# Europeiska unionens C 250E/25 o

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 250E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången25 oktober 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 250E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången25 oktober 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   (Meddelanden) |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2006-2007 |
| | Sammanträdena den 31 januari-1 februari 2007 |
| | Onsdag 31 januari 2007 |
| 2007/C 250E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Högtidligt möte - Rumänien


  Uttalande av talmannen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Parlamentets sammansättning


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Utnämningar till utskotten (talmanskonferensens förslag)


  Inkomna dokument


  Avtalstexter översända av rådet


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Föredragningslista


  Välkomsthälsning


  Moratorium för dödsstraff (debatt)


  Klimatförändring (debatt)


  Omröstning


  Utnämningar i parlamentsutskotten (omröstning)


  Klimatförändring (fortsättning på debatten)


  Ny överenskommelse om PNR - SWIFT (debatt)


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (debatt)


  Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (debatt)


  Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (debatt)


  EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (debatt)


  Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske * (debatt)


  Integrering av hållbarhetsperspektivet i politien för utvecklingssamarbete (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 11 |
| BILAGAUTNÄMNINGAR I PARLAMENTSUTSKOTTEN | 13 |
| | Torsdag 1 februari 2007 |
| 2007/C 250E/02 | PROTOKOLL | 42 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Stadgar för det privata Europaaktiebolaget (debatt)


  Avtal om offentlig upphandling (GPA) (debatt)


  Högtidligt möte - Bulgarien


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Omröstning


  Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Integrering av hållbarhetsperspektivet i politien för utvecklingssamarbete (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Förslag till ändringsbudget nr 1/2007 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Mänskliga rättigheter för daliter i Indien (omröstning)


  Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske * (omröstning)


  Moratorium för dödsstraff (omröstning)


  Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (omröstning)


  Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (omröstning)


  Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (omröstning)


  EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (omröstning)


  Stadgar för det privata Europaaktiebolaget (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Uppdrag som anförtrotts en ledamot


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Beslut om vissa dokument


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 52 |
| BILAGA I | 54 |
| BILAGA II | 61 |
| ANTAGNA TEXTER | 75 |
| P6_TA(2007)0011Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i fråga om utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av avskiljningsanordningar som skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget och som levereras som icke-originalutrustning för fordon (11523/2006 - C6-0346/2006 - 2006/0035 (AVC)) | 75 |
| P6_TA(2007)0012Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens inställning till utkastet till föreskrifter från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt (11522/2006 - C6-0347/2006 - 2006/0041(AVC)) | 75 |
| P6_TA(2007)0013Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006)0422 - C6-0438/2006 - 2006/0141(CNS)) | 76 |
| P6_TA(2007)0014Integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbeteEuropaparlamentets resolution om integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete (2006/2246(INI)) | 77 |
| P6_TA(2007)0015Förslag till ändringsbudget nr 1/2007Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007: avtal från trepartsmöte av den 28 november 2006 - Strukturfonder, Europeiska fiskerifonden, Europeiska investeringsfonden och det Gemensamma forskningscentret, avsnitt III, kommissionen (5739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD)) | 86 |
| P6_TA(2007)0016Människorättsläget för daliterna i IndienEuropaparlamentets resolution om människorättsläget för daliterna i Indien | 87 |
| P6_TA(2007)0017Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS)) | 90 |
| P6_TA(2007)0018Moratorium för dödsstraffEuropaparlamentets resolution angående initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff | 91 |
| P6_TA(2007)0019Främja goda kostvanor och motionEuropaparlamentets resolution om Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (2006/2231(INI)) | 93 |
| P6_TA(2007)0020Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvisterEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI)) | 99 |
| BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET | 101 |
| P6_TA(2007)0021Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildningEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om diskriminering av kvinnor och flickor inom utbildning (2006/2135(INI)) | 102 |
| P6_TA(2007)0022EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskapEuropaparlamentets resolution om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (2006/2204(INI)) | 107 |
| P6_TA(2007)0023Stadgar för det privata EuropaaktiebolagetEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska privata aktiebolag (2006/2013(INI)) | 111 |
| BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET FÖRSLAG SOM BEGÄRTS | 112 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   (Meddelanden)

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 31 januari-1 februari 2007

Onsdag 31 januari 2007

2007/C 250E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Högtidligt möte - Rumänien

Uttalande av talmannen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Parlamentets sammansättning

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Utnämningar till utskotten (talmanskonferensens förslag)

Inkomna dokument

Avtalstexter översända av rådet

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Föredragningslista

Välkomsthälsning

Moratorium för dödsstraff (debatt)

Klimatförändring (debatt)

Omröstning

Utnämningar i parlamentsutskotten (omröstning)

Klimatförändring (fortsättning på debatten)

Ny överenskommelse om PNR - SWIFT (debatt)

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (debatt)

Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (debatt)

Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (debatt)

EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (debatt)

Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske * (debatt)

Integrering av hållbarhetsperspektivet i politien för utvecklingssamarbete (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

11

BILAGAUTNÄMNINGAR I PARLAMENTSUTSKOTTEN

13

Torsdag 1 februari 2007

2007/C 250E/02

PROTOKOLL

42

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Stadgar för det privata Europaaktiebolaget (debatt)

Avtal om offentlig upphandling (GPA) (debatt)

Högtidligt möte - Bulgarien

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Omröstning

Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Integrering av hållbarhetsperspektivet i politien för utvecklingssamarbete (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Förslag till ändringsbudget nr 1/2007 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Mänskliga rättigheter för daliter i Indien (omröstning)

Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske * (omröstning)

Moratorium för dödsstraff (omröstning)

Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (omröstning)

Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (omröstning)

Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (omröstning)

EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (omröstning)

Stadgar för det privata Europaaktiebolaget (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Uppdrag som anförtrotts en ledamot

Utskottens och delegationernas sammansättning

Beslut om vissa dokument

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

52

BILAGA I

54

BILAGA II

61

ANTAGNA TEXTER

75

P6_TA(2007)0011Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i fråga om utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av avskiljningsanordningar som skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget och som levereras som icke-originalutrustning för fordon (11523/2006 - C6-0346/2006 - 2006/0035 (AVC))

75

P6_TA(2007)0012Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens inställning till utkastet till föreskrifter från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt (11522/2006 - C6-0347/2006 - 2006/0041(AVC))

75

P6_TA(2007)0013Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006)0422 - C6-0438/2006 - 2006/0141(CNS))

76

P6_TA(2007)0014Integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbeteEuropaparlamentets resolution om integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete (2006/2246(INI))

77

P6_TA(2007)0015Förslag till ändringsbudget nr 1/2007Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007: avtal från trepartsmöte av den 28 november 2006 - Strukturfonder, Europeiska fiskerifonden, Europeiska investeringsfonden och det Gemensamma forskningscentret, avsnitt III, kommissionen (5739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD))

86

P6_TA(2007)0016Människorättsläget för daliterna i IndienEuropaparlamentets resolution om människorättsläget för daliterna i Indien

87

P6_TA(2007)0017Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS))

90

P6_TA(2007)0018Moratorium för dödsstraffEuropaparlamentets resolution angående initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff

91

P6_TA(2007)0019Främja goda kostvanor och motionEuropaparlamentets resolution om Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (2006/2231(INI))

93

P6_TA(2007)0020Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvisterEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI))

99

BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

101

P6_TA(2007)0021Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildningEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om diskriminering av kvinnor och flickor inom utbildning (2006/2135(INI))

102

P6_TA(2007)0022EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskapEuropaparlamentets resolution om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (2006/2204(INI))

107

P6_TA(2007)0023Stadgar för det privata EuropaaktiebolagetEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska privata aktiebolag (2006/2013(INI))

111

BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET FÖRSLAG SOM BEGÄRTS

112

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Självständighet/Demokrati |
| ITS | Gruppen Identitet, tradition och suveränitet |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Självständighet/Demokrati

ITS

Gruppen Identitet, tradition och suveränitet

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II (Meddelanden)

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 31 januari-1 februari 2007

Onsdag 31 januari 2007

| 25.10.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 250/1

---

PROTOKOLL

(2007/C 250 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 15.00.

2.   Högtidligt möte - Rumänien

(Kl. 15.00-15.40 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Rumäniens president Traian Basescu.)

3.   Uttalande av talmannen

Talmannen gjorde ett uttalande i vilket han på parlamentets vägnar fördömde mordet på den armeniske journalisten Hrant Dink i Turkiet den 19 januari 2007.

Parlamentet höll en tyst minut.

4.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

5.   Parlamentets sammansättning

Behöriga österrikiska myndigheter hade meddelat att Wolfgang Bulfon utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Maria Berger med verkan från och med den 18.1.2007.

Eftersom Wolfgang Bulfons mandat, i enlighet med artikel 3.2 i arbetsordningen, ännu inte hade prövats och inget avgörande förelåg om en eventuell tvist, skulle Bulfon med fulla rättigheter utöva sitt mandat som ledamot av Europaparlamentet och delta i dess organ, förutsatt att han i förväg avgivit en skriftlig förklaring om att han inte innehar något ämbete som är oförenligt med mandatet som ledamot av Europaparlamentet.

6.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Talmannen tillkännagav att Renato Brunetta den 31.1.2007 hade lämnat in en begäran om att parlamentet skulle intervenera hos behöriga italienska myndigheter, för att fastställa denna ledamots parlamentariska immunitet vid ett rättsligt förfarande inför domstol i Trento.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

7.   Utnämningar till utskotten (talmanskonferensens förslag)

Talmannen meddelade att han hade mottagit talmanskonferensens förslag på utnämningar till utskotten och att det hade delats ut till ledamöterna.

Omröstningen skulle äga rum kl. 17.30.

8.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:






  — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS)) - utskottet PECH
  Föredragande: Stavros Arnaoutakis (A6-0477/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS)) - utskottet PECH

Föredragande: Stavros Arnaoutakis (A6-0477/2006).

| — | Betänkande om integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete (2006/2246(INI)) - utskottet DEVE
  Föredragande: Danutė Budreikaitė (A6-0474/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete (2006/2246(INI)) - utskottet DEVE

Föredragande: Danutė Budreikaitė (A6-0474/2006).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i fråga om utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av avskiljningsanordningar som skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget och som levereras som icke originalutrustning för fordon (11523/2006 - C6-0346/ 2006 - 2006/0035(AVC)) - utskottet INTA
  Föredragande: Enrique Barón Crespo (A6-0473/2006). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i fråga om utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av avskiljningsanordningar som skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget och som levereras som icke originalutrustning för fordon (11523/2006 - C6-0346/ 2006 - 2006/0035(AVC)) - utskottet INTA

Föredragande: Enrique Barón Crespo (A6-0473/2006).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens inställning till utkastet till föreskrifter från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt (11522/2006 - C6-0347/2006 - 2006/0041(AVC)) - utskottet INTA
  Föredragande: Enrique Barón Crespo (A6-0472/2006). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens inställning till utkastet till föreskrifter från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt (11522/2006 - C6-0347/2006 - 2006/0041(AVC)) - utskottet INTA

Föredragande: Enrique Barón Crespo (A6-0472/2006).

| — | Betänkande om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Richard Howitt (A6-0471/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI)) - utskottet EMPL

Föredragande: Richard Howitt (A6-0471/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006) 0422 - C6-0438/2006 - 2006/0141(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Giles Chichester (A6-0470/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006) 0422 - C6-0438/2006 - 2006/0141(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Giles Chichester (A6-0470/2006).

| — | Betänkande om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (2006/2173(INI)) - utskottet INTA
  Föredragande: Kader Arif (A6-0468/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (2006/2173(INI)) - utskottet INTA

Föredragande: Kader Arif (A6-0468/2006).

| — | Betänkande om en europeisk radiospektrumpolitik (2006/2212(INI)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Fiona Hall (A6-0467/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en europeisk radiospektrumpolitik (2006/2212(INI)) - utskottet ITRE

Föredragande: Fiona Hall (A6-0467/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (KOM (2005)0667 - C6-0009/2006 - 2005/0281(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Caroline Jackson (A6-0466/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (KOM (2005)0667 - C6-0009/2006 - 2005/0281(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Caroline Jackson (A6-0466/2006).

| — | Betänkande om ”Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” (2006/2231(INI)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Frédérique Ries (A6-0450/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ”Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” (2006/2231(INI)) - utskottet ENVI

Föredragande: Frédérique Ries (A6-0450/2006).

| — | Betänkande om en temainriktad strategi för materialåtervinning av avfall (2006/2175(INI)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Johannes Blokland (A6-0438/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en temainriktad strategi för materialåtervinning av avfall (2006/2175(INI)) - utskottet ENVI

Föredragande: Johannes Blokland (A6-0438/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring och förlängning av Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herkules II-programmet) (KOM(2006)0339 - C6-0216/2006 - 2006/ 0114(COD)) - utskottet CONT
  Föredragande: Herbert Bösch (A6-0002/2007). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring och förlängning av Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herkules II-programmet) (KOM(2006)0339 - C6-0216/2006 - 2006/ 0114(COD)) - utskottet CONT

Föredragande: Herbert Bösch (A6-0002/2007).

9.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete.

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om översyn av Norges ekonomiska bidrag enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om Norges deltagande i arbetet vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN). |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om översyn av Norges ekonomiska bidrag enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om Norges deltagande i arbetet vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN).

| — | Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System - GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan. |
| --- | --- |

—

Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System - GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan.

10.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna september II och oktober I hade delats ut.

11.   Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)

Talmannen hade mottagit följande dokument från ledamöterna::

| 1) | Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):







  — | Adriana Poli Bortone, om skydd av apotekarnas ställning inom den europeiska marknaden (0006/2007), |
| --- | --- | --- |

1)

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

—

Adriana Poli Bortone, om skydd av apotekarnas ställning inom den europeiska marknaden (0006/2007),

| — | Oldřich Vlasák, om hanteringen av gemensamma historiska händelser (0007/2007), |
| --- | --- |

—

Oldřich Vlasák, om hanteringen av gemensamma historiska händelser (0007/2007),

| — | Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer och Bernat Joan i Marí, om förföljelsen av bahaierna i Iran (0008/2007), |
| --- | --- |

—

Jo Leinen, Frédérique Ries, Erik Meijer och Bernat Joan i Marí, om förföljelsen av bahaierna i Iran (0008/2007),

| — | Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis och Linda McAvan, om transfettsyror (0009/2007), |
| --- | --- |

—

Jim Higgins, Dan Jørgensen, John Bowis och Linda McAvan, om transfettsyror (0009/2007),

| — | Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronisław Geremek, Jo Leinen och Íñigo Méndez de Vigo, om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken (0010/2007), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, Nicole Fontaine, Bronisław Geremek, Jo Leinen och Íñigo Méndez de Vigo, om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken (0010/2007),

| — | Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, Alexander Stubb och John Bowis, om bekämpning av homofobiska trakasserier (0011/2007), |
| --- | --- |

—

Michael Cashman, Sophia in 't Veld, Raül Romeva i Rueda, Alexander Stubb och John Bowis, om bekämpning av homofobiska trakasserier (0011/2007),

| — | Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini och Daniel Cohn-Bendit, om dödsstraffet: om ett allmänt moratorium för avrättningar i syfte att uppnå ett totalt avskaffande (0012/2007). |
| --- | --- |

—

Graham Watson, Joseph Daul, Martin Schulz, Cristiana Muscardini och Daniel Cohn-Bendit, om dödsstraffet: om ett allmänt moratorium för avrättningar i syfte att uppnå ett totalt avskaffande (0012/2007).

