele. Komitee kutsub Euroopa ja Vahemere piirkonna partnereid üles tegema samasuguseid piirkonna vajadustele suunatud algatusi, lähtudes Vahemere piirkonna riikidega kokku lepitud tegevuskavadest. |
| --- | --- |

1.5

EMSK tervitab Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning EuropeAidi (2) algatusi, mis on suunatud Euroopa ja Vahemere piirkonna ettevõtjatele. Komitee kutsub Euroopa ja Vahemere piirkonna partnereid üles tegema samasuguseid piirkonna vajadustele suunatud algatusi, lähtudes Vahemere piirkonna riikidega kokku lepitud tegevuskavadest.

| 1.6 | Komitee tervitab naiste õigusi käsitleva ajutise komitee moodustamist Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee (EMPA) raames ning kutsub kõnealust komiteed üles tegema ettepanekuid naiste praeguse ettevõtlustegevuse tugevdamiseks ja tulevikku suunatud jätkusuutlike algatuste edendamiseks globaalse konkurentsi kontekstis. |
| --- | --- |

1.6

Komitee tervitab naiste õigusi käsitleva ajutise komitee moodustamist Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee (EMPA) raames ning kutsub kõnealust komiteed üles tegema ettepanekuid naiste praeguse ettevõtlustegevuse tugevdamiseks ja tulevikku suunatud jätkusuutlike algatuste edendamiseks globaalse konkurentsi kontekstis.

| 1.7 | EMSK soovitab võtta Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtluse harta (3) rakendamisel sihtrühmaks ka naised. |
| --- | --- |

1.7

EMSK soovitab võtta Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtluse harta (3) rakendamisel sihtrühmaks ka naised.

| 1.8 | Tuleb teha jõupingutusi tagamaks, et noortele suunatud Euroopa-Vahemere piirkonna programmides saavad võrdselt osaleda nii noored naised kui ka mehed, seda nii osalejate kui ka juhtidena. |
| --- | --- |

1.8

Tuleb teha jõupingutusi tagamaks, et noortele suunatud Euroopa-Vahemere piirkonna programmides saavad võrdselt osaleda nii noored naised kui ka mehed, seda nii osalejate kui ka juhtidena.

| 1.9 | Komitee tervitab Euroopa-Vahemere noorteplatvormi algatust, mille eesmärk on luua soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitlevate Euroopa-Vahemere noorteühingute võrgustik (4), ning sama piirkonna noorte ettevõtjate võrgustikku (5). |
| --- | --- |

1.9

Komitee tervitab Euroopa-Vahemere noorteplatvormi algatust, mille eesmärk on luua soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitlevate Euroopa-Vahemere noorteühingute võrgustik (4), ning sama piirkonna noorte ettevõtjate võrgustikku (5).

| 1.10 | Komitee usub, et veelgi tõhusamaid tulemusi naiste ettevõtluse edendamisel annab ministeeriumidevaheline koostöö ning ka teiste sidusrühmade, nt finantsorganisatsioonide, rakendusasutuste, äriringkondade esindajate, ekspertide ja rahastajate kaasamine arvamustevahetusse prioriteetsetes valdkondades, samuti naiste juhitavate ettevõtete ülemineku lihtsustamine. |
| --- | --- |

1.10

Komitee usub, et veelgi tõhusamaid tulemusi naiste ettevõtluse edendamisel annab ministeeriumidevaheline koostöö ning ka teiste sidusrühmade, nt finantsorganisatsioonide, rakendusasutuste, äriringkondade esindajate, ekspertide ja rahastajate kaasamine arvamustevahetusse prioriteetsetes valdkondades, samuti naiste juhitavate ettevõtete ülemineku lihtsustamine.

| 1.11 | Komitee kutsub üles tugevdama valitsusväliseid ja ühiskondlik-ametialaseid organisatsioone, kes tegelevad naiste ettevõtlustegevuse toetamisega avaliku ja erasektori partnerluse kaudu. |
| --- | --- |

1.11

Komitee kutsub üles tugevdama valitsusväliseid ja ühiskondlik-ametialaseid organisatsioone, kes tegelevad naiste ettevõtlustegevuse toetamisega avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.

| 1.12 | Komitee soovitab Euroopa-Vahemere piirkonna sidusrühmadel korraldada konverents, kus arutatakse kõnealuse piirkonna naisettevõtjatega seotud küsimusi ja tehakse ettepanekuid selle kohta, kuidas naised saavad anda panuse piirkonna üldiste väljakutsetega tegelemisse. |
| --- | --- |

1.12

Komitee soovitab Euroopa-Vahemere piirkonna sidusrühmadel korraldada konverents, kus arutatakse kõnealuse piirkonna naisettevõtjatega seotud küsimusi ja tehakse ettepanekuid selle kohta, kuidas naised saavad anda panuse piirkonna üldiste väljakutsetega tegelemisse.

| 1.13 | Komitee kordab oma seisukohta, et naiste ettevõtlusel on Euroopa-Vahemere piirkonnas oluline roll aktiivse ja dünaamilise, globaliseerumiseks valmistunud majanduse kujundamisel. |
| --- | --- |

1.13

Komitee kordab oma seisukohta, et naiste ettevõtlusel on Euroopa-Vahemere piirkonnas oluline roll aktiivse ja dünaamilise, globaliseerumiseks valmistunud majanduse kujundamisel.

| 1.14 | Komitee usub, et naiste ettevõtluskeskkonna parandamine on eeltingimus turule juurdepääsu parandamisel nii piirkonnas kui ka suhetes teiste ELi liikmesriikidega. |
| --- | --- |

1.14

Komitee usub, et naiste ettevõtluskeskkonna parandamine on eeltingimus turule juurdepääsu parandamisel nii piirkonnas kui ka suhetes teiste ELi liikmesriikidega.

| 1.15 | Komitee soovitab naisettevõtjate ees seisvate tulevaste väljakutsetega tegelemisel viia läbi täiendavad uurimused konkreetsete vajaduste määratlemiseks igas riigis. |
| --- | --- |

1.15

Komitee soovitab naisettevõtjate ees seisvate tulevaste väljakutsetega tegelemisel viia läbi täiendavad uurimused konkreetsete vajaduste määratlemiseks igas riigis.

| 1.16 | Komitee märgib, et on olemas mitmeid Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtlust jälgivaid seirekeskusi, nagu GEM, ÜRO Arenguprogramm ja Maailmapank, kuid soovitab luua platvormi tulemuste paremaks edastamiseks poliitikakujundajatele ning andmete kogumiseks ja teabe jagamiseks Euroopa-Vahemere piirkonna mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Platvorm võiks keskenduda eelkõige järgmistele küsimustele:






  a. | naisettevõtjatele erilisi raskusi valmistavad valdkonnad; |
| --- | --- | --- |

