# Europeiska unionens C 289/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 289 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången1 december 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 289

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången1 december 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 289/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 289/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4936 – Benteler/SGLT/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2007/C 289/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 289/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 289/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2007/C 289/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4753 – Antalis/MAP) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4936 – Benteler/SGLT/JV) (
  1
  )

1

3

2007/C 289/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie) (
  1
  )

1

4

2007/C 289/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring) (
  1
  )

1

4

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2007/C 289/06 | Rådets beslut av den 26 november 2007 om utnämning av en italiensk ordinarie ledamot och en lettisk och en luxemburgsk suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån | 5 |
| | Kommissionen |
| 2007/C 289/07 | Eurons växelkurs | 7 |
| 2007/C 289/08 | Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess 153:e möte den 2 augusti 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan | 8 |
| 2007/C 289/09 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan (Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 9 |
| 2007/C 289/10 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 10 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 289/11 | Sammanfattande information från medlemsstaterna om statliga stöd som beviljas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 11 |
| 2007/C 289/12 | Frankrikes ändring av bestämmelserna om allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik på sträckan mellan Aurillac och Paris (Orly) | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2007/C 289/06

Rådets beslut av den 26 november 2007 om utnämning av en italiensk ordinarie ledamot och en lettisk och en luxemburgsk suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

5

Kommissionen

2007/C 289/07

Eurons växelkurs

7

2007/C 289/08

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess 153:e möte den 2 augusti 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

8

2007/C 289/09

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan (Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

9

2007/C 289/10

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

10

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 289/11

Sammanfattande information från medlemsstaterna om statliga stöd som beviljas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

11

2007/C 289/12

Frankrikes ändring av bestämmelserna om allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik på sträckan mellan Aurillac och Paris (Orly)

18

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Rådet |
| 2007/C 289/13 | Öppen inbjudan – Europeiskt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning (COST) | 19 |
| | Kommissionen |
| 2007/C 289/14 | MEDIA 2007 – Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/27/07 – Stöd till internationell distribution av europeisk film – Automatiskt stöd | 21 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 289/15 | Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 39/07 (f.d. N 188/07) – Omstruktureringsstöd till textilkoncernen Legler – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 22 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 289/16 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 29 |
| 2007/C 289/17 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 32 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

2007/C 289/13

Öppen inbjudan – Europeiskt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning (COST)

19

Kommissionen

2007/C 289/14

MEDIA 2007 – Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/27/07 – Stöd till internationell distribution av europeisk film – Automatiskt stöd

21

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 289/15

Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 39/07 (f.d. N 188/07) – Omstruktureringsstöd till textilkoncernen Legler – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

22

ANDRA AKTER

Kommissionen

2007/C 289/16

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

29

2007/C 289/17

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

32

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2007/C 289/18 | Rättelse till tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien (EUT C 227, 27.9.2007) | 35 |

Rättelser

2007/C 289/18

Rättelse till tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien (EUT C 227, 27.9.2007)

(EUT C 227, 27.9.2007)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 289/01)

| Datum för antagande av beslutet | 27.6.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 838/06 |
| Medlemsstat | Portugal |
| Region | Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz) |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A. |
| Rättslig grund | Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais
  Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag, Skattelättnad |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 48,97 miljoner EUR |
| Stödnivå | 24,5 % |
| Varaktighet | 1.2002-12.2012 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E. |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

27.6.2007

Stöd nr

N 838/06

Medlemsstat

Portugal

Region

Centro — Baixo Mondego (Figueira da Foz)

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Auxílio individual à Soporcel — Sociedade Portuguesa de Papel, S.A.

Rättslig grund

Decreto-Lei n.o 409/99 de 15 de Outubro — regulamenta a concessão de Benefícios Fiscais

Decreto-Lei n.o 70-B/2000 de 5 de Maio

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Bidrag, Skattelättnad

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 48,97 miljoner EUR

Stödnivå

24,5 %

Varaktighet

1.2002-12.2012

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

API — Agência Portuguesa para o Investimento, E.P.E.

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 473/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige |
| Rättslig grund | D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige». |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 6,9 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 2008-2018 |
| Ekonomisk sektor | Post- och telekommunikationstjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano |
| Viale Europa, 164 A |
| I-39100 Bolzano |

Datum för antagande av beslutet

10.10.2007

Stöd nr

N 473/07

Medlemsstat

Italien

Region

Provincia autonoma di Bolzano — Alto Adige

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Messa a disposizione di connessioni a banda larga in Alto Adige

Rättslig grund

D.Lgs. 1o agosto 2003, n. 259, «Codice delle comunicazioni elettroniche». L.P. 33/1982 «Provvedimenti in materia di informatica nella Provincia di Bolzano». Deliberazione n. 646 della G.P. del 7 marzo 2005, «Programma operativo per lo sviluppo della Società per l'Informazione in Alto Adige e-Südtirol 2004–2008 con particolare riferimento agli obiettivi per la messa a disposizione di una offerta di banda larga a copertura dell'Alto Adige».

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 6,9 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

2008-2018

Ekonomisk sektor

Post- och telekommunikationstjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

RAS Radiotelevisione Azienda Speciale della Provincia di Bolzano

Viale Europa, 164 A

I-39100 Bolzano

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4753 – Antalis/MAP)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 289/02)

Kommissionen beslutade den 24 oktober 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4753. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4753. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4936 – Benteler/SGLT/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 289/03)

Kommissionen beslutade den 22 november 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4936. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4936. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4899 – SCB/Süd-Chemie)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 289/04)

Kommissionen beslutade den 23 november 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt på

| — | kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4899. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4899. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4865 – Siemens/Dade Behring)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 289/05)

Kommissionen beslutade den 25 oktober 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4865. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu ) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4865. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu )

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/5

---

RÅDETS BESLUT

av den 26 november 2007

om utnämning av en italiensk ordinarie ledamot och en lettisk och en luxemburgsk suppleant i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån

(2007/C 289/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (1), särskilt artikel 8,

med beaktande av förteckningen över kandidaturer som ordföranden i den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor förelagt rådet, med förslag från de medlemsgrupper som företräder arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna i kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 8 november 2007 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden den 8 november 2007 till den 7 november 2010, med undantag för de italienska, luxemburgska och lettiska ledamöterna och suppleanterna. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 8 november 2007 (2) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden den 8 november 2007 till den 7 november 2010, med undantag för de italienska, luxemburgska och lettiska ledamöterna och suppleanterna.

| (2) | Den italienska ordinarie ledamoten och den lettiska och den luxemburgska suppleanten i kategorin företrädare för arbetsgivarorganisationerna bör utses till de lediga platserna. |
| --- | --- |

(2)

Den italienska ordinarie ledamoten och den lettiska och den luxemburgska suppleanten i kategorin företrädare för arbetsgivarorganisationerna bör utses till de lediga platserna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utses till ordinarie ledamot respektive suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för perioden till och med den 7 november 2010:

ARBETSGIVARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Länder | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Italien | Luigi CASANO | – |
| Lettland | – | Aleksandrs GRIGORJEVS |
| Luxemburg | – | Robert KANZ |

Länder

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Italien

Luigi CASANO

–

Lettland

–

Aleksandrs GRIGORJEVS

Luxemburg

–

Robert KANZ

Artikel 2

Detta beslut ska för kännedom offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 26 november 2007.

På rådets vägnar

J. SILVA

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 24.6.2005, s. 5).

1

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

2

---

Kommissionen

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/7

---

Eurons växelkurs (1)

30 november 2007

(2007/C 289/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4761 |
| JPY | japansk yen | 163,43 |
| DKK | dansk krona | 7,4575 |
| GBP | pund sterling | 0,71455 |
| SEK | svensk krona | 9,3715 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6541 |
| ISK | isländsk krona | 90,02 |
| NOK | norsk krona | 8,114 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5842 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,261 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 253 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7005 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,6133 |
| RON | rumänsk leu | 3,4861 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,161 |
| TRY | turkisk lira | 1,734 |
| AUD | australisk dollar | 1,6643 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4695 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,4954 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9105 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1336 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 359,71 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,956 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,9231 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,324 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 831,06 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9663 |
| PHP | filippinsk peso | 63,133 |
| RUB | rysk rubel | 36,006 |
| THB | thailändsk baht | 45,365 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4761

JPY

japansk yen

163,43

DKK

dansk krona

7,4575

GBP

pund sterling

0,71455

SEK

svensk krona

9,3715

CHF

schweizisk franc

1,6541

ISK

isländsk krona

90,02

NOK

norsk krona

8,114

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5842

CZK

tjeckisk koruna

26,261

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

253

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7005

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,6133

RON

rumänsk leu

3,4861

SKK

slovakisk koruna

33,161

TRY

turkisk lira

1,734

AUD

australisk dollar

1,6643

CAD

kanadensisk dollar

1,4695

HKD

Hongkongdollar

11,4954

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9105

SGD

singaporiansk dollar

2,1336

KRW

sydkoreansk won

1 359,71

ZAR

sydafrikansk rand

9,956

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,9231

HRK

kroatisk kuna

7,324

IDR

indonesisk rupiah

13 831,06

MYR

malaysisk ringgit

4,9663

PHP

filippinsk peso

63,133

RUB

rysk rubel

36,006

THB

thailändsk baht

45,365

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/8

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess 153:e möte den 2 augusti 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

(2007/C 289/08)

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda åtgärden utgör en koncentration med gemenskapsdimension enligt artiklarna 1, 3.1 b och 4.5 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda åtgärden utgör en koncentration med gemenskapsdimension enligt artiklarna 1, 3.1 b och 4.5 i koncentrationsförordningen.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer i den definition av de relevanta produktmarknaderna som kommissionen ger i sitt utkast till beslut. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer i den definition av de relevanta produktmarknaderna som kommissionen ger i sitt utkast till beslut.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer i den definition av de relevanta geografiska marknaderna som kommissionen ger i sitt utkast till beslut. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer i den definition av de relevanta geografiska marknaderna som kommissionen ger i sitt utkast till beslut.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att transaktionen inte medför några konkurrensproblem pga. icke samordnade effekter eller samordnade effekter inom GDS-tjänster. |
| --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att transaktionen inte medför några konkurrensproblem pga. icke samordnade effekter eller samordnade effekter inom GDS-tjänster.

| 5. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att koncentrationen i den form den anmälts inte ger upphov till allvarliga farhågor när det gäller förenligheten med den gemensamma marknaden enligt artikel 10.2 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att koncentrationen i den form den anmälts inte ger upphov till allvarliga farhågor när det gäller förenligheten med den gemensamma marknaden enligt artikel 10.2 i koncentrationsförordningen.

| 6. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda koncentrationen bör förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion, i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.1 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda koncentrationen bör förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion, i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.1 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet.

| 7. | Rådgivande kommittén godkänner att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén godkänner att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/9

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.4523 – Travelport/Worldspan

(Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2007/C 289/09)

Den 15 januari 2007 mottog kommissionen en begäran från Travelport LLC om hänskjutning enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (koncentrationsförordningen). Inga av medlemsstaterna som har behörighet att granska koncentrationen enligt sina nationella konkurrenslagar (Österrike, Tyskland, Italien och Polen) hade något att invända mot hänskjutandet. Koncentrationen ansågs ha gemenskapsdimension i enlighet med artikel 4.5 i koncentrationsförordningen och ska därför anmälas till kommissionen.