12.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

13.   Föredragningslista

Talmannen meddelade att arbetsplanen hade fastställts (punkt 6 i protokollet av den 17.1.2007) och att en rättelse till föredragningslistan (PE 382.948/OJ/COR) hade delats ut.

Föredragningslistan var därmed fastställd.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

14.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade på parlamentets vägnar José Guadarrama, ordförande för den mexikanska senatens utskott för yttre förbindelser ”Europa”, vilken hade tagit plats på åhörarläktaren.

15.   Moratorium för dödsstraff (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Moratorium för dödsstraff

Günter Gloser (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU

Vice talman

Talare: Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, Marco Pannella för ALDE-gruppen, Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Koenraad Dillen för ITS-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, Simon Coveney, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Sarah Ludford, Kyriacos Triantaphyllides, Jim Allister, Carlo Casini, Ignasi Guardans Cambó, Bogusław Sonik, Justas Vincas Paleckis, Genowefa Grabowska, Józef Pinior, Panagiotis Beglitis, Günter Gloser och Benita Ferrero-Waldner.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto, André Brie, Luisa Morgantini, Willy Meyer Pleite, Miguel Portas och Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen, om ett allmänt moratorium för dödsstraffet (B6-0032/2007) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto, André Brie, Luisa Morgantini, Willy Meyer Pleite, Miguel Portas och Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen, om ett allmänt moratorium för dödsstraffet (B6-0032/2007)

| — | Martin Schulz, Pasqualina Napoletano och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraffet (B6-0033/2007) |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Pasqualina Napoletano och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraffet (B6-0033/2007)

| — | Marco Pannella och Marco Cappato för ALDE-gruppen, om initiativet för ett allmänt moratorium för dödsstraff (B6-0034/2007) |
| --- | --- |

—

Marco Pannella och Marco Cappato för ALDE-gruppen, om initiativet för ett allmänt moratorium för dödsstraff (B6-0034/2007)

| — | Joseph Daul, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Antonio Tajani, Simon Coveney och Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen, om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (B6-0035/2007) |
| --- | --- |

—

Joseph Daul, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Antonio Tajani, Simon Coveney och Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen, om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (B6-0035/2007)

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Milan Horáček, Angelika Beer, Daniel Cohn-Bendit och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, om dödsstraffet (B6-0036/2007) |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Milan Horáček, Angelika Beer, Daniel Cohn-Bendit och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, om dödsstraffet (B6-0036/2007)

| — | Eugenijus Maldeikis, Roberta Angelilli och Eoin Ryan för UEN-gruppen, om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraffet (B6-0037/2007) |
| --- | --- |

—

Eugenijus Maldeikis, Roberta Angelilli och Eoin Ryan för UEN-gruppen, om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraffet (B6-0037/2007)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.8 i protokollet av den 1.2.2007.

16.   Klimatförändring (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Klimatförändring

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) och Sigmar Gabriel (rådets tjänstgörande ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Peter Liese för PPE-DE-gruppen, Guido Sacconi för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, och Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen.

Då det blivit dags för omröstning avbröts debatten i detta skede.

Debatten skulle återupptas efter omröstningen.

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

Talare: Martin Schulz påpekade att det skulle behövas en kort paus före omröstningen för att talarna skulle kunna tala i lugn och ro (talmannen samtyckte till detta förslag).

17.   Omröstning

17.1   Utnämningar i parlamentsutskotten (omröstning)

Förslag från talmanskonferensen: utnämningar i parlamentsutskotten

Ändringsförslagen 1 och 2 var otillåtliga.

Förslaget godkändes.

Förteckningen över utnämningarna med följande ändringar från grupperna PPE-DE, PSE, ALDE och ITS bifogas detta protokoll:

utskottet INTA: Albert Jan Maat i stället för Joseph Daul

utskottet CONT: Simon Busuttil var inte längre ordinarie ledamot

utskottet ENVI: Pilar Ayuso i stället för Peter Liese

utskottet ITRE: Peter Liese i stället för Philip Dimitrov Dimitrov

utskottet IMCO: Gabriela Creţu i stället för Corina Creţu

utskottet REGI: Andrzej Jan Szejna i stället för Lidia Joanna Geringer de Oedenberg

utskottet TRAN: Lars Wohlin lades till

utskottet AGRI: Joseph Daul i stället för Albert Jan Maat

utskottet PECH: Avril Doyle i stället för Giorgio Carollo; Duarte Freitas lades till

utskottet CULT: Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc i stället för Marine Le Pen

utskottet JURI: Lidia Joanna Geringer de Oedenberg i stället för Andrzej Jan Szejna

utskottet LIBE: Károly Ferenc Szabó i stället för Marian-Jean Marinescu, Marine Le Pen i stället för Viorica- Pompilia-Georgeta Moisuc

utskottet FEMM: Zita Pleštinská lades till

utskottet PETI: Richard Seeber i stället för Gitte Seeberg; Daniel Caspary, Paolo Costa och Marian Harkin lades till

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

18.   Klimatförändring (fortsättning på debatten)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Klimatförändring

Talare: Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Luca Romagnoli för ITS-gruppen, Sigmar Gabriel (rådets tjänstgörande ordförande), Avril Doyle, Dorette Corbey, Chris Davies, Claude Turmes, Dimitrios Papadimoulis, Derek Roland Clark, Jana Bobošíková, Françoise Grossetête, Riitta Myller, Henrik Lax, Caroline Lucas, Umberto Guidoni, Johannes Blokland, Hans-Peter Martin, Gunnar Hökmark, Edite Estrela, Anne Laperrouze, Satu Hassi, Pilar Ayuso, Eluned Morgan, Péter Olajos, Andres Tarand, Ján Hudacký, Gyula Hegyi, Herbert Reul, Matthias Groote, Anders Wijkman, Proinsias De Rossa, Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) och Sigmar Gabriel.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Då de resolutionsförslag som lagts fram ännu inte fanns tillgängliga, skulle de tillkännages vid en senare tidpunkt (punkt 13 i protokollet av den 13.2.2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.7 i protokollet av den 14.2.2007

19.   Ny överenskommelse om ”PNR” - SWIFT (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Ny överenskommelse om ”PNR”

Muntlig fråga (O-0131/2006) från Pervenche Berès, för utskottet ECON och Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till kommissionen: SWIFT (B6-0001/2007)

Muntlig fråga (O-0132/2006) från Pervenche Berès, för utskottet ECON och Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: SWIFT (B6-0002/2007)

Günter Gloser (rådets tjänstgörande ordförande) och Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Pervenche Berès och Jean-Marie Cavada utvecklade de muntliga frågorna.

Talare: Mihael Brejc för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Mario Borghezio för UEN-gruppen, och Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

Talare: Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, Philip Claeys för ITS-gruppen, Carlos Coelho, Stavros Lambrinidis, Wolf Klinz, Ryszard Czarnecki, Cem Özdemir, Alexander Radwan, Michael Cashman, Adina-Ioana Vălean, Piia-Noora Kauppi, Ulrich Stockmann, Alexander Alvaro, Frieda Brepoels, Sarah Ludford, Corien Wortmann-Kool, Hubert Pirker, Günter Gloser och Franco Frattini.

Då de resolutionsförslag som lagts fram ännu inte fanns tillgängliga, skulle de tillkännages vid en senare tidpunkt (punkt 14 i protokollet av den 13.2.2007).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.8 i protokollet av den 14.2.2007

ORDFÖRANDESKAP: Adam BIELAN

Vice talman

20.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Zsolt László Becsey, Józef Pinior, Marco Pannella, Věra Flasarová, Dimitar Stoyanov, Jim Allister, Martin Dimitrov, Elizabeth Lynne, Bairbre de Brún, Jana Bobošíková, József Szájer, Yannick Vaugrenard, Ilda Figueiredo, Laima Liucija Andrikienė, Danutė Budreikaitė, Milan Gaľa, Marco Cappato, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marios Matsakis, Zita Pleštinská, Zbigniew Zaleski, Avril Doyle, Romana Jordan Cizelj och Czesław Adam Siekierski.

21.   Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (debatt)

Betänkande om främjande av goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (2006/2231(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Frédérique Ries (A6-0450/2006).

Frédérique Ries redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Talare: Anna Hedh (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Philip Bushill-Matthews för PPE-DEgruppen, Linda McAvan för PSE-gruppen, Mojca Drčar Murko för ALDE-gruppen, Andrzej Tomasz Zapałowski för UEN-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Bairbre de Brún för GUE/NGL-gruppen, Hélène Goudin för IND/DEM-gruppen, Jean-Claude Martinez för ITS-gruppen, Renate Sommer, Anne Ferreira, Jan Tadeusz Masiel, Urszula Krupa, Pilar Ayuso, Zdzisław Zbigniew Podkański, Françoise Grossetête, Leopold Józef Rutowicz, Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen) och Frédérique Ries, vilken gjorde ett personligt uttalande till följd av inlägget av Jean-Claude Martinez.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.9 i protokollet av den 1.2.2007.

22.   Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (debatt)

Betänkande innehållande rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Diana Wallis (A6-0405/2006).

Diana Wallis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki för UEN-gruppen, Tadeusz Zwiefka, Andrzej Jan Szejna och Janusz Wojciechowski.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.10 i protokollet av den 1.2.2007.

23.   Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (debatt)

Betänkande om diskrimineringen av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (2006/2135(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Věra Flasarová (A6-0416/2006).

Věra Flasarová redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Talare: Edit Bauer för PPE-DE-gruppen, Teresa Riera Madurell för PSE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Silvia-Adriana Ţicău, Anna Záborská, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg och Zita Pleštinská.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.11 i protokollet av den 1.2.2007.

24.   EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (debatt)

Betänkande om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (2006/2204(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Nirj Deva (A6-0325/2006).

Nirj Deva redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Talare: Rosa Miguélez Ramos för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, och Józef Pinior.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.12 i protokollet av den 1.2.2007.

25.   Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske * (debatt)

Betänkande Förslag till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Stavros Arnaoutakis (A6-0477/2006).

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Stavros Arnaoutakis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Carmen Fraga Estévez för PPE-DE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.7 i protokollet av den 1.2.2007.

26.   Integrering av hållbarhetsperspektivet i politien för utvecklingssamarbete (debatt)

Betänkande om att integrera hållbarheten i utvecklingssamarbetet (2006/2246(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Danutė Budreikaitė (A6-0474/2006).

Danutė Budreikaitė redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Talare: Horst Posdorf för PPE-DE-gruppen, och Karin Scheele för PSE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.4 i protokollet av den 1.2.2007.

27.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 382.948/OJJE).

28.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Hans-Gert Pöttering

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Athanasiu, Atkins, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Bărbuleţiu, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Bielan, Bliznashki, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Ciornei, Cioroianu, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Gröner, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hutchinson, Iacob-Ridzi, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Novak, Obiols i Germà, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parvanova, Paşcu, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Podkański, Pöttering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Popeangă, Portas, Posdorf, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sofianski, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA

UTNÄMNINGAR I PARLAMENTSUTSKOTTEN

C01 -AFET

Utskottet för utrikesfrågor

(86 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ANASTASE Roberta Alma
  ATKINS Sir Robert
  BEAZLEY Christopher
  BONSIGNORE Vito
  BROK Elmar
  COVENEY Simon
  DIMITRAKOPOULOS Giorgos
  EURLINGS Camiel
  GAHLER Michael
  GAWRONSKI Jas
  GOMOLKA Alfred
  HYBÁŠKOVÁ Jana
  IBRISAGIC Anna
  KASOULIDES Ioannis
  KLICH Bogdan
  LANDSBERGIS Vytautas
  MILLÁN MON Francisco José
  PETERLE Alojz
  PINHEIRO João de Deus
  PIRKER Hubert
  POSSELT Bernd
  SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA José Ignacio
  SARYUSZ-WOLSKI Jacek
  SCHÖPFLIN György
  SEEBERG Gitte
  TAJANI Antonio
  TANNOCK Charles
  VAN ORDEN Geoffrey
  VATANEN Ari
  ZIELENIEC Josef |
| --- | --- |
| PSE | BEGLITIS Panagiotis
  BEŇOVÁ Monika
  DE KEYSER Véronique
  GOMES Ana Maria
  HÄNSCH Klaus
  HOWITT Richard
  KUHNE Helmut
  MENÉNDEZ del VALLE Emilio
  MOSCOVICI Pierre
  NAPOLETANO Pasqualina
  OBIOLS i GERMÀ Raimon
  ÖGER Vural
  PALECKIS Justas Vincas
  PAŞCU Ioan Mircea
  RASMUSSEN Poul Nyrup
  ROCARD Michel
  ROUČEK Libor
  SAKS Katrin
  SIWIEC Marek
  SWOBODA Hannes
  VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO Elena
  VIGENIN Kristian
  WIERSMA Jan Marinus |
| ALDE | CAPPATO Marco
  CIOROIANU Adrian-Mihai
  GEREMEK Bronisław
  ILCHEV Stanimir
  KACIN Jelko
  MORILLON Philippe
  NEYTS-UYTTEBROECK Annemie
  NICHOLSON OF WINTERBOURNE Baroness
  ONYSZKIEWICZ Janusz
  POLFER Lydie
  SZENT-IVÁNYI István
  VÄYRYNEN Paavo |
| UEN | FOLTYN-KUBICKA Hanna
  KAMIŃSKI Michał Tomasz
  PIOTROWSKI Mirosław Mariusz
  SZYMAŃSKI Konrad
  VAIDERE Inese |
| Verts/ALE | BEER Angelika
  FLAUTRE Hélène
  LAGENDIJK Joost
  ÖZDEMIR Cem
  ROMEVA i RUEDA Raül |
| GUE/NGL | AGNOLETTO Vittorio
  BRIE André
  MEYER PLEITE Willy
  PFLÜGER Tobias
  WURTZ Francis |
| IND/DEM | BELDER Bastiaan
  COÛTEAUX Paul Marie
  KARATZAFERIS Georgios |
| ITS | CLAEYS Philip
  MIHĂESCU Eugen |
| NI | GIERTYCH Maciej Marian |