1.16

Komitee märgib, et on olemas mitmeid Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtlust jälgivaid seirekeskusi, nagu GEM, ÜRO Arenguprogramm ja Maailmapank, kuid soovitab luua platvormi tulemuste paremaks edastamiseks poliitikakujundajatele ning andmete kogumiseks ja teabe jagamiseks Euroopa-Vahemere piirkonna mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Platvorm võiks keskenduda eelkõige järgmistele küsimustele:

a.

naisettevõtjatele erilisi raskusi valmistavad valdkonnad;

| b. | naisettevõtjatele mõeldud programmide toetamine ja arendamine; |
| --- | --- |

b.

naisettevõtjatele mõeldud programmide toetamine ja arendamine;

| c. | kaasettevõtjate ja naisettevõtjaid abistavate abikaasade õigusliku staatuse ja sotsiaalkaitse mehhanismide väljatöötamine; |
| --- | --- |

c.

kaasettevõtjate ja naisettevõtjaid abistavate abikaasade õigusliku staatuse ja sotsiaalkaitse mehhanismide väljatöötamine;

| d. | tegevused sotsiaalkaitse tugevdamiseks ja oma ettevõtet loovate naiste õigusliku staatuse kindlustamiseks. |
| --- | --- |

d.

tegevused sotsiaalkaitse tugevdamiseks ja oma ettevõtet loovate naiste õigusliku staatuse kindlustamiseks.

| 1.17 | Komitee soovitused info- ja sidetehnoloogia vallas on järgmised.






  — | Esikohale tuleks seada infrastruktuuridesse ja strateegiatesse tehtavate investeeringute stimuleerimine, et parandada juurdepääsu uutele info- ja sidetehnoloogia võimalustele. |
| --- | --- | --- |

1.17

Komitee soovitused info- ja sidetehnoloogia vallas on järgmised.

—

Esikohale tuleks seada infrastruktuuridesse ja strateegiatesse tehtavate investeeringute stimuleerimine, et parandada juurdepääsu uutele info- ja sidetehnoloogia võimalustele.

| — | Oma ettevõtet asutavatele naistele tuleks turunduse lihtsustamiseks pakkuda lihtsamat juurdepääsu info- ja sidetehnoloogia alastele võimalustele ja koolitusele, võimaldades neil tarbijatele tooteid sobivate teabekanalite kaudu tutvustada, kuna info- ja sidetehnoloogia võimaldaks ka paremat turundust. |
| --- | --- |

—

Oma ettevõtet asutavatele naistele tuleks turunduse lihtsustamiseks pakkuda lihtsamat juurdepääsu info- ja sidetehnoloogia alastele võimalustele ja koolitusele, võimaldades neil tarbijatele tooteid sobivate teabekanalite kaudu tutvustada, kuna info- ja sidetehnoloogia võimaldaks ka paremat turundust.

| — | Naiste osalemist info- ja sidetehnoloogia poliitika väljatöötamises, arendamises ja kujundamises saab suurendada dialoogis asjaomaste ettevõtete ja teiste sidusrühmadega, et leida võimalusi koostööks ja ühistegevuseks. |
| --- | --- |

—

Naiste osalemist info- ja sidetehnoloogia poliitika väljatöötamises, arendamises ja kujundamises saab suurendada dialoogis asjaomaste ettevõtete ja teiste sidusrühmadega, et leida võimalusi koostööks ja ühistegevuseks.

EMSK kutsub Tamperes loodud Euroopa-Vahemere piirkonna alalist ülikoolide foorumit (6) üles seadma oma algatustes esikohale soolise mõõtme, seda eriti ettevõtluse valdkonnas.

| 1.18 | Komitee soovitab võtta erilise tähelepanu alla massimeedia, eelkõige televisiooni mõju ettevõtlusele ja naistele. |
| --- | --- |

1.18

Komitee soovitab võtta erilise tähelepanu alla massimeedia, eelkõige televisiooni mõju ettevõtlusele ja naistele.

2.   Soovitused naiste ettevõtlust edendavateks erimehhanismideks Euroopa Vahemere piirkonnas

| 2.1 | Vaja on spetsiifilisi poliitikameetmeid ja programme, et naised saaksid anda majanduskasvu ja arengusse suurema panuse. Mõned neist poliitikameetmetest võiks kehtestada selgete tähtaegade ja hindamismenetlustega tegevuskavas, ning need peaksid sisaldama järgmisi meetmeid:






  1. | suutlikkuse parandamise mehhanismid ja toetuskavad, mis julgustavad naisi mõtlema oma elu- ja töökeskkonna peale ning sellele, kuidas nad saaksid oma oskusi rakendades aktiivselt osaleda nende keskkondade arendamisel. See võiks sisaldada eneseabirühmade loomise toetamist; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vaja on spetsiifilisi poliitikameetmeid ja programme, et naised saaksid anda majanduskasvu ja arengusse suurema panuse. Mõned neist poliitikameetmetest võiks kehtestada selgete tähtaegade ja hindamismenetlustega tegevuskavas, ning need peaksid sisaldama järgmisi meetmeid:

1.

suutlikkuse parandamise mehhanismid ja toetuskavad, mis julgustavad naisi mõtlema oma elu- ja töökeskkonna peale ning sellele, kuidas nad saaksid oma oskusi rakendades aktiivselt osaleda nende keskkondade arendamisel. See võiks sisaldada eneseabirühmade loomise toetamist;

| 2. | investeeringud sotsiaalsesse infrastruktuuri ja teenustesse, et toetada palgatööl ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötavaid naisi; |
| --- | --- |

2.

investeeringud sotsiaalsesse infrastruktuuri ja teenustesse, et toetada palgatööl ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötavaid naisi;

| 3. | traditsioonilise ettevõtlustegevuse, VKE-de ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise määratlemine; |
| --- | --- |

3.

traditsioonilise ettevõtlustegevuse, VKE-de ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise määratlemine;

| 4. | võrdsete võimaluste kehtestamine meeste ja naiste omandis olevatele igas suuruses ettevõtetele; |
| --- | --- |

4.

võrdsete võimaluste kehtestamine meeste ja naiste omandis olevatele igas suuruses ettevõtetele;

| 5. | võrdse õigussüsteemi loomine, mis võimaldaks naistel dokumente allkirjastada ja vara omada; |
| --- | --- |

5.

võrdse õigussüsteemi loomine, mis võimaldaks naistel dokumente allkirjastada ja vara omada;

| 6. | ettevõtet juhtivatele või omavatele naistele selliste koolituste korraldamine, mis vastavad nende konkreetsetele vajadustele. Lisaks võiksid siia kuuluda nõustamisprogrammid, kutseorganisatsioonide loomine ning nõustamine õigus- ja fiskaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

6.

ettevõtet juhtivatele või omavatele naistele selliste koolituste korraldamine, mis vastavad nende konkreetsetele vajadustele. Lisaks võiksid siia kuuluda nõustamisprogrammid, kutseorganisatsioonide loomine ning nõustamine õigus- ja fiskaalvaldkonnas;

| 7. | „vastastikuse käendamise ettevõtete” loomine, mille liikmed on VKE-de omanikud, kes on pangateenustes üksteise käendajateks; |
| --- | --- |

7.