Kommissionen mottog därefter den 23 mars 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration genom vilken företaget Travelport LLC förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1.b i koncentrationsförordningen, fullständig kontroll över företaget Worldspan Technologies Inc. genom förvärv av aktier.

Efter en inledande granskning av anmälan fann kommissionen att transaktionen gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Kommissionen beslöt därför den 3 maj 2007 att inleda ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

På begäran beviljades Travelport LLC den 15 maj 2007 möjlighet att granska ett centralt dokument i akten i enlighet med GD Konkurrens ”Best Practices on the conduct of EC merger control proceedings”.

Efter en fördjupad marknadsundersökning kom kommissionen fram till att den föreslagna transaktionen inte skulle hämma den effektiva konkurrensen påtagligt på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den, och att transaktionen därför är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Följaktligen sändes inget meddelande om invändningar till den anmälande parten.

Jag har inte mottagit några frågor eller anmärkningar från de samgående parterna eller någon tredje part. Ärendet föranleder inga särskilda anmärkningar vad gäller rätten att yttra sig.

Bryssel den 8 augusti 2007

Karen WILLIAMS

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/10

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

(2007/C 289/10)

Image

Mynt i euro som sätts i omlopp utgör lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som i sin yrkesutövning hanterar mynt samt den breda allmänheten offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 8 december 2003 (2) har medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har slutit ett monetärt avtal med gemenskapen om utgivning av euromynt i omlopp rätt att ge ut jubileumsmynt avsedda att sättas i omlopp i vissa kvantiteter, på villkor att endast ett sådant mynt ges ut per medlemsstat och år och att valören är två euro. Dessa mynt motsvarar de tekniska specifikationerna för vanliga euromynt, men på myntets nationella sida finns ett minnes- eller jubileumsmotiv.

Stat som ger ut myntet: Finland

Anledning: 90-årsdagen av självständighetsförklaringen.

Beskrivning av myntets utformning: Mitten av motivet föreställer nio personer som med långa åror ror en båt. Årtalen 2007 och 1917 är tryckta på den övre respektive nedre delen av motivet. Myntortsmärket syns på vänstersidan och landsbeteckningen ”FI” på högersidan. På myntets yttre ring återfinns den europeiska flaggans tolv stjärnor.

Upplaga: Två miljoner mynt

Ungefärligt utgivningsdatum: December 2007

Randprägling: ”SUOMI FINLAND ★★★”, där ★ utgörs av ett lejonhuvud.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för beskrivning av alla nationella sidor som präglades år 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor) den 8 december 2003 om förändringar av motivet på de nationella sidorna av euromynten. Se även kommissionens rekommendation av den 29 september 2003 om gemensam praxis för ändringar i utformningen av de nationella framsidorna av euromynt i omlopp (EUT L 264, 15.10.2003, s. 38).

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/11

---

Sammanfattande information från medlemsstaterna om statliga stöd som beviljas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2007/C 289/11)

XA-nummer: XA 171/07

Medlemsstat: Slovenien

Region: Stadskommunen Kranj

Stödordningens namn, eller namnet på det företag som får enskilt stöd: Stödprogram för landsbygdsutveckling i stadskommunen Kranj under programperioden 2007–2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v mestni občini Kranj (Poglavje II)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 67 000 EUR för 2007 |
| --- | --- |

67 000 EUR för 2007

| | 68 800 EUR för 2008 |
| --- | --- |

68 800 EUR för 2008

| | 70 600 EUR för 2009 |
| --- | --- |

70 600 EUR för 2009

| | 72 300 EUR för 2010 |
| --- | --- |

72 300 EUR för 2010

| | 74 100 EUR för 2011 |
| --- | --- |

74 100 EUR för 2011

| | 76 000 EUR för 2012 |
| --- | --- |

76 000 EUR för 2012

| | 77 000 EUR för 2013 |
| --- | --- |

77 000 EUR för 2013

Högsta tillåtna stödnivå:

| 1. | Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:






  — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och |
| --- | --- | --- |

1.

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och

| — | upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna för jordbruksinvesteringar i andra områden. |
| --- | --- |

—

upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna för jordbruksinvesteringar i andra områden.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för stallmodernisering, investeringar i permanenta grödor, markförbättring och anläggande av betesmark och tillfartsvägar till jordbruksföretaget.

| 2. | Bevarande av traditionella byggnader:






  — | För investeringar i icke-produktiva objekt med upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

2.

—

För investeringar i icke-produktiva objekt med upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

| — | Upp till 60 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i produktiva objekt på jordbruksföretagen, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretag. Motsvarande nivå i mindre gynnade områden är 75 %. |
| --- | --- |

—

Upp till 60 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i produktiva objekt på jordbruksföretagen, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretag. Motsvarande nivå i mindre gynnade områden är 75 %.

| 3. | Stöd till försäkringspremier:
  Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot sjukdomar med dödlig utgång. |
| --- | --- |

3.

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot sjukdomar med dödlig utgång.

| 4. | Stöd till sammanläggning av skiften:






  — | Upp till 50 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Upp till 50 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

| 5. | Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum för kunskapsutbyte mellan företag, tävlingar, utställningar och mässor liksom samarbete på dessa, kunskapsspridning, kostnader för publikationer, kataloger och webbplatser, kostnader för avbytartjänster när jordbrukarna är sjuka eller har semester. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna |
| --- | --- | --- |

5.

—

Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum för kunskapsutbyte mellan företag, tävlingar, utställningar och mässor liksom samarbete på dessa, kunskapsspridning, kostnader för publikationer, kataloger och webbplatser, kostnader för avbytartjänster när jordbrukarna är sjuka eller har semester. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna

Datum för genomförande:: Juli 2007 (då reglerna börjar gälla).

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet:: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om beviljande av stöd för bevarande och utveckling av jord- och skogsbruk samt landsbygd i stadskommunen Kranj” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): jordbruk — vegetabilie- och animalieproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Mestna občina Kranj |
| --- |
| Slovenski trg 1 |
| SLO-4000 Kranj |

Mestna občina Kranj

Slovenski trg 1

SLO-4000 Kranj

Webbplats: (Ange Internetadress med en beskrivning av stödordningen eller kriterierna och villkoren för beviljande av enskilt stöd):

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200763&dhid=90619

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet).

Ansvarig person:

DAMIJAN PERNE

Borgmästare

XA-nummer: XA 172/07

Medlemsstat: Slovenien

Region: Kommunen Laško

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Podpore programom razvoja kmetijstva podeželja v občini Laško 2007-2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Laško za programsko obdobje 2007-2013 (Poglavje II)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 47 800 för 2007 EUR |
| --- | --- |

47 800 för 2007 EUR

| | 50 000 för 2008 EUR |
| --- | --- |

50 000 för 2008 EUR

| | 53 500 för 2009 EUR |
| --- | --- |

53 500 för 2009 EUR

| | 55 000 för 2010 EUR |
| --- | --- |

55 000 för 2010 EUR

| | 57 000 för 2011 EUR |
| --- | --- |

57 000 för 2011 EUR

| | 58 500 för 2012 EUR |
| --- | --- |

58 500 för 2012 EUR

| | 60 000 för 2013 EUR |
| --- | --- |

60 000 för 2013 EUR

Högsta tillåtna stödnivå:

| 1. | Investeringar i jordbruksföretag:






  — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och |
| --- | --- | --- |

1.

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och

| — | upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden. |
| --- | --- |

—

upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden.

| — | Upp till 60 % av de stödberättigande kostnader i mindre gynnade områden och upp till 50 % i andra områden, om investeringen görs av unga jordbrukare under jordbruksföretagets fem första år. |
| --- | --- |

—

Upp till 60 % av de stödberättigande kostnader i mindre gynnade områden och upp till 50 % i andra områden, om investeringen görs av unga jordbrukare under jordbruksföretagets fem första år.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i permanenta grödor, markförbättring och anläggande av betesmark.

| 2. | Bevarande av traditionella landskap och byggnader:






  — | För investeringar i icke-produktiva objekt upp till 100 % av kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

2.

—

För investeringar i icke-produktiva objekt upp till 100 % av kostnaderna.

| — | För investeringar i produktionsmedel på jordbruket upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

—

För investeringar i produktionsmedel på jordbruket upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget.

| — | Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader.

| 3. | Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Upp till 100 % av kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs.

| — | Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden. |
| --- | --- |

—

Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden.

| — | Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna för denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 55 % respektive minst 45 %. |
| --- | --- |

—

Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna för denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 55 % respektive minst 45 %.

| 4. | Stöd till försäkringspremier:






  — | Kommunens stöd uppgår till 10 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Kommunens stöd uppgår till 10 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor.

| — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av djur mot sjukdomar med dödlig utgång. |
| --- | --- |

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av djur mot sjukdomar med dödlig utgång.

| 5. | Stöd till sammanläggning av skiften:






  — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

| 6. | Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:






  — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för marknadsundersökningar, framtagande och utformning av produkter, även stöd för utarbetande av ansökningar om godkännande av geografiska ursprungsbeteckningar eller särartsbeteckningar i enlighet med gemenskapens förordningar. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- | --- |

6.

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för marknadsundersökningar, framtagande och utformning av produkter, även stöd för utarbetande av ansökningar om godkännande av geografiska ursprungsbeteckningar eller särartsbeteckningar i enlighet med gemenskapens förordningar. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

| 7. | Tillhandahållande av tekniskt stöd:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, avbytartjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, publikationer, kataloger och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- | --- |

7.

—

Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, avbytartjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, publikationer, kataloger och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

Datum för genomförande: Juni 2007 (eller den dag reglerna börjar gälla)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om beviljande av stöd för bevarande och utveckling av jordbruk och landsbygd i kommunen Laško” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 6: Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk: Vegetabilie- och animalieproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Občina Laško |
| --- |
| Mestna ulica 2 |
| SLO-3270 Laško |

Občina Laško

Mestna ulica 2

SLO-3270 Laško

Webbplats: (Ange Internetadress med en beskrivning över hela stödordningen eller kriterier och villkor för beviljande av enskilt stöd)

http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200762&dhid=90569

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet).

Ansvarig person:

Sandra BARACHINI

Kommundirektör

XA-nummer: XA 173/07

Medlemsstat: Slovenien

Region: Särskilt kontrollerade områden i Idrija och Logatec för åtgärdsprogrammet för att bekämpa ollonborren och förhindra dess spridning.

Stödordningens namn, eller namnet på det företag som får enskilt stöd: Skydd för växters sundhet – ollonborre

Rättslig grund: Predlog Uredbe o izvedbi ukrepov za preprečevanje širjenja in zatiranje množičnega izbruha majskega hrošča navezava: Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 61/06-ZDru-1 in 40/07)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| År: | Totalt budgetpost 4275 |
| --- | --- |
| 2007 | 130 000 EUR |
| 2008 | 270 000 EUR |
| 2009 | 140 000 EUR |
| Totalt | 540 000 EUR |

År:

Totalt budgetpost 4275

2007

130 000 EUR

2008

270 000 EUR

2009

140 000 EUR

Totalt

540 000 EUR

Högsta stödnivå: Bruttonivån för det statliga stödet kommer att uppgå till 100 % av kostnaderna för subventionering av tjänster, dvs. bekämpning och kontroll av ollonborren.