PPE-DE

ANASTASE Roberta Alma

ATKINS Sir Robert

BEAZLEY Christopher

BONSIGNORE Vito

BROK Elmar

COVENEY Simon

DIMITRAKOPOULOS Giorgos

EURLINGS Camiel

GAHLER Michael

GAWRONSKI Jas

GOMOLKA Alfred

HYBÁŠKOVÁ Jana

IBRISAGIC Anna

KASOULIDES Ioannis

KLICH Bogdan

LANDSBERGIS Vytautas

MILLÁN MON Francisco José

PETERLE Alojz

PINHEIRO João de Deus

PIRKER Hubert

POSSELT Bernd

SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA José Ignacio

SARYUSZ-WOLSKI Jacek

SCHÖPFLIN György

SEEBERG Gitte

TAJANI Antonio

TANNOCK Charles

VAN ORDEN Geoffrey

VATANEN Ari

ZIELENIEC Josef

PSE

BEGLITIS Panagiotis

BEŇOVÁ Monika

DE KEYSER Véronique

GOMES Ana Maria

HÄNSCH Klaus

HOWITT Richard

KUHNE Helmut

MENÉNDEZ del VALLE Emilio

MOSCOVICI Pierre

NAPOLETANO Pasqualina

OBIOLS i GERMÀ Raimon

ÖGER Vural

PALECKIS Justas Vincas

PAŞCU Ioan Mircea

RASMUSSEN Poul Nyrup

ROCARD Michel

ROUČEK Libor

SAKS Katrin

SIWIEC Marek

SWOBODA Hannes

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO Elena

VIGENIN Kristian

WIERSMA Jan Marinus

ALDE

CAPPATO Marco

CIOROIANU Adrian-Mihai

GEREMEK Bronisław

ILCHEV Stanimir

KACIN Jelko

MORILLON Philippe

NEYTS-UYTTEBROECK Annemie

NICHOLSON OF WINTERBOURNE Baroness

ONYSZKIEWICZ Janusz

POLFER Lydie

SZENT-IVÁNYI István

VÄYRYNEN Paavo

UEN

FOLTYN-KUBICKA Hanna

KAMIŃSKI Michał Tomasz

PIOTROWSKI Mirosław Mariusz

SZYMAŃSKI Konrad

VAIDERE Inese

Verts/ALE

BEER Angelika

FLAUTRE Hélène

LAGENDIJK Joost

ÖZDEMIR Cem

ROMEVA i RUEDA Raül

GUE/NGL

AGNOLETTO Vittorio

BRIE André

MEYER PLEITE Willy

PFLÜGER Tobias

WURTZ Francis

IND/DEM

BELDER Bastiaan

COÛTEAUX Paul Marie

KARATZAFERIS Georgios

ITS

CLAEYS Philip

MIHĂESCU Eugen

NI

GIERTYCH Maciej Marian

C02 -DEVE

Utskottet för utveckling

(36 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | DEVA Nirj
  FERNÁNDEZ MARTÍN Fernando
  JORDAN CIZELJ Romana
  KACZMAREK Filip
  MARTENS Maria
  MITCHELL Gay
  POMÉS RUIZ José Javier
  POSDORF Horst
  RIBEIRO E CASTRO José
  SCHRÖDER Jürgen
  ZÁBORSKÁ Anna
  ZAHRADIL Jan |
| --- | --- |
| PSE | van den BERG Margrietus
  BORRELL FONTELLES Josep
  CARLOTTI Marie-Arlette
  CREŢU Corina
  DOBOLYI Alexandra
  KINNOCK Glenys
  OCCHETTO Achille
  PINIOR Józef
  SCHAPIRA Pierre
  YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA Luis
  ZANI Mauro |
| ALDE | BUDREIKAITĖ Danutė
  CORNILLET Thierry
  SAVI Toomas
  VAN HECKE Johan |
| UEN | CZARNECKI Ryszard |
| Verts/ALE | AUKEN Margrete
  SCHMIDT Frithjof |
| GUE/NGL | MORGANTINI Luisa
  PORTAS Miguel
  UCA Feleknas |
| IND/DEM | GOUDIN Hélène |
| ITS | DILLEN Koenraad |
| NI | BATTILOCCHIO Alessandro |

PPE-DE

DEVA Nirj

FERNÁNDEZ MARTÍN Fernando

JORDAN CIZELJ Romana

KACZMAREK Filip

MARTENS Maria

MITCHELL Gay

POMÉS RUIZ José Javier

POSDORF Horst

RIBEIRO E CASTRO José

SCHRÖDER Jürgen

ZÁBORSKÁ Anna

ZAHRADIL Jan

PSE

van den BERG Margrietus

BORRELL FONTELLES Josep

CARLOTTI Marie-Arlette

CREŢU Corina

DOBOLYI Alexandra

KINNOCK Glenys

OCCHETTO Achille

PINIOR Józef

SCHAPIRA Pierre

YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA Luis

ZANI Mauro

ALDE

BUDREIKAITĖ Danutė

CORNILLET Thierry

SAVI Toomas

VAN HECKE Johan

UEN

CZARNECKI Ryszard

Verts/ALE

AUKEN Margrete

SCHMIDT Frithjof

GUE/NGL

MORGANTINI Luisa

PORTAS Miguel

UCA Feleknas

IND/DEM

GOUDIN Hélène

ITS

DILLEN Koenraad

NI

BATTILOCCHIO Alessandro

C03 - INTA

Utskottet för internationell handel

(33 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | CASPARY Daniel
  FJELLNER Christofer
  GLATTFELDER Béla
  KAMALL Syed
  MAAT Albert Jan
  PAPASTAMKOS Georgios
  QUISTHOUDT-ROWOHL Godelieve
  SAÏFI Tokia
  ŠŤASTNÝ Peter
  STURDY Robert
  VARELA SUANZES-CARPEGNA Daniel
  ZALESKI Zbigniew |
| --- | --- |
| PSE | ARIF Kader
  ASSIS Francisco
  CARNERO GONZÁLEZ Carlos
  CASTEX Françoise
  FORD Glyn
  LYUBCHEVA Marusya Ivanova
  MANN Erika
  MARTIN David
  ÖGER Vural |
| ALDE | GUARDANS CAMBÓ Ignasi
  HELLVIG Eduard Raul
  KARIM Sajjad
  SUSTA Gianluca |
| UEN | KRISTOVSKIS Ģirts Valdis
  MUSCARDINI Cristiana |
| Verts/ALE | LIPIETZ Alain
  LUCAS Caroline |
| GUE/NGL | HENIN Jacky
  MARKOV Helmuth |
| IND/DEM | BOOTH Graham |
| ITS | LE PEN Jean-Marie |

PPE-DE

CASPARY Daniel

FJELLNER Christofer

GLATTFELDER Béla

KAMALL Syed

MAAT Albert Jan

PAPASTAMKOS Georgios

QUISTHOUDT-ROWOHL Godelieve

SAÏFI Tokia

ŠŤASTNÝ Peter

STURDY Robert

VARELA SUANZES-CARPEGNA Daniel

ZALESKI Zbigniew

PSE

ARIF Kader

ASSIS Francisco

CARNERO GONZÁLEZ Carlos

CASTEX Françoise

FORD Glyn

LYUBCHEVA Marusya Ivanova

MANN Erika

MARTIN David

ÖGER Vural

ALDE

GUARDANS CAMBÓ Ignasi

HELLVIG Eduard Raul

KARIM Sajjad

SUSTA Gianluca

UEN

KRISTOVSKIS Ģirts Valdis

MUSCARDINI Cristiana

Verts/ALE

LIPIETZ Alain

LUCAS Caroline

GUE/NGL

HENIN Jacky

MARKOV Helmuth

IND/DEM

BOOTH Graham

ITS

LE PEN Jean-Marie

C04 - BUDG

Budgetutskottet

(50 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ANDRIKIENĖ Laima Liucija
  ASHWORTH Richard James
  BÖGE Reimer
  BUSUTTIL Simon
  DOMBROVSKIS Valdis
  ELLES James
  FAJMON Hynek
  FERBER Markus
  GARRIGA POLLEDO Salvador
  GRÄSSLE Ingeborg
  IACOB-RIDZI Monica Maria
  ITÄLÄ Ville
  LAMASSOURE Alain
  LEWANDOWSKI Janusz
  MAURO Mario
  MUSOTTO Francesco
  SAMARAS Antonis
  ŠKOTTOVÁ Nina
  SURJÁN László |
| --- | --- |
| PSE | BÖSCH Herbert
  CALABUIG RULL Joan
  CASACA Paulo
  CORLĂŢEAN Titus
  DOUAY Brigitte
  FAZAKAS Szabolcs
  GILL Neena
  GRECH Louis
  GUY-QUINT Catherine
  HAUG Jutta
  HEDKVIST PETERSEN Ewa
  MAŇKA Vladimír
  PITTELLA Gianni
  WALTER Ralf
  XENOGIANNAKOPOULOU Marilisa |
| ALDE | DEPREZ Gérard
  GRIESBECK Nathalie
  JENSEN Anne E.
  KOCH-MEHRIN Silvana
  MULDER Jan
  SAMUELSEN Anders
  VIRRANKOSKI Kyösti |
| UEN | KUC Wiesław Stefan
  KUŹMIUK Zbigniew Krzysztof
  PIRILLI Umberto |
| Verts/ALE | ONESTA Gérard
  TRÜPEL Helga |
| GUE/NGL | SEPPÄNEN Esko |
| IND/DEM | LUNDGREN Nils |
| ITS | POPEANGĂ Petre |
| NI | KOZLÍK Sergej |

PPE-DE

ANDRIKIENĖ Laima Liucija

ASHWORTH Richard James

BÖGE Reimer

BUSUTTIL Simon

DOMBROVSKIS Valdis

ELLES James

FAJMON Hynek

FERBER Markus

GARRIGA POLLEDO Salvador

GRÄSSLE Ingeborg

IACOB-RIDZI Monica Maria

ITÄLÄ Ville

LAMASSOURE Alain

LEWANDOWSKI Janusz

MAURO Mario

MUSOTTO Francesco

SAMARAS Antonis

ŠKOTTOVÁ Nina

SURJÁN László

PSE

BÖSCH Herbert

CALABUIG RULL Joan

CASACA Paulo

CORLĂŢEAN Titus

DOUAY Brigitte

FAZAKAS Szabolcs

GILL Neena

GRECH Louis

GUY-QUINT Catherine

HAUG Jutta

HEDKVIST PETERSEN Ewa

MAŇKA Vladimír

PITTELLA Gianni

WALTER Ralf

XENOGIANNAKOPOULOU Marilisa

ALDE

DEPREZ Gérard

GRIESBECK Nathalie

JENSEN Anne E.

KOCH-MEHRIN Silvana

MULDER Jan

SAMUELSEN Anders

VIRRANKOSKI Kyösti

UEN

KUC Wiesław Stefan

KUŹMIUK Zbigniew Krzysztof

PIRILLI Umberto

Verts/ALE

ONESTA Gérard

TRÜPEL Helga

GUE/NGL

SEPPÄNEN Esko

IND/DEM

LUNDGREN Nils

ITS

POPEANGĂ Petre

NI

KOZLÍK Sergej

C05 - CONT

Budgetkontrollutskottet

(40 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | AUDY Jean-Pierre
  BONSIGNORE Vito
  DE BLASIO Antonio
  DUCHOŇ Petr
  ELLES James
  FERBER Markus
  FJELLNER Christofer
  GRÄSSLE Ingeborg
  KRATSA-TSAGAROPOULOU Rodi
  MUSOTTO Francesco
  PATRICIELLO Aldo
  POMÉS RUIZ José Javier
  STUBB Alexander
  ... |
| --- | --- |
| PSE | AYALA SENDER Inés
  BÖSCH Herbert
  CASACA Paulo
  FAZAKAS Szabolcs
  JØRGENSEN Dan
  LIBERADZKI Bogusław
  LYUBCHEVA Marusya Ivanova
  MASTENBROEK Edith
  MORGAN Eluned
  PAHOR Borut
  XENOGIANNAKOPOULOU Marilisa |
| ALDE | MULDER Jan
  PANNELLA Marco
  SILAGHI Ovidiu Ioan
  VIRRANKOSKI Kyösti
  ... |
| UEN | CAMRE Mogens N.J.
  WOJ CIECHOWSKI Janusz |
| Verts/ALE | van BUITENEN Paul
  STAES Bart |
| GUE/NGL | GUIDONI Umberto
  SØNDERGAARD Søren Bo |
| IND/DEM | LUNDGREN Nils
  TITFORD Jeffrey |
| ITS | MOTE Ashley |
| NI | MARTIN Hans-Peter |

PPE-DE

AUDY Jean-Pierre

BONSIGNORE Vito

DE BLASIO Antonio

DUCHOŇ Petr

ELLES James

FERBER Markus

FJELLNER Christofer

GRÄSSLE Ingeborg

KRATSA-TSAGAROPOULOU Rodi

MUSOTTO Francesco

PATRICIELLO Aldo

POMÉS RUIZ José Javier

STUBB Alexander

...

PSE

AYALA SENDER Inés

BÖSCH Herbert

CASACA Paulo

FAZAKAS Szabolcs

JØRGENSEN Dan

LIBERADZKI Bogusław

LYUBCHEVA Marusya Ivanova

MASTENBROEK Edith

MORGAN Eluned

PAHOR Borut

XENOGIANNAKOPOULOU Marilisa

ALDE

MULDER Jan

PANNELLA Marco

SILAGHI Ovidiu Ioan

VIRRANKOSKI Kyösti

...

UEN

CAMRE Mogens N.J.

WOJ CIECHOWSKI Janusz

Verts/ALE

van BUITENEN Paul

STAES Bart

GUE/NGL

GUIDONI Umberto

SØNDERGAARD Søren Bo

IND/DEM

LUNDGREN Nils

TITFORD Jeffrey

ITS

MOTE Ashley

NI

MARTIN Hans-Peter

C06 - ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

(51 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ALBERTINI Gabriele
  BECSEY Zsolt László
  BRUNETTA Renato
  CASA David
  EHLER Jan Christian
  EVANS Jonathan
  GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL José Manuel
  GAUZÈS Jean-Paul
  HÖKMARK Gunnar
  HOPPENSTEDT Karsten Friedrich
  KARAS Othmar
  KAUPPI Piia-Noora
  KONRAD Christoph
  LAUK Kurt Joachim
  LULLING Astrid
  MITCHELL Gay
  MONTORO ROMERO Cristobal
  PURVIS John
  RADWAN Alexander
  STREJČEK Ivo |
| --- | --- |
| PSE | BERÈS Pervenche
  BULLMANN Udo
  van den BURG Ieke
  FERREIRA Elisa
  GOEBBELS Robert
  GOTTARDI Donata
  HAMON Benoît
  MUSCAT Joseph
  RAPKAY Bernhard
  ROSATI Dariusz
  SÁNCHEZ PRESEDO Antolín
  dos SANTOS Manuel António
  SKINNER Peter |
| ALDE | BOWLES Sharon
  in 't VELD Sophia
  KLINZ Wolf
  LOSCO Andrea
  PISTELLI Lapo
  SCHMIDT Olle
  SHOULEVA Lydia
  STARKEVIČIŪTĖ Margarita |
| UEN | GRABOWSKI Dariusz Maciej
  KRASTS Guntars
  RYAN Eoin |
| Verts/ALE | RÜHLE Heide |
| GUE/NGL | WAGENKNECHT Sahra |
| IND/DEM | WHITTAKER John |
| ITS | GOLLNISCH Bruno
  MOTE Ashley
  STĂNESCU Cristian |
| NI | MARTIN Hans-Peter |