„vastastikuse käendamise ettevõtete” loomine, mille liikmed on VKE-de omanikud, kes on pangateenustes üksteise käendajateks;

| 8. | spetsiaalsete programmide rakendamine, millega lihtsustada ettevõtete loomist sisserännanud naiste ja vähemusrühmade puhul; |
| --- | --- |

8.

spetsiaalsete programmide rakendamine, millega lihtsustada ettevõtete loomist sisserännanud naiste ja vähemusrühmade puhul;

| 9. | teabe- ja tugimehhanismid sotsiaalmajanduslike ettevõtete ja kooperatiivide loomiseks; |
| --- | --- |

9.

teabe- ja tugimehhanismid sotsiaalmajanduslike ettevõtete ja kooperatiivide loomiseks;

| 10. | koostöö ja kontaktide loomine sarnaste ettevõtjatega Euroopa Liidus, et saada teavet struktuuride ja mehhanismide kohta, sh parimad tavad, mis on mujal lisaväärtust loonud; |
| --- | --- |

10.

koostöö ja kontaktide loomine sarnaste ettevõtjatega Euroopa Liidus, et saada teavet struktuuride ja mehhanismide kohta, sh parimad tavad, mis on mujal lisaväärtust loonud;

| 11. | hariduspoliitika meetmed, mis edendavad juba varases eas ettevõtlikku mõtlemist ja hoiakuid (7). Ettevõtlikkust tuleb käsitada elukestva õppe protsessina, mis algab algkoolist. See võib inimese elu eri etappides pakkuda võimalust suuremaks paindlikkuseks; |
| --- | --- |

11.

hariduspoliitika meetmed, mis edendavad juba varases eas ettevõtlikku mõtlemist ja hoiakuid (7). Ettevõtlikkust tuleb käsitada elukestva õppe protsessina, mis algab algkoolist. See võib inimese elu eri etappides pakkuda võimalust suuremaks paindlikkuseks;

| 12. | naiste põhjalikum kaasamine kõigi tasandite (riigivalitsus, kohalikud omavalitsused ja kohtud) otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

12.

naiste põhjalikum kaasamine kõigi tasandite (riigivalitsus, kohalikud omavalitsused ja kohtud) otsustusprotsessidesse;

| 13. | riigihankelepingu konkursside avamine VKE-dele ja eelkõige naiste omandis olevatele ettevõtetele, et edendada ettevõtluse kasvu; |
| --- | --- |

13.

riigihankelepingu konkursside avamine VKE-dele ja eelkõige naiste omandis olevatele ettevõtetele, et edendada ettevõtluse kasvu;

| 14. | konkreetsete soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide seadmine tööhõivepoliitikas, sh kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, sest see on väga vajalik, et ettevõtlusega tegeleks rohkem naisi, et tagada töö ning et selle töö kvaliteet paraneks (8). |
| --- | --- |

14.

konkreetsete soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide seadmine tööhõivepoliitikas, sh kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, sest see on väga vajalik, et ettevõtlusega tegeleks rohkem naisi, et tagada töö ning et selle töö kvaliteet paraneks (8).

3.   Hetkeseis ja väljakutsed

| 3.1 | On oluline, et naiste õigusi ei käsitletaks eraldi naiste rollist majandusarengus. Kõikide sotsiaalpartnerite pühendumine inimõiguste, demokraatia, arengu ja naiste õiguste seose tunnistamisele on äärmiselt oluline. Esmatähtsaks tuleks pidada traditsioonidest, kultuurinormidest ja perekonnaseadustest tulenevate takistuste kõrvaldamist naiste emantsipatsioonile. |
| --- | --- |

3.1

On oluline, et naiste õigusi ei käsitletaks eraldi naiste rollist majandusarengus. Kõikide sotsiaalpartnerite pühendumine inimõiguste, demokraatia, arengu ja naiste õiguste seose tunnistamisele on äärmiselt oluline. Esmatähtsaks tuleks pidada traditsioonidest, kultuurinormidest ja perekonnaseadustest tulenevate takistuste kõrvaldamist naiste emantsipatsioonile.

| 3.2 | Sugudevahelise lõhe probleemiga tegelemiseks Euroopa-Vahemere piirkonna hariduses ja tööhõives on tarvis teha ühiseid pingutusi, et luua keskkond, kus naised saavad arendada ettevõtlustegevust. |
| --- | --- |

3.2

Sugudevahelise lõhe probleemiga tegelemiseks Euroopa-Vahemere piirkonna hariduses ja tööhõives on tarvis teha ühiseid pingutusi, et luua keskkond, kus naised saavad arendada ettevõtlustegevust.

| 3.3 | Naiste kirjaoskamatus Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika (MENA) piirkonnas varieerub küll riigiti, kuid püsib ometi äärmiselt kõrgel tasemel: keskmiselt 42 %, samas kui meeste keskmine kirjaoskamatuse tase on 21 %. Viimasel kahel aastakümnel võib siiski täheldada positiivset suundumust haridusele võrdse juurdepääsu võimaldamises, mis aga on eri riikides erinev. Kõigis kõnealuse piirkonna riikides on märkimisväärne erinevus noorte (15–24 aastaste) ja täiskasvanud (üle 24 aastaste) naiste kirjaoskuse taseme vahel (9). |
| --- | --- |

3.3

Naiste kirjaoskamatus Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika (MENA) piirkonnas varieerub küll riigiti, kuid püsib ometi äärmiselt kõrgel tasemel: keskmiselt 42 %, samas kui meeste keskmine kirjaoskamatuse tase on 21 %. Viimasel kahel aastakümnel võib siiski täheldada positiivset suundumust haridusele võrdse juurdepääsu võimaldamises, mis aga on eri riikides erinev. Kõigis kõnealuse piirkonna riikides on märkimisväärne erinevus noorte (15–24 aastaste) ja täiskasvanud (üle 24 aastaste) naiste kirjaoskuse taseme vahel (9).

| 3.4 | Viimasel aastakümnel on paranenud naiste tööhõivevõimalused, seda tänu haridusele ja koolitusele, aga ka majanduskasvule nendes sektorites, kus naiste osakaal on suurim, nagu näiteks sotsiaalteenuste, hariduse ja tervishoiu vallas ning teenindussektoris. Üksnes 32 % tööealistest naistest töötab või otsib tööd väljaspool kodu. Traditsioonilistes sotsiaalsetes klassides, kus tüdrukud käivad koolis, ei soosita nende töötamist. |
| --- | --- |