I enlighet med åtgärdsprogrammet för att bekämpa ollonborren och förhindra dess spridning omfattar kostnaderna för bekämpning av ollonborren följande:

Inköp av biologiska bekämpningsmedel

Sundhetskontroller

Tester och andra åtgärder för bekämpning av ollonborren

Datum för genomförande: Den 1 augusti 2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Datum (år och månad) då stödet kan beviljas enligt stödprogrammet: 1 augusti 2007 – 30 juni 2009

Stödets syfte:

| — | Stöd till små och medelstora företag |
| --- | --- |

—

Stöd till små och medelstora företag

| — | Förhindrande av ollonborrens spridning och bekämpning av denna skadegörare. |
| --- | --- |

—

Förhindrande av ollonborrens spridning och bekämpning av denna skadegörare.

Det anmälda stödet överensstämmer med första stycket i artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3).

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk – jordbruksproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano |
| --- |
| Fitosanitarna uprava RS |
| Einspielerjeva 6 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano

Fitosanitarna uprava RS

Einspielerjeva 6

SLO-1000 Ljubljana

Webbplats: (Ange Internetadress med en beskrivning av stödordningen eller kriterierna och villkoren för beviljande av enskilt stöd):

http://www.furs.si/law/slo/zvr/Index_predpisi.asp

Datum: 11 juli 2007

Ansvarig person:

Katarina GROZNIK

Direktör

XA-nummer: XA 188/07

Medlemsstat: Slovenien

Region: Kommunen Žalec

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Žalec za programsko obdobje 2007-2013

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 160 974 EUR för 2007 |
| --- | --- |

160 974 EUR för 2007

| | 160 974 EUR för 2008 |
| --- | --- |

160 974 EUR för 2008

| | 160 974 EUR för 2009 |
| --- | --- |

160 974 EUR för 2009

| | 170 000 EUR för 2010 |
| --- | --- |

170 000 EUR för 2010

| | 170 000 EUR för 2011 |
| --- | --- |

170 000 EUR för 2011

| | 175 000 EUR för 2012 |
| --- | --- |

175 000 EUR för 2012

| | 175 000 EUR för 2013 |
| --- | --- |

175 000 EUR för 2013

Högsta tillåtna stödnivå:

| 1. | Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:






  — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och |
| --- | --- | --- |

1.

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och

| — | upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden. |
| --- | --- |

—

upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden.

| — | Upp till 60 % av de stödberättigande kostnader i mindre gynnade områden och upp till 50 % i andra områden, om investeringen görs av unga jordbrukare under jordbruksföretagets fem första år. |
| --- | --- |

—

Upp till 60 % av de stödberättigande kostnader i mindre gynnade områden och upp till 50 % i andra områden, om investeringen görs av unga jordbrukare under jordbruksföretagets fem första år.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i permanenta grödor, markförbättring och anläggande av betesmark.

| 2. | Bevarande av traditionella landskap och byggnader:






  — | För investeringar i icke-produktiva objekt upp till 100 % av kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

2.

—

För investeringar i icke-produktiva objekt upp till 100 % av kostnaderna.

| — | För investeringar i produktionsmedel på jordbruket upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

—

För investeringar i produktionsmedel på jordbruket upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget.

| — | Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader.

| 3. | Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Upp till 100 % av kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs.

| — | Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden. |
| --- | --- |

—

Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden.

| — | Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna i samband med denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 55 % respektive minst 45 %. |
| --- | --- |

—

Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna i samband med denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 55 % respektive minst 45 %.

| 4. | Stöd till försäkringspremier:






  — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar.

| 5. | Stöd till sammanläggning av skiften:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Upp till 100 % av kostnaderna.

| 6. | Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:
  Upp till 100 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- |

6.

Upp till 100 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

| 7. | Tillhandahållande av tekniskt stöd:






  — | Stödet får täcka upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster från tredje part, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- | --- |

7.

—

Stödet får täcka upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster från tredje part, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

Datum för genomförande: Juli 2007 (eller den dag reglerna börjar gälla)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om beviljande av stöd för bevarande och utveckling av jordbruk och landsbygd i kommunen Žalec för programperioden 2007–2013” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 6: Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset:

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er):: Vegetabilie- och animalieproduktion inom jordbruket

Stödet beviljas för investeringar i animalie- och vegetabilieproduktion på jordbruksföretag, utom varmblodiga rashästar, fjäderfä och kaniner. För får och getter får stöd beviljas i mindre gynnade områden.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Občina Žalec |
| --- |
| Ulica Savinjske čete 5 |
| SLO-3310 Žalec |

Občina Žalec

Ulica Savinjske čete 5

SLO-3310 Žalec

Webbplats:: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200766&dhid=90878

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet).

Ansvarig person:

Lojze POSEDEL

Borgmästare i kommunen Žalec

XA-nummer: XA 189/07

Medlemsstat: Slovenien

Region: Kommunen Lenart

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Podpora programa pomoči razvoja podeželja v občini Lenart 2007-2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Lenart (Poglavje II)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 83 500 EUR för 2007 |
| --- | --- |

83 500 EUR för 2007

| | 83 600 EUR för 2008 |
| --- | --- |

83 600 EUR för 2008

| | 83 700 EUR för 2009 |
| --- | --- |

83 700 EUR för 2009

| | 83 800 EUR för 2010 |
| --- | --- |

83 800 EUR för 2010

| | 83 900 EUR för 2011 |
| --- | --- |

83 900 EUR för 2011

| | 84 000 EUR för 2012 |
| --- | --- |

84 000 EUR för 2012

| | 84 100 EUR för 2013 |
| --- | --- |

84 100 EUR för 2013

Högsta tillåtna stödnivå:

| 1. | Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:






  — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och |
| --- | --- | --- |

1.

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och

| — | upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i andra områden. |
| --- | --- |

—

upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i andra områden.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i permanenta grödor och anläggande av betesmark.

| 2. | Bevarande av traditionella byggnader:






  — | Upp till 100 % av investeringskostnaderna för bevarande av icke-produktivt kulturarv på jordbruksföretag. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Upp till 100 % av investeringskostnaderna för bevarande av icke-produktivt kulturarv på jordbruksföretag.

| — | Upp till 75 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och upp till 60 % i andra områden. Upp till 75 % gäller också i områden enligt artikel 36 a i-iii i förordning (EG) nr 1698/2005, som fastställts som sådana av medlemsstaterna enligt artiklarna 50 och 94 i den förordningen, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

—

Upp till 75 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och upp till 60 % i andra områden. Upp till 75 % gäller också i områden enligt artikel 36 a i-iii i förordning (EG) nr 1698/2005, som fastställts som sådana av medlemsstaterna enligt artiklarna 50 och 94 i den förordningen, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget.

| 3. | Stöd till försäkringspremier:






  — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor mot ogynnsamma väderförhållanden samt av djur mot sjukdomar med dödlig utgång. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor mot ogynnsamma väderförhållanden samt av djur mot sjukdomar med dödlig utgång.

| 4. | Stöd till sammanläggning av skiften:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

| 5. | Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:






  — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för marknadsundersökningar, framtagande och utformning av produkter, även stöd för ansökningar om godkännande av geografiska ursprungsbeteckningar eller särartsbeteckningar i enlighet med gemenskapens förordningar. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för marknadsundersökningar, framtagande och utformning av produkter, även stöd för ansökningar om godkännande av geografiska ursprungsbeteckningar eller särartsbeteckningar i enlighet med gemenskapens förordningar. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

| 6. | Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn:






  — | Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer, kataloger och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- | --- |

6.

—

Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer, kataloger och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

Datum för genomförande: Juli 2007 (eller den dag reglerna börjar gälla)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om beviljande av statligt stöd för jordbruksprogram i kommunen Lenart” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk – Vegetabilie- och animalieproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Webbplats: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=416

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet).

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/18

---

Frankrikes ändring av bestämmelserna om allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik på sträckan mellan Aurillac och Paris (Orly)

(2007/C 289/12)

| 1. | I enlighet med artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (1) har Frankrike beslutat att från och med den 1 juni ändra bestämmelserna om allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik mellan Aurillac och Paris (Orly). Dessa bestämmelser om allmän trafikplikt ersätter de bestämmelser som offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 27 av den 3 februari 2005. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (1) har Frankrike beslutat att från och med den 1 juni ändra bestämmelserna om allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik mellan Aurillac och Paris (Orly). Dessa bestämmelser om allmän trafikplikt ersätter de bestämmelser som offentliggjordes i
  Europeiska unionens officiella tidning C 27 av den 3 februari 2005.

| 2. | Den allmänna trafikplikten omfattar följande:
  Minsta antal flygningar
  Turtätheten ska vara minst






  — | två tur-och-returresor per dag, måndag till fredag, under hela året utom på helgdagar, |
| --- | --- | --- |

2.

Den allmänna trafikplikten omfattar följande:

Minsta antal flygningar

Turtätheten ska vara minst

—

två tur-och-returresor per dag, måndag till fredag, under hela året utom på helgdagar,

| — | en tur-och-returresa på söndagar, 50 gånger per år. |
| --- | --- |

—

en tur-och-returresa på söndagar, 50 gånger per år.

Trafiken skall genomföras utan mellanlandning mellan Paris (Orly) och Aurillac.

Flygplanstyp och kapacitet

Trafiken skall bedrivas med turboprop- eller turbojetplan utrustade med tryckkabin och minst 30 sittplatser.

Tidtabell

De dagar då två tur-och-returresor föreskrivs ska tidtabellen göra det möjligt för resenärer att resa fram och tillbaka under samma dag med ett uppehåll på minst sju timmar i Aurillac och minst åtta timmar i Paris.

Saluföring av flygningar

Flygningarna skall saluföras med hjälp av minst ett datoriserat reservationssystem.

Trafikens kontinuitet

Utom i fall av force majeure får antalet inställda flygningar av skäl som är direkt hänförbara till lufttrafikföretaget inte överstiga 3 % av antalet planerade flygningar per år.

Lufttrafikföretaget får endast avbryta trafiken med minst sex månaders varsel.

Gemenskapens lufttrafikföretag upplyses om att trafikering av linjerna som är oförenlig med bestämmelserna om allmän trafikplikt kan medföra administrativa eller rättsliga åtgärder.

| 3. | Vissa ankomst- och avgångstider på Orlyflygplatsen i Paris är för närvarande reserverade för den regelbundna trafiken mellan Paris (Orly) och Aurillac, i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (2). Lufttrafikföretag som är intresserade av att trafikera denna linje kan erhålla ytterligare upplysningar om dessa ankomst- och avgångstider hos samordnaren för flygplatserna i Paris. |
| --- | --- |

3.

Vissa ankomst- och avgångstider på Orlyflygplatsen i Paris är för närvarande reserverade för den regelbundna trafiken mellan Paris (Orly) och Aurillac, i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (2). Lufttrafikföretag som är intresserade av att trafikera denna linje kan erhålla ytterligare upplysningar om dessa ankomst- och avgångstider hos samordnaren för flygplatserna i Paris.

---

(1)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.

(2)  EGT L 14, 22.1.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 793/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 50).

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/19

---

ÖPPEN INBJUDAN

Europeiskt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning (COST)

(2007/C 289/13)

COST sammanför forskare och experter i olika länder som arbetar med specifika ämnen. COST finansierar inrättande av och arbete i nätverk mellan nationellt finansierade aktiviteter genom att ge stöd till möten, konferenser, forskarutbyten på kort tid och utåtriktad verksamhet. COST finansierar följaktligen INTE själva forskningen. För närvarande ges stöd till över 200 vetenskapliga nätverk (åtgärder).