PPE-DE

ALBERTINI Gabriele

BECSEY Zsolt László

BRUNETTA Renato

CASA David

EHLER Jan Christian

EVANS Jonathan

GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL José Manuel

GAUZÈS Jean-Paul

HÖKMARK Gunnar

HOPPENSTEDT Karsten Friedrich

KARAS Othmar

KAUPPI Piia-Noora

KONRAD Christoph

LAUK Kurt Joachim

LULLING Astrid

MITCHELL Gay

MONTORO ROMERO Cristobal

PURVIS John

RADWAN Alexander

STREJČEK Ivo

PSE

BERÈS Pervenche

BULLMANN Udo

van den BURG Ieke

FERREIRA Elisa

GOEBBELS Robert

GOTTARDI Donata

HAMON Benoît

MUSCAT Joseph

RAPKAY Bernhard

ROSATI Dariusz

SÁNCHEZ PRESEDO Antolín

dos SANTOS Manuel António

SKINNER Peter

ALDE

BOWLES Sharon

in 't VELD Sophia

KLINZ Wolf

LOSCO Andrea

PISTELLI Lapo

SCHMIDT Olle

SHOULEVA Lydia

STARKEVIČIŪTĖ Margarita

UEN

GRABOWSKI Dariusz Maciej

KRASTS Guntars

RYAN Eoin

Verts/ALE

RÜHLE Heide

GUE/NGL

WAGENKNECHT Sahra

IND/DEM

WHITTAKER John

ITS

GOLLNISCH Bruno

MOTE Ashley

STĂNESCU Cristian

NI

MARTIN Hans-Peter

C07 - EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

(52 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | BACHELOT-NARQUIN Roselyne
  BRAGHETTO Iles
  BUSHILL-MATTHEWS Philip
  CABRNOCH Milan
  FATUZZO Carlo
  LANGENDRIES Raymond
  MANN Thomas
  MATO ADROVER Ana
  OOMEN-RUIJTEN Ria
  ŐRY Csaba
  PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU Marie
  PROTASIEWICZ Jacek
  SILVA PENEDA José Albino
  SPAUTZ Jean
  STAUNER Gabriele
  STEVENSON Struan |
| --- | --- |
| PSE | ANDERSSON Jan
  ATHANASIU Alexandru
  BOZKURT Emine
  CERCAS Alejandro
  CHRISTENSEN Ole
  COTTIGNY Jean Louis
  DE ROSSA Proinsias
  DÉSIR Harlem
  ETTL Harald
  FALBR Richard
  HASSE FERREIRA Joel
  HUGHES Stephen
  JÖNS Karin
  MATSOUKA Maria
  PANZERI Pier Antonio
  VAN LANCKER Anne |
| ALDE | CHRISTOVA Christina
  COCILOVO Luigi
  JUKNEVIČIENĖ Ona
  KUŁAKOWSKI Jan Jerzy
  LEHIDEUX Bernard
  LYNNE Elizabeth
  OVIIR Siiri |
| UEN | CAMRE Mogens N.J.
  MASIEL Jan Tadeusz |
| Verts/ALE | BENNAHMIAS Jean-Luc
  LAMBERT Jean
  SCHROEDTER Elisabeth |
| GUE/NGL | FIGUEIREDO Ilda
  McDONALD Mary Lou
  MAŠTÁLKA Jiří
  ZIMMER Gabriele |
| IND/DEM | CLARK Derek Roland
  SINNOTT Kathy |
| ITS | LANG Carl |
| NI | HELMER Roger |

PPE-DE

BACHELOT-NARQUIN Roselyne

BRAGHETTO Iles

BUSHILL-MATTHEWS Philip

CABRNOCH Milan

FATUZZO Carlo

LANGENDRIES Raymond

MANN Thomas

MATO ADROVER Ana

OOMEN-RUIJTEN Ria

ŐRY Csaba

PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU Marie

PROTASIEWICZ Jacek

SILVA PENEDA José Albino

SPAUTZ Jean

STAUNER Gabriele

STEVENSON Struan

PSE

ANDERSSON Jan

ATHANASIU Alexandru

BOZKURT Emine

CERCAS Alejandro

CHRISTENSEN Ole

COTTIGNY Jean Louis

DE ROSSA Proinsias

DÉSIR Harlem

ETTL Harald

FALBR Richard

HASSE FERREIRA Joel

HUGHES Stephen

JÖNS Karin

MATSOUKA Maria

PANZERI Pier Antonio

VAN LANCKER Anne

ALDE

CHRISTOVA Christina

COCILOVO Luigi

JUKNEVIČIENĖ Ona

KUŁAKOWSKI Jan Jerzy

LEHIDEUX Bernard

LYNNE Elizabeth

OVIIR Siiri

UEN

CAMRE Mogens N.J.

MASIEL Jan Tadeusz

Verts/ALE

BENNAHMIAS Jean-Luc

LAMBERT Jean

SCHROEDTER Elisabeth

GUE/NGL

FIGUEIREDO Ilda

McDONALD Mary Lou

MAŠTÁLKA Jiří

ZIMMER Gabriele

IND/DEM

CLARK Derek Roland

SINNOTT Kathy

ITS

LANG Carl

NI

HELMER Roger

C08 - ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

(68 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | AYUSO Pilar
  BOWIS John
  BREPOELS Frieda
  DOYLE Avril
  FLORENZ Karl-Heinz
  GROSSETÊTE Françoise
  GUTIÉRREZ-CORTINES Cristina
  JACKSON Caroline
  KLASS Christa
  KORHOLA Eija-Riitta
  KUŠĶIS Aldis
  McMILLAN-SCOTT Edward
  OLAJOS Péter
  OUZKÝ Miroslav
  SARTORI Amalia
  SCHNELLHARDT Horst
  SEEBER Richard
  SONIK Bogusław
  ŢÎRLE Radu
  TRAKATELLIS Antonios
  ULMER Thomas
  VERNOLA Marcello
  WEISGERBER Anja
  WIJKMAN Anders |
| --- | --- |
| PSE | CORBEY Dorette
  ESTRELA Edite
  FERREIRA Anne
  GROOTE Matthias
  HEGYI Gyula
  JØRGENSEN Dan
  LIENEMANN Marie-Noëlle
  McAVAN Linda
  MYLLER Riitta
  ROTH-BEHRENDT Dagmar
  SACCONI Guido
  SÂRBU Daciana Octavia
  SCHEELE Karin
  SORNOSA MARTÍNEZ María
  TZAMPAZI Evangelia
  WESTLUND Åsa
  WILLMOTT Glenis |
| ALDE | ANDREJEVS Georgs
  DAVIES Chris
  DRČAR MURKO Mojca
  KRAHMER Holger
  MAATEN Jules
  MATSAKIS Marios
  MORŢUN Alexandru-Ioan
  PARVANOVA Antonyia
  PRODI Vittorio
  RIES Frédérique |
| UEN | AYLWARD Liam
  FOGLIETTA Alessandro
  POLI BORTONE Adriana |
| Verts/ALE | AUKEN Margrete
  BREYER Hiltrud
  EVANS Jill
  HASSI Satu
  ISLER BÉGUIN Marie Anne
  SCHLYTER Carl |
| GUE/NGL | ADAMOU Adamos
  HOLM Jens
  MUSACCHIO Roberto
  PAPADIMOULIS Dimitrios |
| IND/DEM | BLOKLAND Johannes
  KRUPA Urszula
  SINNOTT Kathy |
| NI | BELOHORSKÁ Irena |

PPE-DE

AYUSO Pilar

BOWIS John

BREPOELS Frieda

DOYLE Avril

FLORENZ Karl-Heinz

GROSSETÊTE Françoise

GUTIÉRREZ-CORTINES Cristina

JACKSON Caroline

KLASS Christa

KORHOLA Eija-Riitta

KUŠĶIS Aldis

McMILLAN-SCOTT Edward

OLAJOS Péter

OUZKÝ Miroslav

SARTORI Amalia

SCHNELLHARDT Horst

SEEBER Richard

SONIK Bogusław

ŢÎRLE Radu

TRAKATELLIS Antonios

ULMER Thomas

VERNOLA Marcello

WEISGERBER Anja

WIJKMAN Anders

PSE

CORBEY Dorette

ESTRELA Edite

FERREIRA Anne

GROOTE Matthias

HEGYI Gyula

JØRGENSEN Dan

LIENEMANN Marie-Noëlle

McAVAN Linda

MYLLER Riitta

ROTH-BEHRENDT Dagmar

SACCONI Guido

SÂRBU Daciana Octavia

SCHEELE Karin

SORNOSA MARTÍNEZ María

TZAMPAZI Evangelia

WESTLUND Åsa

WILLMOTT Glenis

ALDE

ANDREJEVS Georgs

DAVIES Chris

DRČAR MURKO Mojca

KRAHMER Holger

MAATEN Jules

MATSAKIS Marios

MORŢUN Alexandru-Ioan

PARVANOVA Antonyia

PRODI Vittorio

RIES Frédérique

UEN

AYLWARD Liam

FOGLIETTA Alessandro

POLI BORTONE Adriana

Verts/ALE

AUKEN Margrete

BREYER Hiltrud

EVANS Jill

HASSI Satu

ISLER BÉGUIN Marie Anne

SCHLYTER Carl

GUE/NGL

ADAMOU Adamos

HOLM Jens

MUSACCHIO Roberto

PAPADIMOULIS Dimitrios

IND/DEM

BLOKLAND Johannes

KRUPA Urszula

SINNOTT Kathy

NI

BELOHORSKÁ Irena

C09 - ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

(54 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | BŘEZINA Jan
  BRUNETTA Renato
  BUZEK Jerzy
  del CASTILLO VERA Pilar
  CHICHESTER Giles
  FONTAINE Nicole
  GYÜRK András
  HENNICOT-SCHOEPGES Erna
  HUDACKÝ Ján
  JORDAN CIZELJ Romana
  LANGEN Werner
  LIESE Peter
  NIEBLER Angelika
  PATRICIELLO Aldo
  REUL Herbert
  RÜBIG Paul
  SUMBERG David
  VAKALIS Nikolaos
  VIDAL-QUADRAS Alejo
  VLASTO Dominique |
| --- | --- |
| PSE | ATTARD-MONTALTO John
  BUSQUIN Philippe
  GIEREK Adam
  GLANTE Norbert
  HONEYBALL Mary
  LOCATELLI Pia Elda
  MORGAN Eluned
  PAASILINNA Reino
  PAPARIZOV Atanas
  PEILLON Vincent
  PLEGUEZUELOS AGUILAR Francisca
  RIERA MADURELL Teresa
  ROTHE Mechtild
  TARAND Andres
  THOMSEN Britta
  TRAUTMANN Catherine |
| ALDE | BIRUTIS Šarūnas
  CHATZIMARKAKIS Jorgo
  CIORNEI Silvia
  EK Lena
  HALL Fiona
  LAPERROUZE Anne
  TOIA Patrizia |
| UEN | LA RUSSA Romano Maria
  MALDEIKIS Eugenijus |
| Verts/ALE | HAMMERSTEIN MINTZ David
  HARMS Rebecca
  TURMES Claude |
| GUE/NGL | GUIDONI Umberto
  RANSDORF Miloslav
  REMEK Vladimír |
| IND/DEM | LOUIS Patrick |
| ITS | SCHENARDI Lydia |
| NI | DE MICHELIS Gianni |

PPE-DE

BŘEZINA Jan

BRUNETTA Renato

BUZEK Jerzy

del CASTILLO VERA Pilar

CHICHESTER Giles

FONTAINE Nicole

GYÜRK András

HENNICOT-SCHOEPGES Erna

HUDACKÝ Ján

JORDAN CIZELJ Romana

LANGEN Werner

LIESE Peter

NIEBLER Angelika

PATRICIELLO Aldo

REUL Herbert

RÜBIG Paul

SUMBERG David

VAKALIS Nikolaos

VIDAL-QUADRAS Alejo

VLASTO Dominique

PSE

ATTARD-MONTALTO John

BUSQUIN Philippe

GIEREK Adam

GLANTE Norbert

HONEYBALL Mary

LOCATELLI Pia Elda

MORGAN Eluned

PAASILINNA Reino

PAPARIZOV Atanas

PEILLON Vincent

PLEGUEZUELOS AGUILAR Francisca

RIERA MADURELL Teresa

ROTHE Mechtild

TARAND Andres

THOMSEN Britta

TRAUTMANN Catherine

ALDE

BIRUTIS Šarūnas

CHATZIMARKAKIS Jorgo

CIORNEI Silvia

EK Lena

HALL Fiona

LAPERROUZE Anne

TOIA Patrizia

UEN

LA RUSSA Romano Maria

MALDEIKIS Eugenijus

Verts/ALE

HAMMERSTEIN MINTZ David

HARMS Rebecca

TURMES Claude

GUE/NGL

GUIDONI Umberto

RANSDORF Miloslav

REMEK Vladimír

IND/DEM

LOUIS Patrick

ITS

SCHENARDI Lydia

NI

DE MICHELIS Gianni

C10 - IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

(44 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | CEDERSCHIÖLD Charlotte
  DIMITROV Martin
  HANDZLIK Małgorzata
  HANNAN Daniel
  HARBOUR Malcolm
  LECHNER Kurt
  PLEŠTINSKÁ Zita
  PODESTÀ Guido
  ROITHOVÁ Zuzana
  RUDI UBEDA Luisa Fernanda
  SCHWAB Andreas
  STUBB Alexander
  THYSSEN Marianne
  TOUBON Jacques |
| --- | --- |
| PSE | BLIZNASHKI Georgi
  CREŢU Gabriela
  DE VITS Mia
  DÍEZ GONZÁLEZ Rosa
  GEBHARDT Evelyne
  HEDH Anna
  HERCZOG Edit
  LEHTINEN Lasse
  McCARTHY Arlene
  PATRIE Béatrice
  SCHALDEMOSE Christel
  VERGNAUD Bernadette
  WEILER Barbara
  ZINGARETTI Nicola |
| ALDE | ALI Nedzhmi
  FOURTOU Janelly
  LAMBSDORFF Graf Alexander
  MANDERS Toine
  NEWTON DUNN Bill
  RIIS-JØRGENSEN Karin
  SILAGHI Ovidiu Ioan |
| UEN | BIELAN Adam
  RUTOWICZ Leopold Józef |
| Verts/ALE | JONCKHEER Pierre
  RÜHLE Heide |
| GUE/NGL | RIZZO Marco
  SVENSSON Eva-Britt |
| IND/DEM | BLOOM Godfrey |
| ITS | BURUIANĂ-APRODU Daniela |
| NI | RIVERA Giovanni |

PPE-DE

CEDERSCHIÖLD Charlotte

DIMITROV Martin

HANDZLIK Małgorzata

HANNAN Daniel

HARBOUR Malcolm

LECHNER Kurt

PLEŠTINSKÁ Zita

PODESTÀ Guido

ROITHOVÁ Zuzana

RUDI UBEDA Luisa Fernanda

SCHWAB Andreas

STUBB Alexander

THYSSEN Marianne

TOUBON Jacques

PSE

BLIZNASHKI Georgi

CREŢU Gabriela

DE VITS Mia

DÍEZ GONZÁLEZ Rosa

GEBHARDT Evelyne

HEDH Anna

HERCZOG Edit

LEHTINEN Lasse

McCARTHY Arlene

PATRIE Béatrice

SCHALDEMOSE Christel

VERGNAUD Bernadette

WEILER Barbara

ZINGARETTI Nicola

ALDE

ALI Nedzhmi

FOURTOU Janelly

LAMBSDORFF Graf Alexander

MANDERS Toine

NEWTON DUNN Bill

RIIS-JØRGENSEN Karin

SILAGHI Ovidiu Ioan

UEN

BIELAN Adam

RUTOWICZ Leopold Józef

Verts/ALE

JONCKHEER Pierre

RÜHLE Heide

GUE/NGL

RIZZO Marco

SVENSSON Eva-Britt

IND/DEM

BLOOM Godfrey

ITS

BURUIANĂ-APRODU Daniela

NI

RIVERA Giovanni

C11 - TRAN

Utskottet för transport och turism

(51 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ALBERTINI Gabriele
  BARSI-PATAKY Etelka
  CALLANAN Martin
  DE VEYRAC Christine
  DUCHOŇ Petr
  de GRANDES PASCUAL Luis
  GROSCH Mathieu
  JAŁOWIECKI Stanisław
  JARZEMBOWSKI Georg
  KIRKHOPE Timothy
  KOCH Dieter-Lebrecht
  KRATSA-TSAGAROPOULOU Rodi
  QUEIRÓ Luís
  RACK Reinhard
  SOMMER Renate
  VENETO Armando
  WOHLIN Lars
  WORTMANN-KOOL Corien |
| --- | --- |
| PSE | AYALA SENDER Inés
  EL KHADRAOUI Saïd
  EVANS Robert
  FERNANDES Emanuel Jardim
  LEICHTFRIED Jörg
  LIBERADZKI Bogusław
  NAVARRO Robert
  PIECYK Willi
  SAVARY Gilles
  SIMPSON Brian
  STOCKMANN Ulrich
  ŢICĂU Silvia-Adriana
  VAUGRENARD Yannick
  VINCENZI Marta |
| ALDE | BOURLANGES Jean-Louis
  COSTA Paolo
  DEGUTIS Arūnas
  ORTUONDO LARREA Josu
  PISKORSKI Paweł Bartłomiej
  STERCKX Dirk |
| UEN | GOBBO Gian Paolo
  Ó NEACHTAIN Seán
  ZĪLE Roberts |
| Verts/ALE | CRAMER Michael
  KUSSTATSCHER Sepp
  LICHTENBERGER Eva |
| GUE/NGL | KOHLÍČEK Jaromír
  MEIJER Erik
  TOUSSAS Georgios |
| IND/DEM | NATTRASS Michael Henry |
| ITS | LE RACHINEL Fernand
  ROMAGNOLI Luca |
| NI | CHRUSZCZ Sylwester |