3.4

Viimasel aastakümnel on paranenud naiste tööhõivevõimalused, seda tänu haridusele ja koolitusele, aga ka majanduskasvule nendes sektorites, kus naiste osakaal on suurim, nagu näiteks sotsiaalteenuste, hariduse ja tervishoiu vallas ning teenindussektoris. Üksnes 32 % tööealistest naistest töötab või otsib tööd väljaspool kodu. Traditsioonilistes sotsiaalsetes klassides, kus tüdrukud käivad koolis, ei soosita nende töötamist.

| 3.5 | Haridussüsteem peab julgustama ettevõtlusalgatusi ja riskimist. Riikliku hariduskava loomine alushariduse kvaliteedi parandamiseks ja kirjaoskamatuse kaotamiseks naiste, eelkõige ebasoodsates tingimustes olevate või puuetega naiste hulgas, on äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

3.5

Haridussüsteem peab julgustama ettevõtlusalgatusi ja riskimist. Riikliku hariduskava loomine alushariduse kvaliteedi parandamiseks ja kirjaoskamatuse kaotamiseks naiste, eelkõige ebasoodsates tingimustes olevate või puuetega naiste hulgas, on äärmiselt oluline.

| 3.6 | Lisaks üldisele harimisele kodanikuküsimustes ning teadlikkuse suurendamisele naiste sotsiaalsete, poliitiliste, õiguslike ja majanduslike õiguste osas tuleb harida rahastajaid ja teisi sidusrühmi, et nad mõistaks naiste vajadusi ettevõtlustegevuses. |
| --- | --- |

3.6

Lisaks üldisele harimisele kodanikuküsimustes ning teadlikkuse suurendamisele naiste sotsiaalsete, poliitiliste, õiguslike ja majanduslike õiguste osas tuleb harida rahastajaid ja teisi sidusrühmi, et nad mõistaks naiste vajadusi ettevõtlustegevuses.

| 3.7 | Soolisi eelarvamusi tuleb käsitada ühiskondlik-poliitilises kontekstis ja piirkonna üldise majanduskasvu taustal keskse teemana. Traditsioonilise perekonnaseadusega, mida nimetatakse ka isikustaatuse koodeksiks (Personal Status Code), ühiskonna poolt naistele pealesunnitud rollid ja staatus on naiste suhtes diskrimineerivad. Naiste õiguslik staatus, millega kontrollitakse naiste osalemist majanduslikus, sotsiaalses, ühiskondlikus ja kultuurilistes tegevuses on jätkuvalt üks suuremaid raskusi, kuigi peaaegu 190 riiki, sealhulgas Araabia piirkonna riigid, on ratifitseerinud millenniumideklaratsiooni (10). |
| --- | --- |

3.7

Soolisi eelarvamusi tuleb käsitada ühiskondlik-poliitilises kontekstis ja piirkonna üldise majanduskasvu taustal keskse teemana. Traditsioonilise perekonnaseadusega, mida nimetatakse ka isikustaatuse koodeksiks (Personal Status Code), ühiskonna poolt naistele pealesunnitud rollid ja staatus on naiste suhtes diskrimineerivad. Naiste õiguslik staatus, millega kontrollitakse naiste osalemist majanduslikus, sotsiaalses, ühiskondlikus ja kultuurilistes tegevuses on jätkuvalt üks suuremaid raskusi, kuigi peaaegu 190 riiki, sealhulgas Araabia piirkonna riigid, on ratifitseerinud millenniumideklaratsiooni (10).

| 3.8 | Oluline on toetada naiste väikesi traditsioonilisi ettevõtlustegevusi, sh tasustamata koduseid tegevusi ja tavatöid, ning suurendada nende nähtavust. Tuleks pakkuda koolitusi ja tuge, et julgustada paljude käsitööndus- ja väikeettevõtete arendamist ja ajakohastamist — need saab muuta tootlikuks ja sissetulekut pakkuvaks töövõimaluseks, kui luuakse neid majanduslikult edendavad turustatavad teenused. |
| --- | --- |

3.8

Oluline on toetada naiste väikesi traditsioonilisi ettevõtlustegevusi, sh tasustamata koduseid tegevusi ja tavatöid, ning suurendada nende nähtavust. Tuleks pakkuda koolitusi ja tuge, et julgustada paljude käsitööndus- ja väikeettevõtete arendamist ja ajakohastamist — need saab muuta tootlikuks ja sissetulekut pakkuvaks töövõimaluseks, kui luuakse neid majanduslikult edendavad turustatavad teenused.

| 3.9 | Naiste panus on suurim põllumajandussektoris. Maapiirkondades, kus suur osa naistest on kirjaoskamatud või on omandanud vaid alghariduse, on koolitusvõimalused väga piiratud (11). Neil puudub tihti teadlikkus ja enesekindlus enda ja oma perekonna olukorra parendamiseks. Seetõttu vajavad nad terviklikke programme, mis sisaldavad samaaegselt isikliku emantsipatsiooni suurendamist, kutseõpet, ettevõtluskoolitust ja ettevõtluse alusteadmisi ning abi elujõuliste äriplaanide koostamisel ja laenu saamisel külades mikroettevõtete loomiseks. Koolitusprogrammid peaksid pakkuma maanaistele võimalusi põllumajandustegevuste kombineerimiseks mittepõllumajanduslike tegevustega ning tagama toetuse ka kogukonnas elavate meeste mittepõllumajanduslikele tegevustele. |
| --- | --- |

3.9

Naiste panus on suurim põllumajandussektoris. Maapiirkondades, kus suur osa naistest on kirjaoskamatud või on omandanud vaid alghariduse, on koolitusvõimalused väga piiratud (11). Neil puudub tihti teadlikkus ja enesekindlus enda ja oma perekonna olukorra parendamiseks. Seetõttu vajavad nad terviklikke programme, mis sisaldavad samaaegselt isikliku emantsipatsiooni suurendamist, kutseõpet, ettevõtluskoolitust ja ettevõtluse alusteadmisi ning abi elujõuliste äriplaanide koostamisel ja laenu saamisel külades mikroettevõtete loomiseks. Koolitusprogrammid peaksid pakkuma maanaistele võimalusi põllumajandustegevuste kombineerimiseks mittepõllumajanduslike tegevustega ning tagama toetuse ka kogukonnas elavate meeste mittepõllumajanduslikele tegevustele.

| 3.10 | Ärinaiste toetamiseks on oluline luua väikeseid ühistuid. |
| --- | --- |

3.10

Ärinaiste toetamiseks on oluline luua väikeseid ühistuid.

| 3.11 | Samuti on tähtis innustada juba tegutsevaid naisettevõtjaid avastama uusi sektoreid, kus naised võiksid teha algust majanduslike algatustega mõne mittetraditsioonilise ettevõtlusvaldkonna arendamisel, sh arendades oskusi reklaami, turunduse ja hinnastrateegia vallas ning välisturgude valimise osas. |
| --- | --- |