COST går nu ut med en inbjudan att lämna förslag till åtgärder som bidrar till den vetenskapliga, tekniska, ekonomiska, kulturella och samhälleliga utvecklingen i Europa. Förslag som fungerar som föregångare för andra europeiska program och/eller som forskare som befinner sig i början av karriären tar initiativ till är särskilt välkomna.

För att bygga upp det europeiska området för forskningsverksamhet är det väsentligt att utveckla starkare förbindelser mellan europeiska forskare. COST stimulerar nya, innovativa, tvärvetenskapliga och breda forskningsnätverk i Europa. COST-verksamhet genomförs av forskarlag i syfte att stärka grunden för att bygga upp vetenskaplig excellens i Europa.

COST är uppdelat i nio breda områden (biomedicin och molekylär biovetenskap; kemi och molekylär vetenskap och teknik; geosystemvetenskap och miljöförvaltning; livsmedel och jordbruk; skogar samt skogsbruksprodukter och -tjänster; personer, samhälle, kultur och hälsofrågor; informations- och kommunikationsteknik; materialteknik, fysikalisk vetenskap och nanovetenskap; transport och stadsutveckling). Vad varje område är avsett att täcka förklaras på www.cost.esf.org.

Förslagslämnare uppmanas att placera sitt ämne inom ett område. Tvärvetenskapliga förslag som inte passar in i ett enda område är också välkomna och kommer att bedömas separat.

Förslagen bör inbegripa forskare från minst fem COST-länder. Man kan förvänta sig finansiellt stöd i storleksordningen 100 000 EUR per år under normalt fyra år.

Förslagen kommer att bedömas i två steg. Preliminära förslag (högst 1 500 ord/tre sidor), som skall lämnas in på online-templaten på www.cost.esf.org/opencall bör omfatta en kort sammanfattning av förslaget och dess avsedda verkan. Förslag som inte uppfyller COSTs kriterier för eventuellt stöd (t.ex. begäran om finansiering av forskning) kommer att uteslutas. Förslag som kan komma i fråga för stöd kommer att bedömas av de relevanta områdeskommittéerna enligt de kriterier som offentliggörs på www.cost.esf.org. De förslagsställare som lämnat in de bästa förslagen kommer att uppmanas att lämna in ett fullständigt förslag. Fullständiga förslag kommer att granskas av forskare på motsvarande nivå enligt bedömningskriterierna på www.cost.esf.org/opencall. Beslutet kommer normalt att fattas inom sex månader efter att förslaget tagits emot och man kan förvänta sig att åtgärderna kan inledas inom tre månader därefter.

Preliminära förslag skall vara COST tillhanda den 28 mars 2008. Ca 75 fullständiga förslag kommer att begäras för slutligt urval av ca 25 nya åtgärder.

Fullständiga förslag kommer att begäras senast den 20 maj 2008 och dessa skall lämnas in senast den 8 augusti 2008. Beslut förväntas fattas i november 2008.

Förslagslämnare vill kanske kontakta sin nationella COST-samordnare (CNC) för information och vägledning - se www.cost.esf.org/cnc.

Förslag måste lämnas on-line på COST-kontorets webbplats.

COST får finansiellt stöd för sin samordnande verksamhet från EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. COST-kontoret, som administreras av Europeiska vetenskapsrådet (ESF) som fungerar som COSTs genomförandeorgan, tillhandahåller det vetenskapliga sekretariatet för COST-områden och COST-åtgärder.

---

Kommissionen

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/21

---

MEDIA 2007

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – EACEA/27/07

Stöd till internationell distribution av europeisk film – Automatiskt stöd

(2007/C 289/14)

1.   Mål och beskrivning

Denna ansökningsomgång bygger på Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett enda flerårigt program för gemenskapsinsatser på det audiovisuella området under perioden 2007-2013.

2.   Vem kan söka bidrag?

Detta meddelande riktar sig till europeiska organisationer som är etablerade i och som till majoriteten kontrolleras av medborgare från något av Europeiska unionens medlemsstater, EES-staterna som deltar i MEDIA 2007-programmet (Island, Lieschtenstein, Norge) och Schweiz.

Denna infordran riktar sig till europeiska företag som specialiserat sig på internationell distribution av biofilm.

3.   Projektens budget och varaktighet

Budgeten för denna förslagsinfordran är högst 13 022 000 EUR, förutsatt att medel anslås under budgetåret 2008.

Kommissionens bidrag får inte överstiga 60 % av de totala bidragsberättigande kostnaderna.

Projektet kan som längst pågå i 16 månader.

4.   Sista inlämningsdag

Ansökan ska skickas till EACEA senast den 30 april 2008.

5.   Fullständig information

Den fullständiga inbjudan att lämna projektförslag och ansökningsformulären finns på:

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/media/distr_en.html.

Ansökan måste utformas enligt bestämmelserna i den fullständiga inbjudan och lämnas in på avsett formulär.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/22

---

STATLIGT STÖD – ITALIEN

Statligt stöd C 39/07 (f.d. N 188/07) – Omstruktureringsstöd till textilkoncernen Legler

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 289/15)

Genom den skrivelse, daterad den 25 september 2007, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stödåtgärder.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med synpunkter på den stödåtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Italien. Berörda parter som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Den 5 april 2007 anmälde Italien sin avsikt att bevilja omstruktureringsstöd till Leglerkoncernen. Kommissionen begärde kompletterande upplysningar den 24 maj 2007 och Italien inkom med dessa den 27 juli 2007.

BESKRIVNING

Legler är en italiensk textiltillverkande koncern, som består av flera rättssubjekt, med tillgångar i Ponte San Pietro (Bergamo, Lombardiet), Macomer, Ottana och Siniscola (Nuoro, Sardinien) och ett tillverkande dotterbolag etablerat i Marocko. Koncernen Leglers omsättning var 167 miljoner euro 2004, 124 miljoner euro 2005 och 105 miljoner euro 2006.

Legler är specialiserad på denim av hög kvalitet (marknadsledande i Italien och Tyskland, viktig aktör i Frankrike och Beneluxländerna), manchester och bomull (flat cotton) (med en nischposition i de dyrare segmenten på de europeiska och nordamerikanska marknaderna).

Koncernen befinner sig i finansiella svårigheter på grund av ändrade marknadsförhållanden, då kunderna vänder sig till östasiatiska producenter och då tullmurarna för textil avskaffades 2005. Koncernen tog under 2006 emot undsättningsstöd på 13 miljoner euro som kommissionen godkände.

Vid den tidpunkt då undsättningsstödet höll på att löpa ut anmälde Italien den 5 april 2007 sin avsikt att bevilja Legler SpA ett omstruktureringsstöd på 40,7 miljoner euro bestående av en långfristig garanti på 13 miljoner euro avsedd att ersätta den garanti på sex månader som tillåts som undsättningsstöd, ett direkt bidrag på 13,2 miljoner euro och en omläggning av skulder till kapital på 14,5 miljoner euro som genomförs av SFIRS, som är ett investeringsbolag i regionen Sardinien.

BEDÖMNING

I detta skede anser kommissionen att samtliga tre stödåtgärder utgör statliga stöd, och har bedömt stödets förenlighet med gemenskapens riktlinjer för bedömning av statligt undsättnings- och omstruktureringsstöd till företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen tvivlar på att villkoren i riktlinjerna är uppfyllda.

Det är inte klart hur stor koncernen blir och hur stora tillgångar den kommer att ha efter omstruktureringen, eftersom den ännu inte har beslutat om den ska sälja anläggningen i Macomer och det inte finns några närmare uppgifter om försäljningen av anläggningen i Ponte San Pietro och deltagandet vad gäller Leglers anläggning i Marocko. Vidare har motstridiga uppgifter lämnats om verksamheten efter ett produktionsavbrott.

Kommissionen tvivlar på att faktiska kompensationsåtgärder dominerar i riktlinjerna för att begränsa den snedvridning av konkurrensen som stödet ger upphov till. Nedläggningen av tre anläggningar och en fokusering av produktionen på marknaden för denim kan vara nödvändig för att återställa lönsamheten och skulle i så fall inte utgöra väsentliga kompensationsåtgärder.

Kommissionen betvivlar också att kriteriet på att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt är uppfyllt, eftersom finansieringen överstiger omstruktureringskostnaderna med 19,5 miljoner euro. Kommissionen är inte heller klar över vilken roll Piltar Ltd, Leglers majoritetsaktieägare, har i omstruktureringsplanen.

Beträffande kriteriet på att företaget ska lämna ett eget bidrag, kan tröskeln på 50 % av finansieringen uppnås om åtgärderna i omstruktureringsplanen tillämpas på kort sikt. Kommissionen betvivlar dock att detta kriterium kan uppfyllas i detta skede på grund av den osäkerhet som råder kring försäljningen av tillgångarna och genomförandet av partnerskap.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornitele dalle autorità italiane riguardo all'aiuto in oggetto, ha deciso d'iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007. |
| --- | --- |

(1)

Il 5 aprile 2007 l'Italia ha notificato la propria intenzione di concedere al gruppo Legler un aiuto alla ristrutturazione. Il 24 maggio 2007 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari, che l'Italia ha fornito con lettera del 27 luglio 2007.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (2) | Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler. |
| --- | --- |

(2)

Legler è un gruppo tessile italiano comprendente varie società. Attualmente ha circa 1 200 dipendenti. La gestione del gruppo è esercitata dalla Legler SpA, il cui capitale, sino alla prevista ristrutturazione, era detenuto principalmente dalla Piltar Ltd. Ai fini del presente procedimento, per “Legler” s'intende la Legler SpA, che agisce quale società capogruppo di Legler.

| (3) | Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006. |
| --- | --- |

(3)

Fino alla ristrutturazione ora in corso e prevista per il futuro, vi erano vari centri di produzione: a Ponte San Pietro (provincia di Bergamo, in Lombardia), con 450 dipendenti, ed a Macomer, Ottana e Siniscola [tutte e tre in provincia di Nuoro (1), in Sardegna], rispettivamente con 320, 311 e 119 dipendenti. Dal 1994 la società finanziaria della Regione Sardegna, la SFIRS, detiene il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Inoltre è stata aperta una consociata in Marocco. Il gruppo Legler ha realizzato un fatturato di 167 Mio EUR nel 2004, di 124 Mio EUR nel 2005 e di 105 Mio EUR nel 2006.

| (4) | L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale. |
| --- | --- |

(4)

L'attività principale di Legler è la fabbricazione di tessuti denim di alta qualità, per la quale ha avuto la posizione di leader in Italia e in Germania e buona posizione in Francia e nel Benelux. Secondo le autorità italiane, il mercato del denim comprende due segmenti: il prêt-à-porter per marche ben note (delle quali Legler è fornitrice) ed i prodotti di massa, per i quali la concorrenza è basata soprattutto sul prezzo. Le principali concorrenti di Legler per il denim sono italiane, greche, francesi/tunisine e anche turche e giapponesi. Attualmente, una parte considerevole della produzione in tale settore è stata rilocalizzata in Asia o nel Mediterraneo meridionale.

| (5) | Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani. |
| --- | --- |

(5)

Legler produce anche prodotti CORD (velluto a coste) e FLAT, con una posizione di nicchia nei segmenti superiori dei mercati europei e nordamericani.