PPE-DE

ALBERTINI Gabriele

BARSI-PATAKY Etelka

CALLANAN Martin

DE VEYRAC Christine

DUCHOŇ Petr

de GRANDES PASCUAL Luis

GROSCH Mathieu

JAŁOWIECKI Stanisław

JARZEMBOWSKI Georg

KIRKHOPE Timothy

KOCH Dieter-Lebrecht

KRATSA-TSAGAROPOULOU Rodi

QUEIRÓ Luís

RACK Reinhard

SOMMER Renate

VENETO Armando

WOHLIN Lars

WORTMANN-KOOL Corien

PSE

AYALA SENDER Inés

EL KHADRAOUI Saïd

EVANS Robert

FERNANDES Emanuel Jardim

LEICHTFRIED Jörg

LIBERADZKI Bogusław

NAVARRO Robert

PIECYK Willi

SAVARY Gilles

SIMPSON Brian

STOCKMANN Ulrich

ŢICĂU Silvia-Adriana

VAUGRENARD Yannick

VINCENZI Marta

ALDE

BOURLANGES Jean-Louis

COSTA Paolo

DEGUTIS Arūnas

ORTUONDO LARREA Josu

PISKORSKI Paweł Bartłomiej

STERCKX Dirk

UEN

GOBBO Gian Paolo

Ó NEACHTAIN Seán

ZĪLE Roberts

Verts/ALE

CRAMER Michael

KUSSTATSCHER Sepp

LICHTENBERGER Eva

GUE/NGL

KOHLÍČEK Jaromír

MEIJER Erik

TOUSSAS Georgios

IND/DEM

NATTRASS Michael Henry

ITS

LE RACHINEL Fernand

ROMAGNOLI Luca

NI

CHRUSZCZ Sylwester

C12 - REGI

Utskottet för regional utveckling

(57 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | BEREND Rolf
  DE BLASIO Antonio
  DOVER Den
  GALEOTE Gerardo
  GUELLEC Ambroise
  HATZIDAKIS Konstantinos
  HIGGINS Jim
  ITURGAIZ ANGULO Carlos José
  KELAM Tunne
  MANTOVANI Mario
  MARQUES Sérgio
  MATSIS Yiannakis
  MIKOLÁŠIK Miroslav
  van NISTELROOIJ Lambert
  OLBRYCHT Jan
  PETRE Maria
  PIEPER Markus
  SOFIANSKI Stefan
  SUDRE Margie
  VLASÁK Oldřich |
| --- | --- |
| PSE | ARNAOUTAKIS Stavros
  BOURZAI Bernadette
  CHIESA Giulietto
  DÎNCU Vasile
  GARCÍA PÉREZ Iratxe
  GURMAI Zita
  HARANGOZÓ Gábor
  HUTCHINSON Alain
  KIRILOV Evgeni
  KOTEREC Miloš
  KREHL Constanze Angela
  MADEIRA Jamila
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ Miguel Angel
  POIGNANT Bernard
  STIHLER Catherine
  SZEJNA Andrzej Jan |
| ALDE | ANDRIA Alfonso
  ATTWOOLL Elspeth
  BĂRBULEŢIU Tiberiu
  BEAUPUY Jean Marie
  GENTVILAS Eugenijus
  HARKIN Marian
  HUSMENOVA Filiz
  STANISZEWSKA Grażyna |
| UEN | BOSSI Umberto
  JANOWSKI Mieczysław Edmund
  MUSUMECI Sebastiano (Nello)
  ROSZKOWSKI Wojciech |
| Verts/ALE | KALLENBACH Gisela
  SCHROEDTER Elisabeth |
| GUE/NGL | de BRÚN Bairbre
  GUERREIRO Pedro
  TRIANTAPHYLLIDES Kyriacos |
| IND/DEM | de VILLIERS Philippe
  ŽELEZNÝ Vladimír |
| ITS | STOYANOV Dimitar |
| NI | BOBOŠÍKOVÁ Jana |

PPE-DE

BEREND Rolf

DE BLASIO Antonio

DOVER Den

GALEOTE Gerardo

GUELLEC Ambroise

HATZIDAKIS Konstantinos

HIGGINS Jim

ITURGAIZ ANGULO Carlos José

KELAM Tunne

MANTOVANI Mario

MARQUES Sérgio

MATSIS Yiannakis

MIKOLÁŠIK Miroslav

van NISTELROOIJ Lambert

OLBRYCHT Jan

PETRE Maria

PIEPER Markus

SOFIANSKI Stefan

SUDRE Margie

VLASÁK Oldřich

PSE

ARNAOUTAKIS Stavros

BOURZAI Bernadette

CHIESA Giulietto

DÎNCU Vasile

GARCÍA PÉREZ Iratxe

GURMAI Zita

HARANGOZÓ Gábor

HUTCHINSON Alain

KIRILOV Evgeni

KOTEREC Miloš

KREHL Constanze Angela

MADEIRA Jamila

MARTÍNEZ MARTÍNEZ Miguel Angel

POIGNANT Bernard

STIHLER Catherine

SZEJNA Andrzej Jan

ALDE

ANDRIA Alfonso

ATTWOOLL Elspeth

BĂRBULEŢIU Tiberiu

BEAUPUY Jean Marie

GENTVILAS Eugenijus

HARKIN Marian

HUSMENOVA Filiz

STANISZEWSKA Grażyna

UEN

BOSSI Umberto

JANOWSKI Mieczysław Edmund

MUSUMECI Sebastiano (Nello)

ROSZKOWSKI Wojciech

Verts/ALE

KALLENBACH Gisela

SCHROEDTER Elisabeth

GUE/NGL

de BRÚN Bairbre

GUERREIRO Pedro

TRIANTAPHYLLIDES Kyriacos

IND/DEM

de VILLIERS Philippe

ŽELEZNÝ Vladimír

ITS

STOYANOV Dimitar

NI

BOBOŠÍKOVÁ Jana

C13 - AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

(47 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | CASTIGLIONE Giuseppe
  DAUL Joseph
  DESS Albert
  EBNER Michl
  FRAGA ESTÉVEZ Carmen
  FREITAS Duarte
  GKLAVAKIS Ioannis
  GOEPEL Lutz
  HERRANZ GARCÍA Esther
  JEGGLE Elisabeth
  KELEMEN Atilla Béla Ladislau
  McGUINNESS Mairead
  MATHIEU Véronique
  PARISH Neil
  SCHIERHUBER Agnes
  SIEKIERSKI Czesław Adam |
| --- | --- |
| PSE | BATZELI Katerina
  BERMAN Thijs
  CAPOULAS SANTOS Luis Manuel
  FRUTEAU Jean-Claude
  GOLIK Bogdan
  KINDERMANN Heinz
  LAVARRA Vincenzo
  LE FOLL Stéphane
  MIGUÉLEZ RAMOS Rosa
  PODGOREAN Radu
  SALINAS GARCÍA María Isabel
  TABAJDI Csaba Sándor
  TARABELLA Marc |
| ALDE | BUSK Niels
  COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea
  KAZAK Tchetin
  SCHUTH Willem
  VERALDI Donato Tommaso |
| UEN | BERLATO Sergio
  DIDŽIOKAS Gintaras
  WOJ CIECHOWSKI Janusz
  ZAPAŁOWSKI Andrzej Tomasz |
| Verts/ALE | GRAEFE zu BARINGDORF Friedrich-Wilhelm
  SMITH Alyn |
| GUE/NGL | AITA Vincenzo
  MANOLAKOU Diamanto |
| IND/DEM | TITFORD Jeffrey
  TOMCZAK Witold |
| ITS | MARTINEZ Jean-Claude
  STOYANOV Dimitar |
| NI | BACO Peter |

PPE-DE

CASTIGLIONE Giuseppe

DAUL Joseph

DESS Albert

EBNER Michl

FRAGA ESTÉVEZ Carmen

FREITAS Duarte

GKLAVAKIS Ioannis

GOEPEL Lutz

HERRANZ GARCÍA Esther

JEGGLE Elisabeth

KELEMEN Atilla Béla Ladislau

McGUINNESS Mairead

MATHIEU Véronique

PARISH Neil

SCHIERHUBER Agnes

SIEKIERSKI Czesław Adam

PSE

BATZELI Katerina

BERMAN Thijs

CAPOULAS SANTOS Luis Manuel

FRUTEAU Jean-Claude

GOLIK Bogdan

KINDERMANN Heinz

LAVARRA Vincenzo

LE FOLL Stéphane

MIGUÉLEZ RAMOS Rosa

PODGOREAN Radu

SALINAS GARCÍA María Isabel

TABAJDI Csaba Sándor

TARABELLA Marc

ALDE

BUSK Niels

COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea

KAZAK Tchetin

SCHUTH Willem

VERALDI Donato Tommaso

UEN

BERLATO Sergio

DIDŽIOKAS Gintaras

WOJ CIECHOWSKI Janusz

ZAPAŁOWSKI Andrzej Tomasz

Verts/ALE

GRAEFE zu BARINGDORF Friedrich-Wilhelm

SMITH Alyn

GUE/NGL

AITA Vincenzo

MANOLAKOU Diamanto

IND/DEM

TITFORD Jeffrey

TOMCZAK Witold

ITS

MARTINEZ Jean-Claude

STOYANOV Dimitar

NI

BACO Peter

C14 - PECH

Fiskeriutskottet

(40 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | BRAGHETTO Iles
  CASA David
  CHMIELEWSKI Zdzisław Kazimierz
  DOYLE Avril
  FRAGA ESTÉVEZ Carmen
  FREITAS Duarte
  GKLAVAKIS Ioannis
  GOMOLKA Alfred
  JARZEMBOWSKI Georg
  MAAT Albert Jan
  NICHOLSON James
  STEVENSON Struan
  SUDRE Margie
  VARELA SUANZES-CARPEGNA Daniel |
| --- | --- |
| PSE | ARNAOUTAKIS Stavros
  CAPOULAS SANTOS Luis Manuel
  CASACA Paulo
  FERNANDES Emanuel Jardim
  KINDERMANN Heinz
  MIGUÉLEZ RAMOS Rosa
  MIKKO Marianne
  PIECYK Willi
  POIGNANT Bernard
  STIHLER Catherine
  ... |
| ALDE | ANDRIA Alfonso
  ATTWOOLL Elspeth
  BUSK Niels
  MORILLON Philippe
  ... |
| UEN | MUSUMECI Sebastiano (Nello)
  Ó NEACHTAIN Seán |
| Verts/ALE | AUBERT Marie-Hélène
  HUDGHTON Ian |
| GUE/NGL | GUERREIRO Pedro
  MEYER PLEITE Willy |
| IND/DEM | GOUDIN Hélène
  de VILLIERS Philippe |
| ITS | ROMAGNOLI Luca |
| NI | ALLISTER Jim |

PPE-DE

BRAGHETTO Iles

CASA David

CHMIELEWSKI Zdzisław Kazimierz

DOYLE Avril

FRAGA ESTÉVEZ Carmen

FREITAS Duarte

GKLAVAKIS Ioannis

GOMOLKA Alfred

JARZEMBOWSKI Georg

MAAT Albert Jan

NICHOLSON James

STEVENSON Struan

SUDRE Margie

VARELA SUANZES-CARPEGNA Daniel

PSE

ARNAOUTAKIS Stavros

CAPOULAS SANTOS Luis Manuel

CASACA Paulo

FERNANDES Emanuel Jardim

KINDERMANN Heinz

MIGUÉLEZ RAMOS Rosa

MIKKO Marianne

PIECYK Willi

POIGNANT Bernard

STIHLER Catherine

...

ALDE

ANDRIA Alfonso

ATTWOOLL Elspeth

BUSK Niels

MORILLON Philippe

...