3.11

Samuti on tähtis innustada juba tegutsevaid naisettevõtjaid avastama uusi sektoreid, kus naised võiksid teha algust majanduslike algatustega mõne mittetraditsioonilise ettevõtlusvaldkonna arendamisel, sh arendades oskusi reklaami, turunduse ja hinnastrateegia vallas ning välisturgude valimise osas.

| 3.12 | Naiste ettevõtlustegevuseks võimaluste loomiseks on tarvis selget ettekujutust eri piirkondade sotsiaal-majanduslikust olukorrast tulevikus. |
| --- | --- |

3.12

Naiste ettevõtlustegevuseks võimaluste loomiseks on tarvis selget ettekujutust eri piirkondade sotsiaal-majanduslikust olukorrast tulevikus.

| 3.13 | Kaasata tuleb kõik sidusrühmad, et kõrvaldada takistused naiste teelt ning töötada välja spetsiaalsed poliitikameetmed ja programmid, et naised saaksid anda suurema panuse majanduskasvu ja arengusse. |
| --- | --- |

3.13

Kaasata tuleb kõik sidusrühmad, et kõrvaldada takistused naiste teelt ning töötada välja spetsiaalsed poliitikameetmed ja programmid, et naised saaksid anda suurema panuse majanduskasvu ja arengusse.

| 3.14 | Äärmiselt tähtis on rahastamisvõimaluste olemasolu. Krediidi ülemmäärasid tuleks tõsta, et innustada mikro- ja väikeettevõtete laienemist ning investeeringuid neisse. Valitsus ja rahastajad võiksid pakkuda selliste projektide osas stiimuleid ametlikele krediidiasutustele. Poliitilised otsustajad peaksid alati pidama silmas VKEde ja mikroettevõtete erinevust korralduse, rahastamise, tootlikkuse ja potentsiaalse kasvu osas. |
| --- | --- |

3.14

Äärmiselt tähtis on rahastamisvõimaluste olemasolu. Krediidi ülemmäärasid tuleks tõsta, et innustada mikro- ja väikeettevõtete laienemist ning investeeringuid neisse. Valitsus ja rahastajad võiksid pakkuda selliste projektide osas stiimuleid ametlikele krediidiasutustele. Poliitilised otsustajad peaksid alati pidama silmas VKEde ja mikroettevõtete erinevust korralduse, rahastamise, tootlikkuse ja potentsiaalse kasvu osas.

| 3.15 | Uute äriühingute ja ettevõtete asutamise stiimulite hulka peaks kuuluma tõhusam mikrokrediidisektor ning sobivaid ja realistlikke laenutingimusi pakkuvad kommertspangad. |
| --- | --- |

3.15

Uute äriühingute ja ettevõtete asutamise stiimulite hulka peaks kuuluma tõhusam mikrokrediidisektor ning sobivaid ja realistlikke laenutingimusi pakkuvad kommertspangad.

| 3.16 | Turundus- ja reklaamiürituste korraldamine asjaomases piirkonnas ja liikmesriikides võib pakkuda võimalusi ekspordile suunatud algatuste tegemiseks, seda eriti tootmissektoris. |
| --- | --- |

3.16

Turundus- ja reklaamiürituste korraldamine asjaomases piirkonnas ja liikmesriikides võib pakkuda võimalusi ekspordile suunatud algatuste tegemiseks, seda eriti tootmissektoris.

| 3.17 | Naiste tulevikku Euroopa-Vahemere piirkonnas tuleb vaadelda üldises majanduslikus, poliitilises, sotsiaalses ja perekondlikus kontekstis. Kui majanduskasvu ei toimu ja tööhõive määr ei kasva, on naised jätkuvalt sunnitud taluma diskrimineerimist ebaõiglases konkurentsis meestega. |
| --- | --- |

3.17

Naiste tulevikku Euroopa-Vahemere piirkonnas tuleb vaadelda üldises majanduslikus, poliitilises, sotsiaalses ja perekondlikus kontekstis. Kui majanduskasvu ei toimu ja tööhõive määr ei kasva, on naised jätkuvalt sunnitud taluma diskrimineerimist ebaõiglases konkurentsis meestega.

| 3.18 | Vaja on spetsiifilisi poliitikameetmeid ja programme, et naised saaksid anda majanduskasvu ja arengusse suurema panuse. |
| --- | --- |

3.18

Vaja on spetsiifilisi poliitikameetmeid ja programme, et naised saaksid anda majanduskasvu ja arengusse suurema panuse.

| 3.19 | Spetsiaalselt naisettevõtjatele suunatud strateegiad pakuksid võimalusi murdmaks välja traditsioonilistest majandusstruktuuridest ja tegemaks ettevõttesse suuremaid investeeringuid. |
| --- | --- |

3.19

Spetsiaalselt naisettevõtjatele suunatud strateegiad pakuksid võimalusi murdmaks välja traditsioonilistest majandusstruktuuridest ja tegemaks ettevõttesse suuremaid investeeringuid.

| 3.20 | Iga riigi konkreetsete vajaduste tuvastamiseks tuleks läbi viia kõiki algatusi hõlmav uurimus, milles vaadeldakse naisettevõtjate tugevaid ja nõrku külgi eri vanuserühmade lõikes ning valdkonnauuringute valguses. |
| --- | --- |

3.20

Iga riigi konkreetsete vajaduste tuvastamiseks tuleks läbi viia kõiki algatusi hõlmav uurimus, milles vaadeldakse naisettevõtjate tugevaid ja nõrku külgi eri vanuserühmade lõikes ning valdkonnauuringute valguses.

| 3.21 | Loodavate ettevõtete, teabe ja nõustamise, rahastamise, koolitamise, juhendamise ja võrgustike loomise riiklike meetmete määratlemine ja hindamine on vajalik heade tavade tuvastamiseks ja vahetamiseks põhja- ja lõunapiirkondade vahel ning lõunapiirkondade endi vahel. Jätkata tuleb järelevalvet Euroopa-Vahemere piirkonna partnerriikides, tagamaks naiste täielikku osalemist riigi majanduselus. |
| --- | --- |

3.21

Loodavate ettevõtete, teabe ja nõustamise, rahastamise, koolitamise, juhendamise ja võrgustike loomise riiklike meetmete määratlemine ja hindamine on vajalik heade tavade tuvastamiseks ja vahetamiseks põhja- ja lõunapiirkondade vahel ning lõunapiirkondade endi vahel. Jätkata tuleb järelevalvet Euroopa-Vahemere piirkonna partnerriikides, tagamaks naiste täielikku osalemist riigi majanduselus.

| 3.22 | Tänu riigiülestele programmidele Euroopa-Vahemere piirkonnas saavad naisettevõtjate ühendused jagada omavahel kogemusi ja häid tavasid, mis on tõhus viis ettevõtlustegevuste ja -oskuste arendamiseks. |
| --- | --- |