2.2.   Le difficoltà finanziarie dell'impresa

| (6) | Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:






  — | lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo, |
| --- | --- | --- |

(6)

Secondo le autorità italiane, i problemi finanziari di Legler sono cominciati alla fine degli anni novanta, quando il combinarsi di vari elementi ha costretto l'impresa a elaborare un piano di ristrutturazione, per i seguenti motivi principali:

—

lo scadere degli incentivi industriali della Regione Sardegna in tale periodo,

| — | inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia, |
| --- | --- |

—

inefficienze correlate all'organizzazione logistica e produttiva, a causa degli elevati costi di trasporto per trasferire i prodotti intermedi dalla Sardegna alla Lombardia,

| — | l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili, |
| --- | --- |

—

l'andamento del mercato tessile, con l'accrescersi della concorrenza sul mercato, maggiormente orientato alla produzione, oltre alle nuove prassi dei clienti, che hanno mostrato di preferire i produttori dell'estremo Oriente, il tutto aggravato dalla soppressione, nel 2005, delle barriere doganali per i prodotti tessili,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi alla riduzione dei prezzi di mercato, con conseguente riduzione dei quantitativi dei prodotti di massa,

| — | difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione, |
| --- | --- |

—

difficoltà nell'adeguare i costi del personale, nonostante la forte riduzione dei quantitativi di produzione,

| — | l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan. |
| --- | --- |

—

l'insuccesso nel rilocalizzare la produzione in Polonia e Pakistan.

| (7) | Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat. |
| --- | --- |

(7)

Dal 2003 al 2005 il gruppo ha quindi attuato un piano di razionalizzazione (chiusura di un centro di produzione in Lombardia con trasferimento della attività in un'altra località lombarda, ammodernamento delle attrezzature industriali). La razionalizzazione ha incluso anche la cessazione di produzioni accessorie, per incentrarsi su tre prodotti: denim, velluto a coste e tessuto tipo flat.

| (8) | Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa. |
| --- | --- |

(8)

Secondo le informazioni fornite dalle autorità italiane, il piano di razionalizzazione è stato finanziato con capitale proprio e senza sostegno pubblico. Tuttavia, non è chiaro quale sia stato il ruolo della Piltar in questa fase della vita dell'impresa.

| (9) | Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella. | Capitale azionario | Risultati netti | Fatturato | Interessi debitori | Attivi finanziari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2004 | 45 345 211 EUR | (9 413 293) EUR | 168 647 967 EUR | 1 836 042 EUR | 43 821 589 EUR |
| 31.12.2005 | 17 224 212 EUR | (28 120 997) EUR | 158 994 182 EUR | 3 291 992 EUR | 28 830 200 EUR |
| 31.12.2006
  (dati provvisori) | (7 759 192) EUR | (24 983 406) EUR | 122 826 476 EUR | 3 884 883 EUR | 19 258 802 EUR |

(9)

Questi provvedimenti, tuttavia, non sono stati sufficienti per porre fine alle difficoltà, come mostra la seguente tabella.

Capitale azionario

Risultati netti

Fatturato

Interessi debitori

Attivi finanziari

31.12.2004

45 345 211 EUR

(9 413 293) EUR

168 647 967 EUR

1 836 042 EUR

43 821 589 EUR

31.12.2005

17 224 212 EUR

(28 120 997) EUR

158 994 182 EUR

3 291 992 EUR

28 830 200 EUR

31.12.2006

(dati provvisori)

(7 759 192) EUR

(24 983 406) EUR

122 826 476 EUR

3 884 883 EUR

19 258 802 EUR

2.3.   Il piano di salvataggio e di ristrutturazione

| (10) | Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(10)

Nell'intento di salvare e di ristrutturare il gruppo Legler, si è deciso di attuare i provvedimenti indicati qui di seguito.

| (11) | Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito. |
| --- | --- |

(11)

Tutte le attività svolte in Lombardia saranno trasferite in Sardegna. Scopo di tale riorganizzazione geografica è ridurre i costi dei trasporti e dell'energia, concentrando gli attivi dell'impresa in un'unica regione. La vendita dei terreni e degli immobili potrebbe produrre fondi che serviranno a finanziare il piano di ristrutturazione e ad alleviare l'onere del debito.

| (12) | Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR. |
| --- | --- |

(12)

Il piano di ristrutturazione prevede che rimarranno operativi soltanto due centri di produzione: saranno dismesse due linee di prodotti, il prodotto CORD e il prodotto FLAT, e le attività saranno incentrate sul prodotto tipico, il denim. Gli investimenti relativi al trasferimento delle attività e all'adeguamento degli impianti per incentrarsi sulla produzione di denim ammonteranno a 22 Mio EUR.

| (13) | Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni. |
| --- | --- |

(13)

Incentrandosi soltanto sul settore del denim porterebbe alla diminuzione della capacità produttiva dell'impresa, riducendo il personale di almeno 750 unità, con conseguente riorganizzazione e aumento della flessibilità. I costi per la riduzione del personale ammontano a 9,7 Mio EUR, inclusi il trattamento di fine rapporto, i contributi all'INPS per la Cassa integrazione guadagni ordinaria e straordinaria e incentivi alle dimissioni.

| (14) | Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(14)

Il posizionamento industriale della nuova impresa s'incentrerà sulla nicchia dei prezzi elevati: prodotti in denim di alta qualità, che offrono margini superiori, aumentando la possibilità dell'impresa di recuperare la sua redditività.

| (15) | Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:






  — | aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(15)

Secondo le autorità italiane, l'importo totale dei costi di ristrutturazione nel periodo 2007-2012 ammonta a 86,7 Mio EUR, compresi 22 Mio EUR in investimenti, 9,7 Mio EUR per la riduzione del personale e altri costi relativi alle seguenti voci:

—

aggiustamento del capitale netto circolante (8 Mio EUR),

| — | perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

perdite operative e oneri finanziati (3,7 Mio EUR),

| — | ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

ricostituzione del capitale azionario (14,5 Mio EUR),

| — | debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

debiti finanziari ancora da onorare (28,8 Mio EUR).

| (16) | Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR. |
| --- | --- |

(16)

Tuttavia, le autorità italiane indicano che la fonte di finanziamento fornirà 106,2 Mio EUR.

| (17) | Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008. |
| --- | --- |

(17)

Sotto il profilo strutturale, si prevede che le quattro società del gruppo si fonderanno in una nuova persona giuridica, denominata la “Nuova Legler”, che avrà come principale azionista la SFIRS insieme con un nuovo socio che apporterà capitale proprio dell'ammontare di 15 Mio EUR nel 2008.

2.4.   L'aiuto al salvataggio autorizzato dalla Commissione

| (18) | Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE). |
| --- | --- |

(18)

Il 25 luglio 2006 la Legler SpA ha chiesto di beneficiare del contributo di un fondo statale speciale per il salvataggio e la ristrutturazione, istituito nel 2005 (il Fondo per il finanziamento degli interventi consentiti dagli Orientamenti UE sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione delle imprese in difficoltà). Le condizioni di tale intervento sono state stabilite il 29 luglio 2005 da un ente statale (il Comitato interministeriale per la programmazione economica, CIPE).

| (19) | Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006. |
| --- | --- |

(19)

Il 21 settembre 2006 (prima dell'autorizzazione della Commissione), l'Italia ha deciso di concedere una garanzia statale. Grazie a tale garanzia, la Banca Intesa Mediocredito ha concesso il 5 ottobre 2006 un prestito di 13 Mio EUR, al tasso Euribor + 1,2 %. La durata di tale prestito era di sei mesi, con decorrenza dal 5 ottobre 2006.

| (20) | Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”). |
| --- | --- |

(20)

Il 22 maggio 2007 la Commissione ha approvato la garanzia statale, poiché essa rispondeva a tutte le condizioni stabilite per l'aiuto al salvataggio stabilite negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2) (gli “orientamenti”).

| (21) | La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato. |
| --- | --- |

(21)

La Commissione presume che la garanzia sia stata prorogata in seguito alla notifica del piano di ristrutturazione. Nella loro risposta del 27 luglio 2007 le autorità italiane indicano la loro intenzione di prorogare la garanzia. Tuttavia, lo strumento giuridico necessario per estendere la garanzia fino al 31 dicembre 2012 deve ancora essere adottato.

2.5.   L'aiuto alla ristrutturazione previsto dalle autorità italiane

| (22) | L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:






  — | 13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio, |
| --- | --- | --- |

(22)

L'Italia ha notificato il 5 aprile 2007 la sua intenzione di concedere alla Legler SpA un aiuto individuale alla ristrutturazione dell'importo di 39,2 Mio EUR così ripartiti:

—

13 Mio EUR a titolo di garanzia a lungo termine, in sostituzione della garanzia di sei mesi autorizzata come aiuto al salvataggio,

| — | 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto, |
| --- | --- |

—

13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto,

| — | 13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS. |
| --- | --- |

—

13 Mio EUR a titolo di conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS.

| (23) | Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR. |
| --- | --- |

(23)

Secondo la risposta inviata dalle autorità italiane il 27 luglio 2007, l'importo di quest'ultima misura è stato aumentato, senza che siano state fornite spiegazioni o giustificazioni, a 14,5 Mio EUR. L'importo totale delle misure di aiuto è quindi passato a 40,7 Mio EUR.

| (24) | Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività. |
| --- | --- |

(24)

Secondo le autorità italiane, queste misure sono giustificate dal persistere di gravi difficoltà e dalla ristrutturazione alla quale l'impresa intende procedere per recuperare la sua redditività.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che, tranne quanto previsto altrimenti nel trattato, ogni aiuto accordato da uno Stato membro o mediante risorse statali che sia tale da falsare o minacci di falsare la concorrenza favorendo determinate imprese o la produzione di determinate merci è incompatibile con il mercato comune nella misura in cui incide sugli scambi tra Stati membri. Secondo la giurisprudenza costante degli organi giudiziari europei, si ha rispondenza al criterio dell'incidenza sugli scambi se l'impresa beneficiaria svolge un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.

| (26) | I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

I 13 Mio EUR a titolo di garanzia ed i 13,2 Mio EUR a titolo di sussidio a fondo perduto a favore di Legler saranno erogati dal governo italiano: derivano quindi da risorse statali e sono imputabili allo Stato. Il prestito e la garanzia costituiscono un vantaggio selettivo, poiché daranno a Legler l'accesso a risorse finanziarie che — trovandosi in situazione finanziaria difficile — l'impresa non sarebbe stata in grado di ottenere in altro modo. Inoltre, dato che Legler opera in vari Stati membri dell'UE ed ha concorrenti in altri Stati membri, è probabile che le misure previste falseranno la concorrenza e incideranno sugli scambi tra Stati membri.

| (27) | Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(27)

Queste due misure si configurano dunque come aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

| (28) | Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa. |
| --- | --- |

(28)

Per quanto riguarda i 14,5 Mio EUR a titolo di conversione del debito in capitale, la SFIRS, che è lo strumento d'investimento della Regione Sardegna, detiene dal 1994 il 40 % del capitale del centro di produzione di Legler a Ottana. Come risultato di tale conversione, la SFIRS sarà proprietaria del 49 % dell'impresa.

| (29) | L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(29)

L'Italia ha dapprima notificato tale misura come aiuto, ma in seguito ha sostenuto che la misura è consona al mercato e non conferisce all'impresa nessun vantaggio, poiché un investitore privato avrebbe potuto procedere alla medesima operazione per evitare il fallimento e recuperare i suoi crediti in maniera più efficace, convertendoli in capitale e attuando il piano di ristrutturazione.