UEN

MUSUMECI Sebastiano (Nello)

Ó NEACHTAIN Seán

Verts/ALE

AUBERT Marie-Hélène

HUDGHTON Ian

GUE/NGL

GUERREIRO Pedro

MEYER PLEITE Willy

IND/DEM

GOUDIN Hélène

de VILLIERS Philippe

ITS

ROMAGNOLI Luca

NI

ALLISTER Jim

C15 - CULT

Utskottet för kultur och utbildning

(38 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | BELET Ivo
  DESCAMPS Marie-Hélène
  GAĽA Milan
  GANŢ Ovidiu Victor
  GRAÇA MOURA Vasco
  HEATON-HARRIS Christopher
  HERRERO-TEJEDOR Luis
  HIERONYMI Ruth
  KÓNYA-HAMAR Sándor
  MAVROMMATIS Manolis
  NOVAK Ljudmila
  PACK Doris
  SCHMITT Pál
  ZATLOUKAL Tomáš |
| --- | --- |
| PSE | BADIA i CUTCHET Maria
  BERLINGUER Giovanni
  BONO Guy
  GRÖNER Lissy
  LAIGNEL André
  MIKKO Marianne
  PRETS Christa
  SIFUNAKIS Nikolaos
  WEBER Henri |
| ALDE | DE SARNEZ Marielle
  DIČKUTĖ Jolanta
  GIBAULT Claire
  RESETARITS Karin
  ŞERBU Gheorghe Vergil
  TAKKULA Hannu |
| UEN | PODKAŃSKI Zdzisław Zbigniew
  TATARELLA Salvatore |
| Verts/ALE | JOAN i MARÍ Bernat
  TRÜPEL Helga |
| GUE/NGL | FLASAROVÁ Věra
  VERGES Paul |
| IND/DEM | WISE Thomas |
| ITS | MOISUC Viorica-Pompilia-Georgeta |
| NI | KILROY-SILK Robert |

PPE-DE

BELET Ivo

DESCAMPS Marie-Hélène

GAĽA Milan

GANŢ Ovidiu Victor

GRAÇA MOURA Vasco

HEATON-HARRIS Christopher

HERRERO-TEJEDOR Luis

HIERONYMI Ruth

KÓNYA-HAMAR Sándor

MAVROMMATIS Manolis

NOVAK Ljudmila

PACK Doris

SCHMITT Pál

ZATLOUKAL Tomáš

PSE

BADIA i CUTCHET Maria

BERLINGUER Giovanni

BONO Guy

GRÖNER Lissy

LAIGNEL André

MIKKO Marianne

PRETS Christa

SIFUNAKIS Nikolaos

WEBER Henri

ALDE

DE SARNEZ Marielle

DIČKUTĖ Jolanta

GIBAULT Claire

RESETARITS Karin

ŞERBU Gheorghe Vergil

TAKKULA Hannu

UEN

PODKAŃSKI Zdzisław Zbigniew

TATARELLA Salvatore

Verts/ALE

JOAN i MARÍ Bernat

TRÜPEL Helga

GUE/NGL

FLASAROVÁ Věra

VERGES Paul

IND/DEM

WISE Thomas

ITS

MOISUC Viorica-Pompilia-Georgeta

NI

KILROY-SILK Robert

C16 - JURI

Utskottet för rättsliga frågor

(28 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | CASINI Carlo
  DOORN Bert
  GARGANI Giuseppe
  KAUPPI Piia-Noora
  LEHNE Klaus-Heiner
  LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE Antonio
  MAYER Hans-Peter
  NASSAUER Hartmut
  WIELAND Rainer
  ZVĚŘINA Jaroslav
  ZWIEFKA Tadeusz
  ... |
| --- | --- |
| PSE | BULFON Wolfgang
  DUMITRESCU Cristian
  GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna
  LÉVAI Katalin
  MASIP HIDALGO Antonio
  MEDINA ORTEGA Manuel
  SAKALAS Aloyzas
  TITLEY Gary |
| ALDE | PANNELLA Marco
  WALLIS Diana |
| UEN | CZARNECKI Marek Aleksander
  LIBICKI Marcin
  SPERONI Francesco Enrico |
| Verts/ALE | FRASSONI Monica
  LIPIETZ Alain |
| GUE/NGL | STROŽ Daniel |

PPE-DE

CASINI Carlo

DOORN Bert

GARGANI Giuseppe

KAUPPI Piia-Noora

LEHNE Klaus-Heiner

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE Antonio

MAYER Hans-Peter

NASSAUER Hartmut

WIELAND Rainer

ZVĚŘINA Jaroslav

ZWIEFKA Tadeusz

...

PSE

BULFON Wolfgang

DUMITRESCU Cristian

GERINGER de OEDENBERG Lidia Joanna

LÉVAI Katalin

MASIP HIDALGO Antonio

MEDINA ORTEGA Manuel

SAKALAS Aloyzas

TITLEY Gary

ALDE

PANNELLA Marco

WALLIS Diana

UEN

CZARNECKI Marek Aleksander

LIBICKI Marcin

SPERONI Francesco Enrico

Verts/ALE

FRASSONI Monica

LIPIETZ Alain

GUE/NGL

STROŽ Daniel

C17 - LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

(60 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ANTONIOZZI Alfredo
  BAUER Edit
  BRADBOURN Philip
  BREJC Mihael
  COELHO Carlos
  DEMETRIOU Panayiotis
  DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA Agustín
  DIMITROV Konstantin
  GÁL Kinga
  GAUBERT Patrick
  GEWALT Roland
  JÁRÓKA Lívia
  KLAMT Ewa
  KUDRYCKA Barbara
  LOMBARDO Raffaele
  MAYOR OREJA Jaime
  SZABÓ Károly Ferenc
  VARVITSIOTIS Ioannis
  WEBER Manfred
  ZAPPALA' Stefano |
| --- | --- |
| PSE | CASHMAN Michael
  CHERVENYAKOV Mladen Petrov
  CORREIA Fausto
  DÜHRKOP DÜHRKOP Bárbara
  FAVA Giovanni Claudio
  GRUBER Lilli
  HAZAN Adeline
  KÓSÁNÉ KOVÁCS Magda
  KREISSL-DÖRFLER Wolfgang
  LAMBRINIDIS Stavros
  MASTENBROEK Edith
  MIHALACHE Dan
  MORAES Claude
  MORENO SÁNCHEZ Javier
  ROURE Martine
  SEGELSTRÖM Inger |
| ALDE | ALVARO Alexander
  CARLSHAMRE Maria
  CAVADA Jean-Marie
  DUQUESNE Antoine
  HENNIS-PLASSCHAERT Jeanine
  LAX Henrik
  LUDFORD Baroness Sarah
  MOHÁCSI Viktória
  SBARBATI Luciana
  VĂLEAN Adina-Ioana |
| UEN | ANGELILLI Roberta
  BORGHEZIO Mario
  PĘK Bogdan
  ROGALSKI Bogusław |
| Verts/ALE | BUITENWEG Kathalijne Maria
  de GROEN-KOUWENHOVEN Elly
  ŽDANOKA Tatjana |
| GUE/NGL | CATANIA Giusto
  LIOTARD Kartika Tamara
  PAFILIS Athanasios
  SØNDERGAARD Søren Bo |
| IND/DEM | KNAPMAN Roger |
| ITS | LE PEN Marine
  MUSSOLINI Alessandra |

PPE-DE

ANTONIOZZI Alfredo

BAUER Edit

BRADBOURN Philip

BREJC Mihael

COELHO Carlos

DEMETRIOU Panayiotis

DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA Agustín

DIMITROV Konstantin

GÁL Kinga

GAUBERT Patrick

GEWALT Roland

JÁRÓKA Lívia

KLAMT Ewa

KUDRYCKA Barbara

LOMBARDO Raffaele

MAYOR OREJA Jaime

SZABÓ Károly Ferenc

VARVITSIOTIS Ioannis

WEBER Manfred

ZAPPALA' Stefano

PSE

CASHMAN Michael

CHERVENYAKOV Mladen Petrov

CORREIA Fausto

DÜHRKOP DÜHRKOP Bárbara

FAVA Giovanni Claudio

GRUBER Lilli

HAZAN Adeline

KÓSÁNÉ KOVÁCS Magda

KREISSL-DÖRFLER Wolfgang

LAMBRINIDIS Stavros

MASTENBROEK Edith

MIHALACHE Dan

MORAES Claude

MORENO SÁNCHEZ Javier

ROURE Martine

SEGELSTRÖM Inger

ALDE

ALVARO Alexander

CARLSHAMRE Maria

CAVADA Jean-Marie

DUQUESNE Antoine

HENNIS-PLASSCHAERT Jeanine

LAX Henrik

LUDFORD Baroness Sarah

MOHÁCSI Viktória

SBARBATI Luciana

VĂLEAN Adina-Ioana

UEN

ANGELILLI Roberta

BORGHEZIO Mario

PĘK Bogdan

ROGALSKI Bogusław

Verts/ALE

BUITENWEG Kathalijne Maria

de GROEN-KOUWENHOVEN Elly

ŽDANOKA Tatjana

GUE/NGL

CATANIA Giusto

LIOTARD Kartika Tamara

PAFILIS Athanasios

SØNDERGAARD Søren Bo

IND/DEM

KNAPMAN Roger

ITS

LE PEN Marine

MUSSOLINI Alessandra

C18 - AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

(29 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | DEHAENE Jean-Luc
  DIMITROV Philip Dimitrov
  ESTEVES Maria da Assunção
  FRIEDRICH Ingo
  KIRKHOPE Timothy
  MÉNDEZ DE VIGO Íñigo
  PĪKS Rihards
  SZÁJER József
  VENTRE Riccardo |
| --- | --- |
| PSE | BARÓN CRESPO Enrique
  CORBETT Richard
  GRABOWSKA Genowefa
  LEINEN Jo
  PAHOR Borut
  REYNAUD Marie-Line
  SEVERIN Adrian
  SOUSA PINTO Sérgio |
| ALDE | DUFF Andrew
  GEREMEK Bronisław
  JÄÄTTEENMÄKI Anneli |
| UEN | CROWLEY Brian |
| Verts/ALE | COHN-BENDIT Daniel
  VOGGENHUBER Johannes |
| GUE/NGL | KAUFMANN Sylvia-Yvonne |
| IND/DEM | BELDER Bastiaan
  BONDE Jens-Peter |
| ITS | MÖLZER Andreas |
| NI | ALLISTER Jim
  WOJ CIECHOWSKI Bernard Piotr |

PPE-DE

DEHAENE Jean-Luc

DIMITROV Philip Dimitrov

ESTEVES Maria da Assunção

FRIEDRICH Ingo

KIRKHOPE Timothy

MÉNDEZ DE VIGO Íñigo

PĪKS Rihards

SZÁJER József

VENTRE Riccardo

PSE

BARÓN CRESPO Enrique

CORBETT Richard

GRABOWSKA Genowefa

LEINEN Jo

PAHOR Borut

REYNAUD Marie-Line

SEVERIN Adrian

SOUSA PINTO Sérgio

ALDE

DUFF Andrew

GEREMEK Bronisław

JÄÄTTEENMÄKI Anneli

UEN

CROWLEY Brian

Verts/ALE

COHN-BENDIT Daniel

VOGGENHUBER Johannes

GUE/NGL

KAUFMANN Sylvia-Yvonne

IND/DEM

BELDER Bastiaan

BONDE Jens-Peter

ITS

MÖLZER Andreas

NI

ALLISTER Jim

WOJ CIECHOWSKI Bernard Piotr

C19 - FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

(40 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | BAUER Edit
  FONTAINE Nicole
  HERRANZ GARCÍA Esther
  JÁRÓKA Lívia
  KAUPPI Piia-Noora
  KRATSA-TSAGAROPOULOU Rodi
  LULLING Astrid
  NIEBLER Angelika
  PACK Doris
  PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU Marie
  PLEŠTINSKÁ Zita
  SARTORI Amalia
  WORTMANN-KOOL Corien
  ZÁBORSKÁ Anna |
| --- | --- |
| PSE | BATZELI Katerina
  BOZKURT Emine
  ESTRELA Edite
  GRÖNER Lissy
  GURMAI Zita
  LOCATELLI Pia Elda
  PRETS Christa
  REYNAUD Marie-Line
  RIERA MADURELL Teresa
  THOMSEN Britta
  VAN LANCKER Anne |
| ALDE | CARLSHAMRE Maria
  GIBAULT Claire
  JÄÄTTEENMÄKI Anneli
  OVIIR Siiri
  ... |
| UEN | ANGELILLI Roberta
  SZYMAŃSKI Konrad |
| Verts/ALE | BREYER Hiltrud
  ROMEVA i RUEDA Raül |
| GUE/NGL | FIGUEIREDO Ilda
  FLASAROVÁ Věra
  SVENSSON Eva-Britt |
| IND/DEM | KRUPA Urszula |
| ITS | SCHENARDI Lydia |
| NI | RIVERA Giovanni |

PPE-DE

BAUER Edit

FONTAINE Nicole

HERRANZ GARCÍA Esther

JÁRÓKA Lívia

KAUPPI Piia-Noora

KRATSA-TSAGAROPOULOU Rodi

LULLING Astrid

NIEBLER Angelika

PACK Doris

PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU Marie

PLEŠTINSKÁ Zita

SARTORI Amalia

WORTMANN-KOOL Corien

ZÁBORSKÁ Anna

PSE

BATZELI Katerina

BOZKURT Emine

ESTRELA Edite

GRÖNER Lissy

GURMAI Zita

LOCATELLI Pia Elda

PRETS Christa

REYNAUD Marie-Line

RIERA MADURELL Teresa

THOMSEN Britta

VAN LANCKER Anne

ALDE

CARLSHAMRE Maria

GIBAULT Claire

JÄÄTTEENMÄKI Anneli

OVIIR Siiri

...

UEN

ANGELILLI Roberta

SZYMAŃSKI Konrad

Verts/ALE

BREYER Hiltrud

ROMEVA i RUEDA Raül

GUE/NGL

FIGUEIREDO Ilda

FLASAROVÁ Věra

SVENSSON Eva-Britt

IND/DEM

KRUPA Urszula

ITS

SCHENARDI Lydia

NI

RIVERA Giovanni

C20 - PETI

Utskottet för framställningar

(40 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ATKINS Sir Robert
  BUSUTTIL Simon
  CASPARY Daniel
  ITURGAIZ ANGULO Carlos José
  McGUINNESS Mairead
  MAVROMMATIS Manolis
  PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU Marie
  SCHWAB Andreas
  SEEBER Richard
  WIELAND Rainer
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |
| PSE | AYALA SENDER Inés
  CASHMAN Michael
  DE ROSSA Proinsias
  DOBOLYI Alexandra
  FORD Glyn
  LEHTINEN Lasse
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ Miguel Angel
  MATSOUKA Maria
  PODGOREAN Radu
  ...
  ... |
| ALDE | COSTA Paolo
  FOURTOU Janelly
  HARKIN Marian
  SBARBATI Luciana
  WALLIS Diana |
| UEN | BORGHEZIO Mario
  LIBICKI Marcin
  RYAN Eoin |
| Verts/ALE | AUKEN Margrete
  HAMMERSTEIN MINTZ David |
| GUE/NGL | MEYER PLEITE Willy
  ... |
| IND/DEM | SINNOTT Kathy |
| ITS | VANHECKE Frank |
| NI | BATTILOCCHIO Alessandro |

PPE-DE

ATKINS Sir Robert

BUSUTTIL Simon

CASPARY Daniel

ITURGAIZ ANGULO Carlos José

McGUINNESS Mairead

MAVROMMATIS Manolis

PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU Marie

SCHWAB Andreas

SEEBER Richard

WIELAND Rainer

...

...

...

...

PSE

AYALA SENDER Inés

CASHMAN Michael

DE ROSSA Proinsias

DOBOLYI Alexandra

FORD Glyn

LEHTINEN Lasse

MARTÍNEZ MARTÍNEZ Miguel Angel

MATSOUKA Maria

PODGOREAN Radu

...

...

ALDE

COSTA Paolo

FOURTOU Janelly

HARKIN Marian

SBARBATI Luciana

WALLIS Diana

UEN

BORGHEZIO Mario

LIBICKI Marcin

RYAN Eoin

Verts/ALE

AUKEN Margrete

HAMMERSTEIN MINTZ David

GUE/NGL

MEYER PLEITE Willy

...