3.22

Tänu riigiülestele programmidele Euroopa-Vahemere piirkonnas saavad naisettevõtjate ühendused jagada omavahel kogemusi ja häid tavasid, mis on tõhus viis ettevõtlustegevuste ja -oskuste arendamiseks.

| 3.23 | Frantsiis võib olla kasulik vahend naiste emantsipatsiooni suurendamiseks: naised on iseseisvad ja juhivad väikeettevõtteid. See vähendaks ohtusid uue projekti alustamisel, kuna võimalik on ära kasutada end juba tõestanud tavasid ja oskusi. Ettevõtete ressursikeskuste tulemuslikkuse parandamine on samuti oluline. Tarvis on suurendada ettevõtete vajadustele vastavat suutlikkust, mida saab teha teiste riikide edukatest meetmetest ja programmidest eeskuju võttes. |
| --- | --- |

3.23

Frantsiis võib olla kasulik vahend naiste emantsipatsiooni suurendamiseks: naised on iseseisvad ja juhivad väikeettevõtteid. See vähendaks ohtusid uue projekti alustamisel, kuna võimalik on ära kasutada end juba tõestanud tavasid ja oskusi. Ettevõtete ressursikeskuste tulemuslikkuse parandamine on samuti oluline. Tarvis on suurendada ettevõtete vajadustele vastavat suutlikkust, mida saab teha teiste riikide edukatest meetmetest ja programmidest eeskuju võttes.

| 3.24 | Uusi võimalusi naiste ettevõtlustegevuseks võiks luua tutvumine selliste uute valdkondadega nagu info- ja sidetehnoloogia, teadus- ja arendustegevus, meediahaldus, ning uuenduslike meediaprogrammide tootmine, samuti uute niššide leidmine turismis. |
| --- | --- |

3.24

Uusi võimalusi naiste ettevõtlustegevuseks võiks luua tutvumine selliste uute valdkondadega nagu info- ja sidetehnoloogia, teadus- ja arendustegevus, meediahaldus, ning uuenduslike meediaprogrammide tootmine, samuti uute niššide leidmine turismis.

| 3.25 | Info- ja sidetehnoloogia soodustab tootlikkust, majanduskasvu ja töökohtade loomist. Selle valdkonna arendamine on väga tähtis Euroopa-Vahemere piirkonna globaalse konkurentsivõime seisukohast. Vajaliku infrastruktuuri rajamisel tuleb kindlasti kõigile tagada juurdepääs, pöörates erilist tähelepanu naistele ja kõrge kirjaoskamatuse tasemega elanikkonnarühmadele, et vältida digitaalse lõhe jätkuvat suurenemist. Lisaväärtust loov info- ja sidetehnoloogia areng parandaks nii naiste kui ka meeste ettevõtlusoskusi. |
| --- | --- |

3.25

Info- ja sidetehnoloogia soodustab tootlikkust, majanduskasvu ja töökohtade loomist. Selle valdkonna arendamine on väga tähtis Euroopa-Vahemere piirkonna globaalse konkurentsivõime seisukohast. Vajaliku infrastruktuuri rajamisel tuleb kindlasti kõigile tagada juurdepääs, pöörates erilist tähelepanu naistele ja kõrge kirjaoskamatuse tasemega elanikkonnarühmadele, et vältida digitaalse lõhe jätkuvat suurenemist. Lisaväärtust loov info- ja sidetehnoloogia areng parandaks nii naiste kui ka meeste ettevõtlusoskusi.

| 3.26 | Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi loodud naiste ettevõtlusportaal (12) võib olla kasulik vahend heade tavade vahetamiseks ja võrgustiku loomiseks. |
| --- | --- |

3.26

Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi loodud naiste ettevõtlusportaal (12) võib olla kasulik vahend heade tavade vahetamiseks ja võrgustiku loomiseks.

| 3.27 | Lapsehoidmisteenuste valdkonnas võiks luua uusi ametlikke töökohti, mis omakorda aitaks naistel leida tasakaalu perekondlike kohutuste ja tööülesannete vahel. |
| --- | --- |

3.27

Lapsehoidmisteenuste valdkonnas võiks luua uusi ametlikke töökohti, mis omakorda aitaks naistel leida tasakaalu perekondlike kohutuste ja tööülesannete vahel.

| 3.28 | Naistele pakutav tugi ja teave füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kohta leevendaks sisserände probleemi. See võib viia töökohtade loomiseni nii päritoluriikides kui ka vastuvõtvates riikides. |
| --- | --- |

3.28

Naistele pakutav tugi ja teave füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kohta leevendaks sisserände probleemi. See võib viia töökohtade loomiseni nii päritoluriikides kui ka vastuvõtvates riikides.

4.   Barcelona protsess ja Euroopa naabruspoliitika

| 4.1 | Euroopa naabruspoliitika eesmärk on soodustada majandusintegratsiooni ELi ja tema partnerriikide vahel. Aastatel 2007–2013 Euroopa naabruspoliitika raames Vahemere piirkonna partnerriikidele eraldatavat eelarvesummat on suurendatud 32 % ehk 12 miljardi euroni. Ometi ei ole selles pööratud piisavalt tähelepanu naiste majandustegevuse edendamisele. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa naabruspoliitika eesmärk on soodustada majandusintegratsiooni ELi ja tema partnerriikide vahel. Aastatel 2007–2013 Euroopa naabruspoliitika raames Vahemere piirkonna partnerriikidele eraldatavat eelarvesummat on suurendatud 32 % ehk 12 miljardi euroni. Ometi ei ole selles pööratud piisavalt tähelepanu naiste majandustegevuse edendamisele.

| 4.2 | Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee täiskogu istungjärgul käesoleva aasta 16.–17. märtsil anti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alalise vaatleja staatus ja õigus võtta sõna assamblee kõigil kohtumistel. See on komiteele suurepärane võimalus edendada naiste majandustegevuse arengut. |
| --- | --- |

4.2

Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee täiskogu istungjärgul käesoleva aasta 16.–17. märtsil anti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alalise vaatleja staatus ja õigus võtta sõna assamblee kõigil kohtumistel. See on komiteele suurepärane võimalus edendada naiste majandustegevuse arengut.

| 4.3 | Esimesel Euroopa-Vahemere piirkonna ministrite konverentsil teemal „Naiste rolli suurendamine ühiskonnas” (13), mis toimus 2006. aasta novembris Istanbulis, võeti kohustus „edendada naiste ettevõtlust, parandades naiste võimalusi ligipääsuks maale, rahale, turgudele, teabele, koolitusele ja võrgustikele ning julgustades rahandusasutusi töötama välja spetsiaalselt naistevajadustele vastavaid pakkumisi, andes eelkõige mikrokrediiti”. |
| --- | --- |

4.3

Esimesel Euroopa-Vahemere piirkonna ministrite konverentsil teemal „Naiste rolli suurendamine ühiskonnas” (13), mis toimus 2006. aasta novembris Istanbulis, võeti kohustus „edendada naiste ettevõtlust, parandades naiste võimalusi ligipääsuks maale, rahale, turgudele, teabele, koolitusele ja võrgustikele ning julgustades rahandusasutusi töötama välja spetsiaalselt naistevajadustele vastavaid pakkumisi, andes eelkõige mikrokrediiti”.