| (30) | In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito. |
| --- | --- |

(30)

In questa fase, la Commissione ritiene che tale conversione del debito in capitale costituisca un aiuto di Stato, per i motivi indicati qui di seguito.

| (31) | Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali. |
| --- | --- |

(31)

Anzitutto, la SFIRS è una pubblica impresa sotto il controllo diretto della Regione Sardegna. La conversione del debito è quindi imputabile alla Regione Sardegna e sarà finanziata mediante risorse della Regione Sardegna, che sono risorse statali.

| (32) | In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato. |
| --- | --- |

(32)

In secondo luogo, in questa fase la Commissione dubita che un investitore privato avrebbe accettato di scambiare il suo credito con capitale azionario nelle presenti circostanze, specialmente perché risulta che una parte delle attività dell'impresa è sospesa da vari mesi. Inoltre l'Italia non ha presentato alla Commissione uno scenario di fallimento che mostrasse, secondo il punto di vista della SFIRS, che investire nel gruppo Legler e sostenere i costi della ristrutturazione fosse più conveniente sotto il profilo economico rispetto alla liquidazione del gruppo. Di conseguenza, la conversione del debito sembra conferire a Legler un vantaggio selettivo, che il gruppo non sarebbe stato in grado di ottenere in altro modo nelle normali circostanze del mercato.

| (33) | Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(33)

Per di più, si deve osservare che nessuna informazione è stata fornita sulle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il principale creditore di Legler, né è stato indicato se le transazioni finanziarie tra i due gruppi siano state effettuate alle condizioni di mercato e se siano state chieste garanzie. Per tali motivi, in questa fase la Commissione non può escludere che i debiti di Legler nei confronti della SFIRS costituiscano un aiuto di Stato.

| (34) | In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(34)

In terzo luogo, come già si è detto, Legler opera in un mercato soggetto a forte concorrenza all'interno dell'Unione europea ed è probabile che la misura in oggetto falsi la concorrenza e incida sugli scambi tra Stati membri.

3.2.   Compatibilità

| (35) | Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità. |
| --- | --- |

(35)

Poiché in questa fase le misure notificate sembrano configurasi come aiuto di Stato, se ne deve valutare la compatibilità.

| (36) | L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. |
| --- | --- |

(36)

L'Italia ha notificato l'aiuto come aiuto alla ristrutturazione. La Commissione lo valuterà quindi sulla scorta degli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (37) | Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza. |
| --- | --- |

(37)

Secondo il capitolo 2.1 degli orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle pubbliche autorità, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico nel breve o nel medio periodo. I sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, il calo del fatturato, l'aumento delle giacenze, l'eccesso di capacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'accumularsi dei debiti e degli oneri per interessi, la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. Nei casi più gravi l'impresa potrebbe già essere insolvente o essere oggetto di procedura concorsuale per insolvenza.

| (38) | L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi. |
| --- | --- |

(38)

L'impresa, considerata come l'intero gruppo controllato dalla Legler SpA, ha perduto due terzi del capitale sociale tra il 2005 e la prima metà del 2006, quando il gruppo ha chiesto alle autorità italiane un aiuto al salvataggio. Il gruppo Legler non era in grado di provvedere alla propria ristrutturazione da solo o con l'aiuto di banche o investitori privati. Si può dunque concludere che l'impresa risponde al criterio di ammissibilità per essere considerata un'impresa in difficoltà, specialmente a quanto indicato al punto 10, lettera a), degli orientamenti, poiché ha perduto oltre la metà del capitale sociale, di cui un quarto negli ultimi 12 mesi.

| (39) | Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti. |
| --- | --- |

(39)

Va notato inoltre che la Commissione, con la decisione del 22 maggio 2007 che autorizzava l'aiuto al salvataggio, aveva già considerato Legler un'impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti.

| (40) | Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti. |
| --- | --- |

(40)

Tuttavia, si deve osservare che le autorità italiane non hanno fornito nessuna informazione riguardante la Piltar Ltd. Secondo il punto 13 degli orientamenti, un'impresa facente parte di un gruppo non può, in linea di massima, beneficiare di aiuti al salvataggio o alla ristrutturazione, salvo quando si possa dimostrare che le difficoltà sono intrinseche all'impresa in questione, non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Su questo aspetto, l'Italia non ha fornito elementi sufficienti.

3.2.2.   Ripristino della redditività

| (41) | La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività. |
| --- | --- |

(41)

La concessione di un aiuto è soggetta alla condizione che venga attuato un piano di ristrutturazione, di durata quanto più breve possibile. Tale piano deve ripristinare la redditività dell'impresa nel lungo periodo entro termini temporali ragionevoli e in base a ipotesi realistiche riguardanti le future condizioni operative. Tra l'altro, il piano di ristrutturazione deve includere un esame del mercato e le misure interne in esso comprese devono avere il ruolo principale nel migliorare la redditività.

| (42) | Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario. |
| --- | --- |

(42)

Nel caso in oggetto, la Commissione dubita che il piano di ristrutturazione notificato sarà in grado di ripristinare la redditività del beneficiario.

| (43) | Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer. |
| --- | --- |

(43)

Anzitutto, non sembra che Legler abbia deciso se ristrutturare o vendere il centro di produzione di Macomer.

| (44) | Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe. |
| --- | --- |

(44)

Inoltre, le informazioni fornite dalle autorità italiane il 27 luglio 2007 hanno fatto sorgere altri dubbi circa la possibilità di vendere altri attivi, per esempio i centri di produzione di Legler Maroc e di Ponte San Pietro. Riguardo a questo secondo centro, consta alla Commissione che Legler stia servendosi di una nuova società per vendere gli attivi di Ponte San Pietro alla sua futura società madre, la SFIRS. Non è chiaro perché la SFIRS, che è la società finanziaria della Regione Sardegna, comprerebbe gli averi di Ponte San Pietro in Lombardia e se li ristrutturerebbe o li venderebbe.

| (45) | Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no. |
| --- | --- |

(45)

Il che suscita dubbi sulla natura, l'entità effettiva e il numero di attivi dell'impresa a ristrutturazione avvenuta. Inoltre, il finanziamento del piano potrebbe variare sostanzialmente a seconda che tali attivi vengano venduti o no.

| (46) | Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato. |
| --- | --- |

(46)

Inoltre, con le informazioni inviate il 27 luglio 2007 le autorità italiane hanno indicato alla Commissione le prospettive presenti e future relative alla domanda e all'offerta sul mercato pertinente, presentando per il ritorno dell'impresa alla redditività gli scenari rispettivamente migliore, intermedio e peggiore, basati su un esame del mercato.

| (47) | La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile. |
| --- | --- |

(47)

La Commissione osserva tuttavia che soltanto nello scenario peggiore si è tenuto conto delle difficoltà a ripristinare le relazioni con la clientela, sebbene le attività siano rimaste sospese per vari mesi e, in base alle informazioni della stampa (3), siano riprese in giugno soltanto per poche settimane. Nell'ultima comunicazione, datata 27 luglio 2007, l'Italia non ha informato la Commissione della nuova sospensione delle attività. Di conseguenza, la Commissione dubita che l'impresa possa riprendere le attività in forma sostenibile.

| (48) | Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione. |
| --- | --- |

(48)

Per di più, la Commissione ha dubbi riguardo al modo in cui verrà attuato il piano. Soltanto informazioni limitate sono state fornite riguardo alla strategia di mercato, dando per scontato che Legler rimarrà un leader del mercato e che il nuovo posizionamento sarà sufficientemente redditizio, senza considerare le quote di mercato perdute nel periodo in cui Legler ha cessato la produzione.

| (49) | Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività. |
| --- | --- |

(49)

Si possono quindi nutrire seri dubbi riguardo alla continuità della produzione e della catena di fornitura da un lato e d'altro lato riguardo alla distribuzione e alle relazioni con la clientela, e più in generale sul realismo di tali prospettive di redditività.

| (50) | Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività. |
| --- | --- |

(50)

Di conseguenza, in questa fase la Commissione dubita che sia soddisfatta la condizione del ripristino della redditività.

3.2.3.   Necessità di evitare indebite distorsioni della concorrenza; misure compensative

| (51) | Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera. |
| --- | --- |

(51)

Per assicurare che gli effetti nefasti sulle condizioni degli scambi siano ridotti al minimo possibile, sono necessarie misure compensative. Come previsto al punto 40 degli orientamenti, le misure devono essere proporzionali all'effetto distorsivo dell'aiuto e, in particolare, alle dimensioni e al peso relativo dell'impresa sui mercati in cui opera.

| (52) | Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux. |
| --- | --- |

(52)

Più specificamente, nel caso in oggetto si devono adottare misure compensative considerando che il gruppo è una grande impresa secondo le norme relative agli aiuti di Stato, che è stata leader del mercato in Germania e in Italia e aveva una buona posizione in Francia e nel Benelux.

| (53) | Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società. |
| --- | --- |

(53)

Inoltre, secondo i dati forniti dalle autorità italiane e dal piano di ristrutturazione, il settore del denim registra un eccesso di capacità, una situazione nella quale la concorrenza potrebbe essere danneggiata ancor più da distorsioni derivanti dal sostegno pubblico a una particolare società.

| (54) | Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative. |
| --- | --- |

(54)

Nella lettera del 27 luglio 2007, le autorità italiane hanno indicato che la riduzione degli attivi e del personale, che daranno origine a un gruppo di minori dimensioni, vanno considerate misure compensative.

| (55) | Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo. |
| --- | --- |

(55)

Nondimeno, la Commissione dubita che nel piano di ristrutturazione siano effettivamente presenti misure compensative intese a ridurre l'incidenza delle misure in questione sulla concorrenza. Anche se la chiusura di tre centri di produzione su cinque e l'incentrarsi della produzione sul mercato del denim sono misure necessarie per ripristinare la redditività, non le si possono ritenere misure compensative ed è necessario intraprendere altre azioni (vedasi il punto 40 degli orientamenti). La Commissione ha quindi bisogno di maggiori informazioni a tale riguardo.

| (56) | Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza. |
| --- | --- |

(56)

Quindi la Commissione non è certa che le misure di aiuto in questione non falseranno indebitamente la concorrenza.