IND/DEM

SINNOTT Kathy

ITS

VANHECKE Frank

NI

BATTILOCCHIO Alessandro

SC01A - DROI

Underutskottet för mänskliga rättigheter

(36 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ANDRIKIENĖ Laima Liucija
  DIMITRAKOPOULOS Giorgos
  DUKA-ZÓLYOMI Árpád
  ESTEVES Maria da Assunção
  GAHLER Michael
  GÁL Kinga
  GAUBERT Patrick
  KORHOLA Eija-Riitta
  PETERLE Alojz
  RIBEIRO E CASTRO José
  SCHÖPFLIN György
  TANNOCK Charles |
| --- | --- |
| PSE | DE KEYSER Véronique
  HOWITT Richard
  NAPOLETANO Pasqualina
  OBIOLS i GERMÀ Raimon
  PINIOR Józef
  SAKS Katrin
  TABAJDI Csaba Sándor
  VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO Elena
  ... |
| ALDE | CAPPATO Marco
  KARIM Sajjad
  LUDFORD Baroness Sarah
  NICHOLSON OF WINTERBOURNE Baroness
  RIES Frédérique |
| UEN | SPERONI Francesco Enrico
  VAIDERE Inese |
| Verts/ALE | FLAUTRE Hélène
  HORÁČEK Milan
  ROMEVA i RUEDA Raül |
| GUE/NGL | AGNOLETTO Vittorio
  MORGANTINI Luisa
  VERGES Paul |
| IND/DEM | TOMCZAK Witold |
| NI | BELOHORSKÁ Irena |

PPE-DE

ANDRIKIENĖ Laima Liucija

DIMITRAKOPOULOS Giorgos

DUKA-ZÓLYOMI Árpád

ESTEVES Maria da Assunção

GAHLER Michael

GÁL Kinga

GAUBERT Patrick

KORHOLA Eija-Riitta

PETERLE Alojz

RIBEIRO E CASTRO José

SCHÖPFLIN György

TANNOCK Charles

PSE

DE KEYSER Véronique

HOWITT Richard

NAPOLETANO Pasqualina

OBIOLS i GERMÀ Raimon

PINIOR Józef

SAKS Katrin

TABAJDI Csaba Sándor

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO Elena

...

ALDE

CAPPATO Marco

KARIM Sajjad

LUDFORD Baroness Sarah

NICHOLSON OF WINTERBOURNE Baroness

RIES Frédérique

UEN

SPERONI Francesco Enrico

VAIDERE Inese

Verts/ALE

FLAUTRE Hélène

HORÁČEK Milan

ROMEVA i RUEDA Raül

GUE/NGL

AGNOLETTO Vittorio

MORGANTINI Luisa

VERGES Paul

IND/DEM

TOMCZAK Witold

NI

BELOHORSKÁ Irena

SC01B - SEDE

Underutskottet för säkerhet och försvar

(36 ledamöter)

Ordinarie ledamöter

| PPE-DE | ANASTASE Roberta Alma
  BREJC Mihael
  DIMITRAKOPOULOS Giorgos
  IBRISAGIC Anna
  KELAM Tunne
  LANDSBERGIS Vytautas
  PIRKER Hubert
  QUEIRÓ Luís
  SEEBERG Gitte
  TAJANI Antonio
  VAN ORDEN Geoffrey
  VERNOLA Marcello
  von WOGAU Karl |
| --- | --- |
| PSE | BEGLITIS Panagiotis
  FORD Glyn
  GOMES Ana Maria
  KIRILOV Evgeni
  KUHNE Helmut
  OCCHETTO Achille
  PALECKIS Justas Vincas
  ROCARD Michel
  WIERSMA Jan Marinus
  YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA Luis |
| ALDE | HELLVIG Eduard Raul
  LAMBSDORFF Graf Alexander
  MORILLON Philippe
  NEYTS-UYTTEBROECK Annemie
  ONYSZKIEWICZ Janusz |
| UEN | KRISTOVSKIS Ģirts Valdis |
| Verts/ALE | BEER Angelika
  LAGENDIJK Joost |
| GUE/NGL | PAFILIS Athanasios
  PFLÜGER Tobias |
| IND/DEM | BATTEN Gerard |
| ITS | CLAEYS Philip |
| NI | DE MICHELIS Gianni
  ... |

PPE-DE

ANASTASE Roberta Alma

BREJC Mihael

DIMITRAKOPOULOS Giorgos

IBRISAGIC Anna

KELAM Tunne

LANDSBERGIS Vytautas

PIRKER Hubert

QUEIRÓ Luís

SEEBERG Gitte

TAJANI Antonio

VAN ORDEN Geoffrey

VERNOLA Marcello

von WOGAU Karl

PSE

BEGLITIS Panagiotis

FORD Glyn

GOMES Ana Maria

KIRILOV Evgeni

KUHNE Helmut

OCCHETTO Achille

PALECKIS Justas Vincas

ROCARD Michel

WIERSMA Jan Marinus

YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA Luis

ALDE

HELLVIG Eduard Raul

LAMBSDORFF Graf Alexander

MORILLON Philippe

NEYTS-UYTTEBROECK Annemie

ONYSZKIEWICZ Janusz

UEN

KRISTOVSKIS Ģirts Valdis

Verts/ALE

BEER Angelika

LAGENDIJK Joost

GUE/NGL

PAFILIS Athanasios

PFLÜGER Tobias

IND/DEM

BATTEN Gerard

ITS

CLAEYS Philip

NI

DE MICHELIS Gianni

...

---

Torsdag 1 februari 2007

| 25.10.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 250/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 250/42

---

PROTOKOLL

(2007/C 250 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Diana WALLIS

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings-och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1883/78 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings-och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (KOM(2007)0012 - C6-0057/2007 - 2007/0005(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (KOM(2006)0817 - C6-0055/2007 - 2006/0310(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFCO |

—

Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (KOM(2006)0817 - C6-0055/2007 - 2006/0310(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFCO

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3943/90, (EG) nr 66/98 och (EG) nr 1721/1999 (KOM(2006)0867 - C6-0054/2007 - 2007/0001(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3943/90, (EG) nr 66/98 och (EG) nr 1721/1999 (KOM(2006)0867 - C6-0054/2007 - 2007/0001(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: ENVI

| — | Förslag till rådets direktiv om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behoven att stärka skyddet av denna (KOM(2006)0787 - C6-0053/2007 - 2006/ 0276(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN |

—

Förslag till rådets direktiv om kartläggning och klassificering av europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behoven att stärka skyddet av denna (KOM(2006)0787 - C6-0053/2007 - 2006/ 0276(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: ENVI, ITRE, ECON, IMCO, TRAN

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationens regering om samarbete om fisket och om bevarande av marina levande tillgångar i Östersjön (KOM(2006)0868 - C6-0052/2007 - 2006/0309(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationens regering om samarbete om fisket och om bevarande av marina levande tillgångar i Östersjön (KOM(2006)0868 - C6-0052/2007 - 2006/0309(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: ENVI

| — | Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2004/585/EG om inrättande av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2006)0732 - C6-0051/2007 - 2006/0240(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2004/585/EG om inrättande av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2006)0732 - C6-0051/2007 - 2006/0240(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om energistatistik (KOM(2006)0850 - C6-0035/2007 - 2007/0002(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, ECON, IMCO |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om energistatistik (KOM(2006)0850 - C6-0035/2007 - 2007/0002(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: ENVI, ECON, IMCO

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (KOM(2006)0818 - C6-0011/2007 - 2006/0304(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE, ECON, IMCO, TRAN |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (KOM(2006)0818 - C6-0011/2007 - 2006/0304(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE, ECON, IMCO, TRAN

| — | Förslag till ändringsbudget nr 1 för budgetåret 2007 - Avsnitt III - Kommissionen (05739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till ändringsbudget nr 1 för budgetåret 2007 - Avsnitt III - Kommissionen (05739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Republiken Österrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper (15437/2006 - C6-0058/2007 - 2007/0803(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Republiken Österrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper (15437/2006 - C6-0058/2007 - 2007/0803(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| 2) | från parlamentets utskott:







  — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007: Trepartsöverenskommelsen av den 28 november 2006 - Strukturfonderna, Europeiska fiskefonden, Europeiska investeringsfonden och Gemensamma forskningscentret - Avsnitt III - Kommissionen (05739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD)) - utskottet BUDG
  Föredragande: James Elles (A6-0010/2007). |
| --- | --- | --- |

2)

från parlamentets utskott:

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007: Trepartsöverenskommelsen av den 28 november 2006 - Strukturfonderna, Europeiska fiskefonden, Europeiska investeringsfonden och Gemensamma forskningscentret - Avsnitt III - Kommissionen (05739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD)) - utskottet BUDG

Föredragande: James Elles (A6-0010/2007).

| 3) | från förlikningskommittén:







  — | Gemensamt utkast som har godkänts av den förlikningskommitté om Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (03685/2006 - C6-0445/2006 - 2004/0175(COD)) |
| --- | --- | --- |

3)

från förlikningskommittén:

—

Gemensamt utkast som har godkänts av den förlikningskommitté om Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (03685/2006 - C6-0445/2006 - 2004/0175(COD))

3.   Stadgar för det privata Europaaktiebolaget (debatt)

Betänkande innehållande rekommendationer till kommissionen om stadgarna för det privata Europaaktiebolaget (2006/2013(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0434/2006).

Klaus-Heiner Lehne redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Talare: Andreas Schwab för PPE-DE-gruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Sharon Bowles för ALDE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki för UEN-gruppen, Godfrey Bloom för IND/DEM-gruppen, Ashley Mote för ITS-gruppen, Małgorzata Handzlik, Andrzej Jan Szejna, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Achille Occhetto och Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.13 i protokollet av den 1.2.2007.

4.   Avtal om offentlig upphandling (GPA) (debatt)

Muntlig fråga (O-0128/2006) från Daniel Varela Suanzes-Carpegna, för utskottet INTA, till kommissionen: Omförhandling av avtalet om offentlig upphandling (GPA) (B6-0450/2006).

Daniel Varela Suanzes-Carpegna utvecklade den muntliga frågan.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Jean-Pierre Audy för PPE-DE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, Ryszard Czarnecki för UENgruppen, Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, och Graham Booth för IND/DEM-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

Vice talman

Talare: Georgios Papastamkos, David Martin, Syed Kamall, Margrietus van den Berg, Andreas Schwab, Stefano Zappalà och Charlie McCreevy

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 10.25 i avvaktan på det högtidliga mötet.)

ORDFÖRANDESKAP: Hans-Gert PÖTTERING

Talman

5.   Högtidligt möte - Bulgarien

Kl. 11.05-11.40 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Bulgariens president Georgi Parvanov.

6.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Talare: Bruno Gollnisch protesterade mot förfarandet för valet av ledamöter till utskottspresidierna och hävdade att det brutits mot avtalet mellan de politiska grupperna på bekostnad av hans grupp (talmannen noterade dessa påpekanden).

7.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

7.1   Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i fråga om utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av avskiljningsanordningar som skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget och som levereras som icke originalutrustning för fordon (11523/2006 - C6-0346/2006 - 2006/0035(AVC)) - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Enrique Barón Crespo (A6-0473/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0011)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

7.2   Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens inställning till utkastet till föreskrifter från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt (11522/2006 - C6-0347/2006 - 2006/0041(AVC)) - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Enrique Barón Crespo (A6-0472/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0012)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

7.3   Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006)0422 - C6-0438/2006 - 2006/0141 (CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Giles Chichester (A6-0470/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0013)

7.4   Integrering av hållbarhetsperspektivet i politien för utvecklingssamarbete (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om att integrera hållbarheten i utvecklingssamarbetet (2006/2246(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Danutė Budreikaitė (A6-0474/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0014)

7.5   Förslag till ändringsbudget nr 1/2007 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007: avtal från trepartsmöte av den 28 november 2006 - Strukturfonder, Europeiska fiskerifonden, Europeiska investeringsfonden och det gemensamma forskningscentret, avsnitt III, kommissionen (2006/2303(BUD)) - Budgetutskottet

Föredragande: James Elles (A-0010/2007).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2007)0015)

7.6   Mänskliga rättigheter för daliter i Indien (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0021/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Ansågs antaget (artikel 90.4 i arbetsordningen) (P6_TA(2007)0016)

Talare: Hartmut Nassauer för PPE-DE-gruppen hänvisade till artikel 168.2 i arbetsordningen och begärde återförvisning till utskottet. Följande ledamöter yttrade sig om denna begäran: Hannes Swoboda, Charles Tannock, Daniel Cohn-Bendit, Nirj Deva och Neena Gill, ordförande för delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC), samt Luisa Morgantini.

Talmannen svarade att artikel 90.4 i arbetsordningen, som han läste upp, måste respekteras och att han därmed inte kunde tillmötesgå denna begäran.

7.7   Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske * (omröstning)

Betänkande Förslag till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Stavros Arnaoutakis (A6-0477/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2007)0017)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2007)0017)

7.8   Moratorium för dödsstraff (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0032/2007, B6-0033/2007, B6-0034/2007, B6-0035/2007, B6-0036/2007 och B6-0037/2007

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0032/2007

(ersätter B6-0032/2007, B6-0033/2007, B6-0034/2007, B6-0035/2007 och B6-0036/2007):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Joseph Daul, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antonio Tajani, Simon Coveney och Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen |
| --- | --- |

—

Joseph Daul, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antonio Tajani, Simon Coveney och Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen

| — | Martin Schulz, Pasqualina Napoletano och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Pasqualina Napoletano och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen

| — | Marco Pannella och Marco Cappato för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

—

Marco Pannella och Marco Cappato för ALDE-gruppen

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Milan Horáček, Angelika Beer, Marie Anne Isler Béguin, Daniel Cohn-Bendit och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Milan Horáček, Angelika Beer, Marie Anne Isler Béguin, Daniel Cohn-Bendit och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto, André Brie, Luisa Morgantini, Willy Meyer Pleite, Miguel Portas och Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto, André Brie, Luisa Morgantini, Willy Meyer Pleite, Miguel Portas och Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen

| — | Eoin Ryan och Roberta Angelilli (i den italienska versionen av det gemensamma resolutionsförslaget hade namnen på dessa två undertecknare inte kommit med.) |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan och Roberta Angelilli (i den italienska versionen av det gemensamma resolutionsförslaget hade namnen på dessa två undertecknare inte kommit med.)

Antogs (P6_TA(2007)0018)

Inlägg om omröstningen:

| — | Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

| — | Marios Matsakis lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl H; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl H; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

(Resolutionsförslag B6-0037/2007 bortföll.)

7.9   Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (omröstning)

Betänkande om främjande av goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (2006/2231(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Frédérique Ries (A6-0450/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0019)

Inlägg om omröstningen:

| — | Philip Bushill-Matthews meddelade att ändringförslag 1 hade ingivits även av Antonios Trakatellis. |
| --- | --- |

—

Philip Bushill-Matthews meddelade att ändringförslag 1 hade ingivits även av Antonios Trakatellis.

7.10   Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (omröstning)

Betänkande innehållande rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Diana Wallis (A6-0405/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0020)

7.11   Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (omröstning)

Betänkande om diskrimineringen av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning (2006/2135(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Věra Flasarová (A6-0416/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0021)

Inlägg om omröstningen:

| — | Zbigniew Zaleski lade fram ett muntligt ändringsförslag till G; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Zbigniew Zaleski lade fram ett muntligt ändringsförslag till G; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

| — | Věra Flasarová (föredragande) kommenterade innehållet i detta muntliga ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Věra Flasarová (föredragande) kommenterade innehållet i detta muntliga ändringsförslag.

7.12   EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (omröstning)

Betänkande om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (2006/2204(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Nirj Deva (A6-0325/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0022)

7.13   Stadgar för det privata Europaaktiebolaget (omröstning)

Betänkande innehållande rekommendationer till kommissionen om stadgarna för det privata Europaaktiebolaget (2006/2013(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0434/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2007)0023).