5.   Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtlusharta

| 5.1 | 4. oktoobril 2004 Itaalias Casertas toimunud viiendal Euroopa-Vahemere piirkonna konverentsil kiitsid tööhõiveministrid heaks 2005.–2006. aasta tööstuskoostöö tööprogrammi. Ühena programmi ettepanekutest soovitati teadmiste ja kogemuste vahetamist ettevõtlushariduse vallas. |
| --- | --- |

5.1

4. oktoobril 2004 Itaalias Casertas toimunud viiendal Euroopa-Vahemere piirkonna konverentsil kiitsid tööhõiveministrid heaks 2005.–2006. aasta tööstuskoostöö tööprogrammi. Ühena programmi ettepanekutest soovitati teadmiste ja kogemuste vahetamist ettevõtlushariduse vallas.

| 5.2 | Selle tulemusena algatas Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtlusharta (14) koostamise, mida toetas üheksa Vahemere partnerriiki. Harta üks peamisi põhimõtteid on Euroopa-Vahemere piirkonnas ettevõtlusühiskonna loomine, mis on suunatud elukestvat õpet silmas pidades nii noortele kui ka täiskasvanutele kõigis haridusjärkudes. Seevastu ei ole dokumendis sõnagagi mainitud väljakutseid, millega seisavad silmitsi naisettevõtjad. |
| --- | --- |

5.2

Selle tulemusena algatas Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtlusharta (14) koostamise, mida toetas üheksa Vahemere partnerriiki. Harta üks peamisi põhimõtteid on Euroopa-Vahemere piirkonnas ettevõtlusühiskonna loomine, mis on suunatud elukestvat õpet silmas pidades nii noortele kui ka täiskasvanutele kõigis haridusjärkudes. Seevastu ei ole dokumendis sõnagagi mainitud väljakutseid, millega seisavad silmitsi naisettevõtjad.

| 5.3 | Harta on küll tõhus vahend ettevõtlustingimuste parandamiseks, kuid ometi ei kuulunud naiste ettevõtluse edendamine harta rakendamisel peamiste põhimõtete ega eesmärkide hulka. |
| --- | --- |

5.3

Harta on küll tõhus vahend ettevõtlustingimuste parandamiseks, kuid ometi ei kuulunud naiste ettevõtluse edendamine harta rakendamisel peamiste põhimõtete ega eesmärkide hulka.

| 5.4 | Euroopa-Vahemere piirkonna 2007.–2008. aasta tööstuskoostöö tööprogrammis keskendutakse juba saavutatule ja tõhustatakse meetmeid programmi veelgi tulemusrikkamaks rakendamiseks, kuid jällegi on jäetud välja konkreetselt naiste ettevõtluse edendamine. |
| --- | --- |

5.4

Euroopa-Vahemere piirkonna 2007.–2008. aasta tööstuskoostöö tööprogrammis keskendutakse juba saavutatule ja tõhustatakse meetmeid programmi veelgi tulemusrikkamaks rakendamiseks, kuid jällegi on jäetud välja konkreetselt naiste ettevõtluse edendamine.

| 5.5 | Mitmeid Euroopa Komisjoni algatusi võib võtta Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide vahelise heade tavade ja teadmiste levitamise eeskujuks (15). |
| --- | --- |

5.5

Mitmeid Euroopa Komisjoni algatusi võib võtta Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide vahelise heade tavade ja teadmiste levitamise eeskujuks (15).

6.   Kodanikuühiskonna roll

| 6.1 | Organiseeritud kodanikuühiskonnal on oluline roll naiste emantsipatsiooni soodustamisel, nende avalikus elus osalemise ja esindatuse ergutamisel ning naiste ettevõtluse edendamisel. |
| --- | --- |

6.1

Organiseeritud kodanikuühiskonnal on oluline roll naiste emantsipatsiooni soodustamisel, nende avalikus elus osalemise ja esindatuse ergutamisel ning naiste ettevõtluse edendamisel.

| 6.2 | Lähtudes väga kindlalt juurdunud traditsioonist aidata ebasoodsamates tingimustes olevaid inimesi, sealhulgas puuetega naised ning naised, kellel on vähene juurdepääs haridus- ja koolitusvõimalustele või puudub see üldse, võib olemaolevaid ressursse paremini kasutada, pakkudes juhtimiskoolitust ja rahastamist. |
| --- | --- |

6.2

Lähtudes väga kindlalt juurdunud traditsioonist aidata ebasoodsamates tingimustes olevaid inimesi, sealhulgas puuetega naised ning naised, kellel on vähene juurdepääs haridus- ja koolitusvõimalustele või puudub see üldse, võib olemaolevaid ressursse paremini kasutada, pakkudes juhtimiskoolitust ja rahastamist.

| 6.3 | Avaliku ja erasektori partnerluse kaudu saavad valitsusvälised ja ühiskondlik-ametialased organisatsioonid edukalt majanduskasvu stimuleerida (16). Sellised partnerlused võimaldavad uute teenuste arendamist tulutoovateks tegevusteks. |
| --- | --- |

6.3

Avaliku ja erasektori partnerluse kaudu saavad valitsusvälised ja ühiskondlik-ametialased organisatsioonid edukalt majanduskasvu stimuleerida (16). Sellised partnerlused võimaldavad uute teenuste arendamist tulutoovateks tegevusteks.

| 6.4 | Kogemustega valitsusväliste ja ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide muud võimalikud töövaldkonnad on koolitus ja akrediteerimine eesmärgiga kaotada sugudevaheline lõhe hariduses. |
| --- | --- |

6.4

Kogemustega valitsusväliste ja ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide muud võimalikud töövaldkonnad on koolitus ja akrediteerimine eesmärgiga kaotada sugudevaheline lõhe hariduses.