3.2.4.   Aiuto limitato al minimo e contributo proprio

| (57) | Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti. |
| --- | --- |

(57)

Come è stabilito al punto 43 degli orientamenti, l'importo dell'aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell'impresa e dei suoi azionisti.

| (58) | Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione. |
| --- | --- |

(58)

Secondo le autorità italiane, il piano di ristrutturazione di Legler è basato su un finanziamento complessivo di 106,2 Mio EUR, di cui 86,7 Mio EUR a copertura dei costi della ristrutturazione.

| (59) | La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(59)

La Commissione ha dubbi riguardo alla destinazione dei 19,5 Mio EUR in eccesso rispetto ai costi della ristrutturazione. Secondo il piano di ristrutturazione, quest'importo servirà a finanziare l'onere del debito dell'impresa. Tuttavia, non sono stati forniti maggiori particolari. In questa fase, quindi, non è chiaro perché tale importo non sia incluso nei costi per la ristrutturazione dell'impresa.

| (60) | Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda il contributo proprio, è previsto che i beneficiari apportino per i costi della ristrutturazione un contributo di entità considerevole al di fuori dell'aiuto, attingendolo dalle risorse proprie o da finanziamento esterno alle condizioni di mercato. Nel caso di grande imprese come Legler (con 1 200 dipendenti), la Commissione di norma riterrà adeguato un contributo pari ad almeno il 50 %, come previsto al punto 44 degli orientamenti.

| (61) | Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:






  — | gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR), |
| --- | --- | --- |

(61)

Escludendo le tre misure di aiuto di Stato indicate in precedenza (per il totale di 40,7 Mio EUR), le altre fonti di finanziamento, che apporteranno 65,5 Mio EUR sui 106,2 Mio EUR del finanziamento complessivo, consistono nei seguenti interventi:

—

gli attivi dismessi di Ponte San Pietro, Legler Maroc e Macomer (14,7 Mio EUR),

| — | apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

apporto di nuovo capitale di un nuovo socio (15 Mio EUR),

| — | redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR), |
| --- | --- |

—

redditi di capitale derivanti dalle vendite (10 Mio EUR),

| — | nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR). |
| --- | --- |

—

nuove aperture di crediti e ritempificazione di vecchi debiti (rispettivamente, 10 e 15,8 Mio EUR).

| (62) | Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto. |
| --- | --- |

(62)

Tuttavia, la Commissione ha dubbi riguardo al prezzo di vendita degli attivi di Ponte San Pietro alla SFIRS, il cui importo è appena superiore all'ammontare dei debiti di Legler nei confronti della medesima SFIRS. In considerazione della natura pubblica della SFIRS e del suo futuro ruolo quale azionista del gruppo Legler, la Commissione non può escludere che tale prezzo possa essere superiore al prezzo di mercato e dubita che tale misura vada considerata un contributo proprio al di fuori dell'aiuto.

| (63) | Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:






  — | una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi, |
| --- | --- | --- |

(63)

Inoltre, in considerazione dei seguenti elementi la Commissione ha dubbi riguardo al sussistere del contributo proprio:

—

una delle fonti principali del contributo proprio consiste nel vendere la partecipazione a Legler Maroc, gli attivi di Macomer ed i macchinari dello stabilimento di Ponte San Pietro. Tuttavia, queste operazioni appaiono puramente teoriche, in assenza di un calendario di scadenze e persino della decisione formale di vendere tali attivi,

| — | la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni, |
| --- | --- |

—

la massima fonte di finanziamento del piano di ristrutturazione consiste nell'apporto di capitale nuovo, per l'importo di 15 Mio EUR. Si tratterebbe del contributo derivante da una nuova eventuale partecipazione che s'instaurerebbe nel 2008. Tuttavia, considerata l'attuale situazione dell'impresa, in questa fase la Commissione ha dubbi circa la possibilità di attrarre un nuovo investitore che sia disposto ad apportare una tale somma. Su questo punto l'Italia non ha fornito maggiori informazioni,

| — | un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate, |
| --- | --- |

—

un'altra parte del piano di ristrutturazione sarebbe finanziata mediante finanziamento a medio/lungo termine: 7 Mio EUR saranno ottenuti da un prestito della banca di credito ordinario Intesa Sanpaolo, mentre per gli altri 3 Mio EUR il piano menziona “altre aperture di credito” che sarebbero fornite da altre banche, ancora non identificate,

| — | le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa. |
| --- | --- |

—

le autorità italiane non hanno spiegato quale sarà, nel piano di ristrutturazione, il ruolo della Piltar, la principale azionista dell'impresa.

| (64) | Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio. |
| --- | --- |

(64)

Si potrebbe raggiungere la soglia del 50 % dell'intero piano di ristrutturazione se l'impresa attuasse con successo entrambe le operazioni di vendita di attivi (11,70 Mio EUR) e l'acquisizione della nuova partecipazione (15 Mio EUR). In tal caso, tenuto conto anche dei redditi di capitale, del nuovo finanziamento e della ritempificazione del debito, il contributo proprio ammonterebbe a 62,5 Mio EUR sul totale di 106,2 Mio EUR (ossia, il 58 %). Tuttavia, considerati gli interrogativi sollevati in precedenza, nonché la possibilità che una parte dell'intervento non si situi al di fuori dell'aiuto e la necessità di attuare tutte le operazioni in questione per raggiungere la soglia del contributo proprio, la Commissione dubita che sia soddisfatto il criterio del contributo proprio.

3.2.5.   Principio dell'aiuto una tantum

| (65) | Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(65)

Per quanto riguarda l'applicazione del principio dell'aiuto una tantum previsto al punto 72 degli orientamenti, in questa fase la Commissione non può escludere che le condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, in un'epoca in cui questo gruppo era già in difficoltà, rispondessero alle effettive condizioni del mercato. Di conseguenza, la Commissione non può escludere che tali operazioni contengano elementi di aiuto di Stato e ha quindi bisogno di maggiori informazioni su questo punto per accertare l'effettivo rispetto del principio dell'aiuto una tantum.

4.   DECISIONE

| (66) | In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

(66)

In questa fase la Commissione ritiene quindi che la garanzia a lungo termine dell'importo di 13 Mio EUR, il sussidio a fondo perduto dell'importo di 13,2 Mio EUR e la conversione in capitale del debito nei confronti della SFIRS, dell'importo di 14,5 Mio EUR, costituiscano aiuti di Stato e dubita che tali misure di aiuto siano compatibili con il mercato comune.

In base alle considerazioni sin qui esposte, e secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentare osservazioni e di fornire tutte le informazioni tali da coadiuvare nella valutazione dell'aiuto in questione, facendo pervenire tali elementi entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera. In particolare, la Commissione chiede alle autorità italiane le seguenti informazioni:

| — | la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler, |
| --- | --- |

—

la descrizione minuziosa delle condizioni alle quali la SFIRS è divenuta il maggior creditore di Legler,

| — | informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti, |
| --- | --- |

—

informazioni minuziose sulla Piltar Ltd e sui motivi per i quali questa non è stata in grado di finanziare da sola i costi della ristrutturazione, come previsto negli orientamenti,

| — | ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante le eventuali misure compensative che vadano al di là delle misure necessarie per ripristinare la redditività,

| — | ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista, |
| --- | --- |

—

ogni informazione riguardante la possibilità di Legler di trovare un nuovo azionista,

| — | la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR. |
| --- | --- |

—

la natura delle “altre aperture di credito” per l'importo di 3 Mio EUR.

La Commissione chiede alle autorità italiane d'inviare immediatamente una copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegali possono essere recuperati presso il beneficiario.

La Commissione informa l'Italia che renderà edotte tutte le parti interessate pubblicando la presente lettera e una sua sintesi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate negli Stati dell'EFTA firmatari dell'accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e informerà l'autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera. Si chiederà a tutte le parti interessate di presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni.”

---

(1)  Nuoro era ammissibile agli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 in base alla deroga di cui all'articolo 878, paragrafo 3, lettera a). Per il periodo 2007-2013, la carta italiana per gli aiuti a finalità regionale non è ancora stata approvata.

1

(2)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  L'Unione Sarda, 22.7.2007: “Legler, chiusura a Siniscola: crolla anche l'ultima speranza”.

3

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/29

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 289/16)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”CHOURIÇO AZEDO DE VINHAIS” eller ”AZEDO DE VINHAIS” eller ”CHOURIÇO DE PÃO DE VINHAIS”

EG nr: PT/PGI/005/0460/20.04.2005

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn: | Gabinete de Planeamento e Políticas |
| --- | --- |
| Adress: | Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o |
| P-1099-073 Lisboa |

Namn:

Gabinete de Planeamento e Políticas

Adress:

Rua Padre António Vieira, n.o 1-8o

P-1099-073 Lisboa

Tfn:

(351) 213 819 300

Fax:

(351) 213 876 635

E-postadress:

gppaa@gppaa.min-agricultura.pt

2.   Grupp

| Namn: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adress: | Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Namn:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adress:

Edifício da Casa do Povo — Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Tfn:

(351) 273 771 340

Fax:

(351) 273 770 048

E-postadress:

ancsub@bisaro.info

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp

Kategori 1.2: Köttprodukter (kokade, saltade, rökta)

4.   Produktspecifikation

(Sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Benämning: ”Chouriço Azedo de Vinhais” eller ”Azedo de Vinhais” eller ”Chouriço de Pão de Vinhais”

4.2   Beskrivning: Rökt korv, gjord från kött från grisar av rasen Bísaro eller av blandraser som till 50 % består av Bísarogrisar (F1-djur som erhållits genom att korsa renrasiga stamboksregistrerade Bísarogrisar med djur från andra raser), bröd gjort av lokalt vete och olivolja från Trás-os-Montes (vilka är oumbärliga för produktens karaktäristiska smak, arom och konsistens), instoppat i gristjocktarm. En ända av tarmen är hopbunden eller sydd och när tarmen är fylld sys den andra ändan ihop med bomullstråd. Korven är cylinderformad, 20–25 centimeter lång med en diameter på mellan 7 och 10 centimeter. Den har en gyllenbrun färg. Fyllningen har också en gulbrun färg och när korven snittas ser den homogen ut. Korven väger cirka 300 g.

4.3   Geografiskt område: Den traditionella produktionen är förbunden med sakkunskap om hanteringen och utfodringen av djuren och med de markförhållanden som krävs för att utveckla den foderbas som behövs för att erhålla råvaror med en obestridlig karaktäristisk kvalitet. Av ovannämnda skäl är det geografiska område där uppfödning och gödning, slakt och styckning av de grisar av rasen Bísaro och blandraser som används i produktionen av Vinhais därför begränsat till kommunerna Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso och Vinhais i distriktet Bragança och till kommunerna Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar och Vila Real i distriktet Vila Real. Endast detta område har nämligen den foderbas och den djurhållningskunskap som erfordras. Med tanke på de särskilda klimatförhållanden som krävs för att producera Chouriço azedo de Vinhais, det lokala kunnandet på området och de oföränderliga lokala produktionsmetoder som används, begränsas det geografiska bearbetningsområdet till kommunerna Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Ansiães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso och Vinhais i distriktet Bragança.

4.4   Bevis på ursprung: Choriço azedo de Vinhais får endast framställas i licensierade bearbetningsanläggningar som är belägna i det nämnda bearbetningsområdet. Alla led i processen kontrolleras rigoröst, vilket ger garantier för produktens fullständiga spårbarhet. Råvarorna kommer från grisar av rasen Bísaro som är registrerade i rasens avelstekniska register eller grisar som har uppstått genom korsningar (F1) mellan djur där en av föräldrarna är av Bísaroras och finns med i det avelstekniska registret över vuxna djur och som är uppfödda på jordbruksföretag som har marker som är förenliga med traditionell, halvextensiv produktion och som har kapacitet att tillhandahålla traditionella källor för djurfoder. Det bör påpekas att grisarna äter betydande mängder kastanjer som ger dess kött mycket typiska organoleptiska egenskaper. Grisarna slaktas och styckas i registrerade anläggningar som ska ligga i det geografiska produktionsområdet. Bearbetningen får bara göras på anläggningar godkända av gruppen efter det att kontrollorganet har givit sitt godkännande. Varje enhet ska förses med ett numrerat kontrollmärke som ska göra det möjligt att spåra produkten ända tillbaka till det jordbruksföretag den kommer från. Ursprunget kan när som helst styrkas i alla produktionsled, genom det serienummer som obligatoriskt ingår i kontrollmärket.

4.5   Framställningsmetod: Grisköttet (magert kött och kött från huvudet, slaksidan och sidan) ska styckas i medelstora bitar och kokas i vatten och salt och finstyckas medan de fortfarande är varma. Brödet ska skäras i tunna bitar med skorpan och därefter blötas upp i buljongen. Smaktillsatserna, det styckade grisköttet, oljan, paprikapulvret och vitlöken läggs till denna blandning. När kryddningen är godkänd läggs fyllningen omedelbart i gristarmen. Därefter röks korvarna över svag eld långsamt med ved från lokal ek och kastanj. Denna process tar, om traditionen följs, över fyra veckor. Chouriço azedo de Vinhais marknadsförs som hela korvar och alltid i sina ursprungsförpackningar. Som förpackning används ett särskilt material som är oskadligt och inert. Korven kan förpackas i normal eller modifierad atmosfär eller i vakuum. För att säkerställa spårbarheten och kontrollmöjligheterna och för att undvika förändringar av produktens smak får packningen bara göras i det geografiska beredningsområdet.

4.6   Samband: Svinuppfödningen i regionen har varit viktig sedan långt tillbaka, vilket styrks av olika djurskulpturer och olika hänvisningar i municipala handlingar till avgifter för svinen och deras produkter. Produktens samband med det geografiska området beror på djurrasen (lokal ras), de lokala foderprodukterna, den kunskap som krävs för urval av köttet, den långsamma rökningen med trä från regionen och torkningen i mycket kalla och torra miljöer i regionen.

4.7   Kontrollorgan::

| Namn: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para
  Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adress: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Namn:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para

Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adress:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Tfn:

(351) 278 261 410

Fax:

(351) 278 261 410

E-postadress:

tradição-qualidade@clix.pt

”Tradição e Qualidade” uppfyller standarden 45011:2001.

4.8   Märkning: Följande uppgifter ska alltid anges: ”Chouriço azedo de Vinhais – Indicação Geográfica Protegida”, gemenskapens egen logo samt logon för produkter från Vinhais (se nedan). Den måste även inkludera kontrollmärket, som måste innehålla produktens namn, kontrollorganets namn och serienumret (den numeriska eller alfanumeriska kod som gör det möjligt att spåra produkten).

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/32

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 289/17)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SALAME S. ANGELO”

EG-nr: IT/PGI/005/0332/17.12.2003

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn: | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Adress: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Namn:

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Adress:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tfn:

(39) 06 481 99 68

Fax:

(39) 06 42 01 31 26

E- post:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Grupp

| Namn: | Consorzio tutela salame S. Angelo |
| --- | --- |
| Adress: | via S. Francesco di Paola, 10 |
| I-98060 S. Angelo di Brolo (ME) |

Namn:

Consorzio tutela salame S. Angelo

Adress:

via S. Francesco di Paola, 10

I-98060 S. Angelo di Brolo (ME)

Tfn:

(39) 0941 53 41 94

Fax:

(39) 0941 53 41 94

E- post:

—

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp

Klass 1.2 – Beredning av färskt kött (och färska slaktbiprodukter).

4.   Produktspecifikation:

(Sammanfattning av de uppgifter som krävs enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1.   Beteckning: ”Salame S. Angelo”

4.2.   Beskrivning: Salame S. Angelo är en korvprodukt med jämn struktur uteslutande bestående av griskött som stoppas i naturlig svintarm. Vid saluföringen förekommer ”Salame S. Angelo” i olika dimensioner men alltid med samma karakteristiska oregelbundna cylinderform och med ytan täckt av de klassiska vitmögelskikt som är typiskt för lagrade salamikorvar. Konsistensen är kompakt men mjäll. Snittytan är kompakt och homogen med fettet och de magra partierna väl förenade med varandra. De magra partierna är rubinröda och fettet vitt. Doften är fin och karakteristisk och smaken lätt kryddig och aromatisk. Vid avslutad lagring ligger pH-värdet på mellan 5,1 och 6,2 och aw-värdet på mellan 0,81 och 0,96.

4.3.   Geografiskt område: Produktionsområdet för ”Salame S. Angelo” omfattar kommunen Sant'Angelo di Brolos territorium.

4.4.   Bevis på ursprung: Varje skede i tillverkningsprocessen kontrolleras genom att samtliga in- och utdata dokumenteras. Produktens spårbarhet säkras således på detta sätt och genom sammanställning av särskilda register som förs av kontrollorganet över uppfödare, slakterier, styckare och förpackare. De producerade kvantiteterna anmäls även utan dröjsmål till kontrollorganet. I samma syfte ska märkningen, utöver vad som anges i punkt 4.8, innehålla ett kodnummer för den enskilda produkten. Alla fysiska eller juridiska personer som är inskrivna i dessa register kontrolleras av kontrollorganet i enlighet med de bestämmelser som finns i produktspecifikationen och den gällande kontrollplanen.

4.5.   Framställningsmetod: Enligt produktspecifikationen ska den råvara som är tillåten för användning vid framställning av ”Salame S. Angelo” bestå av färskt kött av svin av utvalda raser, däribland renrasiga djur eller djur av blandras av grundraserna Large White, Landrace och Duroc, djur som avlats genom korsning av dessa raser inbördes eller av dessa raser och inhemska svinstammar. Svinen ska dessutom vara välnärda, uteslutande komma från EU:s medlemsstater och vid slakten ha en vikt på minst 125 kilo. Den råvara som ska användas ska sändas till produktionsanläggningarna som kompletta halva slaktkroppar (huvudet inbegripet) och det är absolut förbjudet att använda fryst eller djupfryst kött. Kylförvaring vid en kontrollerad temperatur av 0 – 4 °C tillåts under högst sex dagar från och med slaktdagen.

Det är absolut förbjudet att använda kött av suggor och galtar samt späck under bearbetningen av köttet.

Följande styckningsdetaljer från den kompletta halvparten ska användas i proportionella kvantiteter: lår, ländstycke, filé, bog och halsbit med nerverna avlägsnade och putsad sida. Blandningen av kött och fett som används som korvsmet ska skäras ut med den traditionella metoden ”a punta di coltello” (”knivspetsmetoden”). Alternativt kan man under detta skede använda en särskild maskin som har en skiva med kvadratiska hål med en sida av 12 mm för att skära ut kött- och fettärningar. Till den blandning som erhålls tillsätts endast havssalt, halva svartpepparkorn och kaliumnitrat. Förhållandet kött/fett i blandningen får inte överstiga 100/20, dvs. högst 20 % fett får ingå. Det är absolut förbjudet att använda späck. Tarmen, som uteslutande kommer från svin, binds med snöre på insidan i den undre delen. Därefter vänds den ut och in, stoppas, binds ihop och förseglas i överdelen. Torkningen och mognadslagringen av produkten ska ske i lokaler med tillräcklig ventilation som är åtskilda från varandra. De karakteristiska klimatförhållandena utnyttjas genom valet av orientering och placering av produktionslokalerna och i särskilt anpassade torknings- och lagringsutrymmen som utnyttjar de naturliga klimatförhållandena, kompletterade med tekniska system för att suga in, reglera, förnya och sprida den omgivande luften över produkten på ett enhetligt sätt.

Efter avslutad mognadslagring verifierar kontrollorganet att produkten har de egenskaper som beskrivs i punkt 4.2 i denna produktspecifikation, och om dessa krav är uppfyllda förses den med den märkning som anges i punkt 4.8 på det sätt som föreskrivs i kontrollplanen.

Produktions- och lagringsmomenten ska ske i det geografiska området.

4.6.   Samband: Erkännandet av den skyddade geografiska beteckningen ”Salame S. Angelo” grundas på produktens renommé som charkuteristerna och deras produkt har förvärvat tack vare de särskilda organoleptiska egenskaper som är typiska för en kultur med rötterna i en mycket avlägsen forntid och präglad av urgamla traditioner.

Det goda namn och rykte som produkten förvärvat under alla dessa år är bevis för den höga uppskattning den röner och för att dess samband med den geografiska beteckningen ”Salame S. Angelo” är väl befäst, och detta i sådan utsträckning att många har frestats att försöka imitera den och använda själva beteckningen på ett otillåtet sätt.

De försäljningssiffror som redovisades den 10 januari 1982 styrker också produktens renommé och omfattande kommersialisering. Doktorsavhandlingen Salame S. Angelo: Prodotto di Nicchia (”Salame S. Angelo – en nischprodukt”) visar att det i det produktionsområde som anges i produktspecifikationen sedan många år finns en produktionskedja som är känd och uppskattad inte bara på grund av produktens kvalitativa och organoleptiska egenskaper utan också tack vare kunnandet hos invånarna som omsorgsfullt har vidarebefordrat från generation till generation de tekniker som används vid framställningen av ”Salame S. Angelo”. Själva det faktum att en sådan avhandling lagts fram är en garanti för produktens rykte, eftersom dess ämne knappast skulle ha föreslagits, och än mindre accepterats, om inte produktens rykte och tradition i området kunnat styrkas med starka argument.

Produktens kvalitativa och organoleptiska egenskaper som behandlas i punkt 4.2 hänger samman med den viktiga mognadsprocessen som påverkas positivt av Sant'Angelo di Brolo-dalens mikroklimat och särskilda morfologi som skiljer sig väsentligt från förhållandena i de närliggande dalarna.

Sluttningarna skyddar nämligen genom sin profil dalen från att direkt utsättas för havsvindar och kall blåst från bergen så att luftströmmarna, temperaturen och luftfuktigheten blir idealiska. På så sätt skapas ett mikroklimat som får dalen att likna en gigantisk lagringslokal med egenskaper som inte kan efterliknas på annat håll.

4.7.   Kontrollorgan: Kontrollorganet uppfyller de villkor som fastställts i standarden EN 45011.

4.8.   Märkning: För att beteckningen ska skyddas måste krav införas på lätt igenkännlig märkning för att identifiera och särskilja produkten. Produkten måste genast efter det att tarmen stoppats och bundits ihop förses med det sigill som garanterar dess ursprung.

På den produkt som erbjuds konsumenterna ska beteckningen ”Salame S. Angelo” anges med tydlig och outplånlig skrift som klart skiljer sig från varje annan text i etiketten, följd av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” (skyddad geografisk beteckning) och/eller förkortningen IGP (SGB). När produkten är avsedd att säljas utomlands får denna uppgift anges på det språk som används i det land där den saluförs.

Uppgifterna ska anbringas i omedelbar anslutning till logotypen för den skyddade geografiska beteckningen.

Inga andra uppgifter om kvalitet än de som uttryckligen föreskrivs får anges.

Utöver de texter som angetts ska det på platsen för beteckningen anges ett kodnummer som identifierar den enskilda produkten.

Efter det att märkningen anbringats får ”Salame S. Angelo” saluföras oförpackad, i vakuumförpackning eller i skyddande atmosfär, hel, i bitar eller skivad.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Rättelser

| 1.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 289/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 289/35

---

Rättelse till tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 227 av den 27 september 2007
  )

(2007/C 289/18)

På omslaget och på sidan 16, titeln, ska det

i stället för:

”Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien”

vara:

vara:

”Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien”.

På sidan 16, punkt 2, ska det

i stället för:

i stället för:

”De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig utjämningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 193/2007 (2) på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien.”

vara:

vara:

”De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig utjämningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 193/2007 (2) på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien.”.

---