7.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee roll

| 7.1 | EMSK etendab olulist rolli, tagades kodanikuühiskonna osalemise Euroopa-Vahemere piirkonna poliitika elluviimises naiste integreerimisel majandus- ja ühiskonnaellu (17). |
| --- | --- |

7.1

EMSK etendab olulist rolli, tagades kodanikuühiskonna osalemise Euroopa-Vahemere piirkonna poliitika elluviimises naiste integreerimisel majandus- ja ühiskonnaellu (17).

| 7.2 | Komitee andis naiste ja tööhõive vallas omapoolse panuse aruandega, mis esitati ELi ja Türgi ühisele nõuandekomiteele 13.–14. juulil 2006 (18), ning koostab järgmiseks, novembris 2007 Türgis toimuvaks koosolekuks aruande naiste ja ettevõtluse teemal. |
| --- | --- |

7.2

Komitee andis naiste ja tööhõive vallas omapoolse panuse aruandega, mis esitati ELi ja Türgi ühisele nõuandekomiteele 13.–14. juulil 2006 (18), ning koostab järgmiseks, novembris 2007 Türgis toimuvaks koosolekuks aruande naiste ja ettevõtluse teemal.

| 7.3 | 15.–17. novembril 2006 Sloveenias Ljubljanas toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide tippkohtumise lõppdeklaratsioonis (19) võtsid osalejad endale kohustuse teha algatuste abil jõupingutusi naiste integreerimiseks majandus- ja ühiskonnaellu, seda eriti naiste ettevõtluse arendamise kaudu. |
| --- | --- |

7.3

15.–17. novembril 2006 Sloveenias Ljubljanas toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide tippkohtumise lõppdeklaratsioonis (19) võtsid osalejad endale kohustuse teha algatuste abil jõupingutusi naiste integreerimiseks majandus- ja ühiskonnaellu, seda eriti naiste ettevõtluse arendamise kaudu.

| 7.4 | Komitee väljendab toetust ka sellele, et ministrid tunnustasid kodanikuühiskonna rolli edendamise olulisust ja peavad tähtsaks kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamist, parandades kontakte valitsuse ja parlamendi ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, naiste- ja noorteühenduste, ametiühingute, ettevõtete ja ametialaste ühingute vahel ning koostööd riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel. |
| --- | --- |

7.4

Komitee väljendab toetust ka sellele, et ministrid tunnustasid kodanikuühiskonna rolli edendamise olulisust ja peavad tähtsaks kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamist, parandades kontakte valitsuse ja parlamendi ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, naiste- ja noorteühenduste, ametiühingute, ettevõtete ja ametialaste ühingute vahel ning koostööd riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel.

| 7.5 | Barcelona protsessi raames on EL algatanud mitmeid programme, millest osa on suunatud otse Euroopa-Vahemere piirkonna noortele. Komitee on esitanud teabearuande teemal „Vahemere piirkonna partnerriikide noorte toetamine”, milles käsitletakse ka naiste ettevõtluse edendamise temaatikat (20). |
| --- | --- |

7.5

Barcelona protsessi raames on EL algatanud mitmeid programme, millest osa on suunatud otse Euroopa-Vahemere piirkonna noortele. Komitee on esitanud teabearuande teemal „Vahemere piirkonna partnerriikide noorte toetamine”, milles käsitletakse ka naiste ettevõtluse edendamise temaatikat (20).

8.   Järeldused

| 8.1 | Euroopa Komisjon peaks tagama Euroopa naabruspoliitika meetmete, sealhulgas MEDA programmide mõjuhindamise ning süstemaatiliselt arvestama sooliste aspektidega. Naisettevõtjate roll Euroopa-Vahemere piirkonnas on väga oluline globaliseerumisega seotud majanduslikele väljakutsetele vastamisel. Euroopa Komisjoni MENA piirkonna piirkondlik programm naiste rolli edendamiseks majanduselus on positiivne samm. Eesmärkide saavutamiseks tuleks luua meetmed asjaomaste kodanikuühiskonna esindajate, sealhulgas naiste juhitavate valitsusväliste organisatsioonide konsulteerimise tagamiseks projektide kõigis etappides, nii programmitöös, rakendamises, hindamises kui järelmeetmetes. |
| --- | --- |

8.1

Euroopa Komisjon peaks tagama Euroopa naabruspoliitika meetmete, sealhulgas MEDA programmide mõjuhindamise ning süstemaatiliselt arvestama sooliste aspektidega. Naisettevõtjate roll Euroopa-Vahemere piirkonnas on väga oluline globaliseerumisega seotud majanduslikele väljakutsetele vastamisel. Euroopa Komisjoni MENA piirkonna piirkondlik programm naiste rolli edendamiseks majanduselus on positiivne samm. Eesmärkide saavutamiseks tuleks luua meetmed asjaomaste kodanikuühiskonna esindajate, sealhulgas naiste juhitavate valitsusväliste organisatsioonide konsulteerimise tagamiseks projektide kõigis etappides, nii programmitöös, rakendamises, hindamises kui järelmeetmetes.

Brüssel, 12. juuli 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  http://ec.europa.eu/comm/external_relations/euromed/barcelona_10/docs/10th_comm_en.pdf.

1

(2)  http://ec.europa.eu/europeaid/index_en.htm.

2

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/ind_coop_programmes/med/doc/f1949_en.pdf.

3

(4)  http://www.cesie.org/cms/index.php?option=com_content&task=view&id=70&Itemid=85.

4

(5)  REX/222: Teabearuanne teemal „Vahemere piirkonna partnerriikide noorte toetamine” (CESE 642/2006).

5

(6)  http://www.medainstitute.fi/?navi=360&lang=2.

6

(7)  Jerneck „Ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu”.

7

(8)  EMSK arvamus teemal „Tööalane konkurentsivõime ja ettevõtlikkus — kodanikuühiskonna, tööturu osapoolte ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll soolisest vaatenurgast”, raportöör: Pariza Castaños.

8

(9)  Maailmapanga keskandmebaas (aprill 2006).

9

(10)  Hijab, Nadia, 2001: Õigusaktid ja tavad, mis takistavad naiste osalemist majandustegevuses Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas; Maailmapangale esitatud variaruanne.

10

(11)  Palestiina maapiirkondade naistele suuremate majanduslike õiguste andmine — MEDA programm, EuropeAid, jaanuar 2006 — detsember 2007, Palestiina, Iisraeli ja Euroopa ühine arenguprojekt.

11

(12)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-women/womenentr_portal.htm.

12

(13)  http://ec.europa.eu/comm/external_relations/euromed/women/docs/conclusions_1106.pdf.

13

(14)  http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/ind_coop_programmes/med/doc/f1949_en.pdf.

14

(15)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-women/women-dgentr-active.

15

http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-women/database-women.htm.

(16)  file://E:\PPP for women entrepreneurship.htm; 8.3.2007.

16

(17)  „Nõuandeorganite ja ühiskondlik-ametialaste organisatsioonide roll assotsiatsioonilepingute rakendamisel ja Euroopa naaberriikide poliitika taustal”.

17

(18)  „ELi ja Türgi ühine nõuandekomitee”.

18

(19)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/empa/home/final_declaration_ljubljana_112006_en.pdf.

19

(20)  Teabearuanne teemal „Vahemere piirkonna partnerriikide noorte toetamine”.

20

---