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Stavros Arnaoutakis - A6-0477/2006:

| — | Josu Ortuondo Larrea |
| --- | --- |

—

Josu Ortuondo Larrea

Moratorium för dödsstraff (RC-B6-0032/2007):

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

Mänskliga rättigheter för daliter i Indien (B6-0021/2007):

| — | Charles Tannock |
| --- | --- |

—

Charles Tannock

Betänkande Věra Flasarová - A6-0416/2006:

| — | Nina Škottová |
| --- | --- |

—

Nina Škottová

Betänkande Frédérique Ries - A6-0450/2006:

| — | Christofer Fjellner |
| --- | --- |

—

Christofer Fjellner

9.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

*

- *

Michel Rocard meddelade att hans omröstningsapparat inte fungerade vid omröstningen om betänkandet av Danutė Budreikaitė (A6-0474/2006).

Martin Schulz meddelade att hans omröstningsapparat inte fungerade vid omröstningen om resolutionsförslaget om moratorium för dödsstraff (RC-B6-0032/2007).

Konstantin Dimitrov hade låtit meddela att han på grund av tekniska skäl inte hade kunnat delta i de två första omröstningarna med namnupprop.

10.   Uppdrag som anförtrotts en ledamot

Den spanske utrikesministern hade underrättat parlamentet om beslutet att utnämna Josep Borrell Fontelles till särskilt sändebud för OSSE:s ordförande.

Denna fråga hade enligt artikel 4.5 i arbetsordningen hänvisats till utskottet JURI vid dess sammanträde den 29-30 januari 2007. Utskottet kom fram till att detta uppdrag var förenligt med andan och bokstaven i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet. Josep Borrell Fontelles situation var därmed förenlig med mandatet som ledamot av Europaparlamentet, och han kunde fortsätta utöva sitt mandat.

11.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC): Wolfgang Bulfon |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC): Wolfgang Bulfon

| — | delegationen för förbindelserna med Förenta staterna: Karin Jöns |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Förenta staterna: Karin Jöns

| — | delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EUUzbekistan samt för förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet: Katrin Saks i stället för Karin Jöns |
| --- | --- |

—

delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EUUzbekistan samt för förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet: Katrin Saks i stället för Karin Jöns

12.   Beslut om vissa dokument

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 114 i arbetsordningen)

utskottet AFET

| — | Förhandlingsmandat om ett nytt förbättrat avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (2007/2015(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE, INTA)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 31.1.2007) |
| --- | --- |

—

Förhandlingsmandat om ett nytt förbättrat avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (2007/2015(INI))

(rådgivande utskott: ITRE, INTA)

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 31.1.2007)

Hänvisningar till utskott

utskottet REGI

| — | Fullbordandet av den inre marknaden för gemenskapens posttjänster (COM(2006)0594 - C6-0354/2006 - 2006/0196(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL, ITRE, ECON, IMCO, REGI |

—

Fullbordandet av den inre marknaden för gemenskapens posttjänster (COM(2006)0594 - C6-0354/2006 - 2006/0196(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

rådgivande utskott: EMPL, ITRE, ECON, IMCO, REGI

13.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

14.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 12.2.2007-15.2.2007.

15.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 12.30.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Hans-Gert Pöttering

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Ali, Allister, Alvaro, Anastase, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Athanasiu, Atkins, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Birutis, Bliznashki, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Buruiană-Aprodu, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Chatzimarkakis, Chervenyakov, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Christova, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Coşea, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Díez González, Dillen, Konstantin Dimitrov, Martin Dimitrov, Philip Dimitrov Dimitrov, Dîncu, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Dumitrescu, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Hellvig, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Husmenova, Hutchinson, Iacob-Ridzi, Ibrisagic, Ilchev, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kazak, Kelemen, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Lyubcheva, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marinescu, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mihăescu, Mihalache, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moisuc, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Morţun, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Paparizov, Papastamkos, Parvanova, Patriciello, Patrie, Peillon, Petre, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podgorean, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Popeangă, Portas, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Şerbu, Severin, Shouleva, Siekierski, Sifunakis, Silaghi, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Søndergaard, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Stoyanov, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szabó, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Ţicău, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Vălean, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vigenin, de Villiers, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget ***

Betänkande: Enrique Barón Crespo (A6-0473/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt ***

Betänkande: Enrique Barón Crespo (A6-0472/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea *

Betänkande: Giles Chichester (A6-0470/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete

Betänkande: Danutė Budreikaitė (A6-0474/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 575, 15, 28 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

575, 15, 28

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

5.   Förslag till ändringsbudget nr 1/2007

Betänkande: James Elles (A6-0010/2007) (kvalificerad majoritet erfordras)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Mänskliga rättigheter för daliter i Indien

Resolutionsförslag: B6-0021/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0021/2007




  (utskottet DEVE) |
| Ansågs antaget utan omröstning (artikel 90.4) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0021/2007

(utskottet DEVE)

Ansågs antaget utan omröstning (artikel 90.4)

+

7.   Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske *

Betänkande: Stavros Arnaoutakis (A6-0477/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-5 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-5

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

8.   Moratorium för dödsstraff

Resolutionsförslag: B6-0032/2007, B6-0033/2007, B6-0034/2007, B6-0035/2007, B6-0036/2007, B6-0037/2007

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0032/2007




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| skäl H | punkt | originaltexten | särsk. | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 591, 45, 31 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0032/2007 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0033/2007 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0034/2007 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0035/2007 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0036/2007 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0037/2007 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0032/2007

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 2

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

skäl H

punkt

originaltexten

särsk.

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

591, 45, 31

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0032/2007

GUE/NGL

↓

B6-0033/2007

PSE

↓

B6-0034/2007

ALDE

↓

B6-0035/2007

PPE-DE

↓

B6-0036/2007

Verts/ALE

↓

B6-0037/2007

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

ALDE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

UEN: skäl H

Övrigt

Hélène Flautre, för Verts/ALE-gruppen, lade fram följande muntliga äf till punkt 2:

2. Europaparlamentet begär att det genast och villkorslöst införs ett världsomfattande moratorium

för avrättningar, i syfte att avskaffa dödsstraffet i hela världen, genom en resolution från FN:s pågående generalförsamling. Tillämpningen av resolutionen bör kunna kontrolleras av FN:s generalsekreterare. Marios Matsakis lade fram följande muntliga äf till skäl H:

H. Avrättningen av Saddam Hussein och mediernas exploatering av hängningen kan inte annat än fördömas, och det sätt på vilket den genomfördes är beklagansvärt

9.   Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar

Betänkande: Frédérique Ries (A6-0450/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 617, 25, 28 |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | ONU | + | 604, 22, 47 |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 383, 261, 29 |
| punkt 12 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 14 | 1 | PPE-DE | EO | + | 342, 295, 22 |
| punkt 15 | 2 | PPE-DE | | + | |
| punkt 16 | 13 | Verts/ALE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| efter punkt 16 | 3 | PPE-DE | ONU | + | 415, 218, 33 |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | ONU | + | 629, 22, 9 |
| efter punkt 19 | 14 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| punkt 21 | 5 | ALDE, PPE-DE, UEN | | + | |
| 15 | Verts/ALE | | ↓ | |
| efter punkt 21 | 16 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 22 | 6 | PSE | | — | |
| punkt 28 | 17 | Verts/ALE | | — | |
| 7 | PSE | | — | |
| punkt 29 | 8 | PSE | | — | |
| punkt 30 | 21 | PSE | | — | |
| efter punkt 30 | 22 | PSE | | — | |
| 18 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 31 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 32 | 19 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 38 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 47 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 375, 275, 9 |
| punkt 51 | 20 | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl C | 11 | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl E | 12 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 620, 24, 14 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

617, 25, 28

punkt 4

punkt

originaltexten

ONU

+

604, 22, 47

punkt 7

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

383, 261, 29

punkt 12

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 14

1

PPE-DE

EO

+

342, 295, 22

punkt 15

2

PPE-DE

+

punkt 16

13

Verts/ALE

+

punkt

originaltexten

↓

efter punkt 16

3

PPE-DE

ONU

+

415, 218, 33

punkt 18

punkt

originaltexten

ONU

+

629, 22, 9

efter punkt 19

14

Verts/ALE

delad

1

—

2

—

punkt 21

5

ALDE, PPE-DE, UEN

+

15

Verts/ALE

↓

efter punkt 21

16

Verts/ALE

—

punkt 22

6

PSE

—

punkt 28

17

Verts/ALE

—

7

PSE

—

punkt 29

8

PSE

—

punkt 30

21

PSE

—

efter punkt 30

22

PSE

—

18

Verts/ALE

—

punkt 31

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 32

19

Verts/ALE

—

punkt 38

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 47

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

375, 275, 9

punkt 51

20

Verts/ALE

—

efter skäl C

11

Verts/ALE

—

efter skäl E

12

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

620, 24, 14

Ändringsförslagen 4, 9 och 10 hade dragits tillbaka.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 3

IND/DEM: punkterna 4, 18 och slutomröstning

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

punkt 1

Första delen:”Europaparlamentet gläder sig ... kostrelaterade sjukdomar”

Andra delen:”Parlamentet kräver ... och medlemsstaterna”

PSE

äf 14

Första delen:”Europaparlamentet yrkar ... och”

Andra delen:”uppmanar med kraft ... och salt.”

PPE-DE

punkt 7

Första delen: Hela texten utom orden ”eller förslag till lagstiftning”

Andra delen: dessa ord

punkt 47

Första delen: Hela texten utom orden ”att ta fram mekanismer för”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 31

PPE-DE: punkterna 12 och 38

10.   Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister

Betänkande:Diana Wallis (A6-0405/2006) (kvalificerad majoritet erfordras)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rekommendation 2 | 4 | ALDE | EO | — | 364, 258, 15 |
| efter skäl A | 1 | ALDE | | — | |
| skäl D | 2 | ALDE | | — | |
| efter skäl D | 3 | ALDE | EO | — | 361, 271, 20 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

rekommendation 2

4

ALDE

EO

—

364, 258, 15

efter skäl A

1

ALDE

—

skäl D

2

ALDE

—

efter skäl D

3

ALDE

EO

—

361, 271, 20

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

11.   Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning

Betänkande: Věra Flasarová (A6-0416/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 21 | 2 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 21 | 3 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 310, 286, 29 |
| efter strecksats 8 | 1 | PPE-DE | | + | |
| skäl G | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 15

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 21

2

PPE-DE

+

efter punkt 21

3

PPE-DE

delad

1

+

2/EO

+

310, 286, 29

efter strecksats 8

1

PPE-DE

+

skäl G

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 15

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 3

Första delen: Hela texten utom orden ”framför allt romska barn”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Zbigniew Zaleski lade fram följande muntliga äf till skäl G:

G. Media upprätthåller konsekvent könsstereotyper och förstärker på så vis traditionella kvinnobilder, i stället för att lyfta fram de beundransvärda kvinnor som kan tjäna som förebilder, t.ex. Marie Sklodowska-Curie.

12.   EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap

Betänkande: Nirj Deva (A6-0325/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 6 | 2 | utskottet | | + | |
| efter punkt 10 | 3 | utskottet | | + | |
| 4 | utskottet | | + | |
| efter punkt 18 | 1 | Verts/ALE | ONU | + | 583, 54, 8 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 6

2

utskottet

+

efter punkt 10

3

utskottet

+

4

utskottet

+

efter punkt 18

1

Verts/ALE

ONU

+

583, 54, 8

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 1

13.   Stadgar för det privata Europaaktiebolaget

Betänkande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0434/2006) (kvalificerad majoritet erfordras)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skäl H | 1 | GUE/NGL | | — | |
| 2 | Verts/ALE | | — | |
| 3 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

skäl H

1

GUE/NGL

—

2

Verts/ALE

—

3

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Budreikaitė A6-0474/2006

resolution

Ja-röster: 575

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez- Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iacob-Ridzi, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes- Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bliznashki, Bösch, Bono, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Severin, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Ryan, Speroni, Szymański, Zapałowski

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 15

IND/DEM: Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Titford, Wise, Železný

ITS: Mihăescu, Mote

NI: Giertych, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fajmon

UEN: Rutowicz

Nedlagda röster: 28

ALDE: Geremek

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Krupa

ITS: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Helmer, Kozlík

UEN: Czarnecki Ryszard, Libicki, Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Lars Wohlin

2.   RC- B6-0032/2007- Initiativ till ett allmänt moratorium för dödsstraff

resolution

Ja-röster: 591

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Coşea, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten,Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Sinnott

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Martinez, Mihăescu, Mölzer, Mote, Popeangă, Romagnoli, Vanhecke

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iacob-Ridzi, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelemen, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen- Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szabó, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes- Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Masiel, Muscardini,Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Speroni, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 45

IND/DEM: Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Titford, Wise, Železný

ITS: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Schenardi

NI: Allister, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk

PPE-DE: Bushill-Matthews, Callanan, Dover, Duchoň, Fajmon, Heaton-Harris, Hybášková, Kirkhope, Ouzký, Škottová, Strejček, Sumberg, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Piotrowski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nedlagda röster: 31

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Krupa, Tomczak

ITS: Stănescu, Stoyanov

NI: Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Bradbourn, Cabrnoch, Chichester, Descamps, Kamall, Lulling, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Parish, Tannock, Ventre, Zatloukal, Zieleniec

UEN: Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Grabowski, Janowski, Pęk, Rogalski

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Martin Schulz, Pedro Guerreiro, Francis Wurtz, Pierre Schapira, Pierre Jonckheer, Claude Turmes, Patrick Gaubert, Riccardo Ventre, Claire Gibault

3.   Betänkande Ries A6-0450/2006

punkt 1/2

Ja-röster: 617

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Coşea, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kazak, Klinz, Koch- Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea,Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Iacob-Ridzi, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bliznashki, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez- Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Kuc, La Russa, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Speroni, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 25

ALDE: Schmidt Olle

GUE/NGL: Søndergaard

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Titford, Tomczak, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Konrad, Strejček

Nedlagda röster: 28

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Holm, Svensson

IND/DEM: Coûteaux

ITS: Martinez, Mote

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Koch, Wijkman, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Roszkowski, Szymański, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

4.   Betänkande Ries A6-0450/2006

punkt 4

Ja-röster: 604

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Coşea, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Krupa, Sinnott, Tomczak

ITS: Buruiană-Aprodu, Popeangă, Stănescu

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iacob-Ridzi, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Kónya-Hamar, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Krasts, Kristovskis, Kuc, La Russa, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Speroni, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 22

ALDE: Schmidt Olle

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Titford, Wise

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Kauppi, Klaß, Konrad, Korhola, Strejček, Wohlin

Nedlagda röster: 47

ALDE: Neyts-Uyttebroeck, Samuelsen

GUE/NGL: Holm, Søndergaard, Svensson

IND/DEM: Železný

ITS: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mihăescu, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov, Vanhecke

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Wijkman, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Schaldemose, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Ries A6-0450/2006

ändring 3

Ja-röster: 415

ALDE: Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, Jäätteenmäki, Kacin, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Pistelli, Savi, Sbarbati, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Vălean, Van Hecke, Veraldi

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iacob-Ridzi, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Bliznashki, Bulfon, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Correia, De Keyser, De Vits, Estrela, Fava, Geringer de Oedenberg, Gierek, Haug, Hedh, Kirilov, Kósáné Kovács, Lehtinen, Locatelli, Lyubcheva, Madeira, Moscovici, Occhetto, Panzeri, Paşcu, Riera Madurell, Savary, Schaldemose, Szejna, Tabajdi, Westlund

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Kuc, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Speroni, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 218

ALDE: Ali, Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schmidt Olle, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Goudin, Krupa, Tomczak

ITS: Mote

NI: Giertych

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Pomés Ruiz, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, De Rossa, Désir, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paparizov, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Nedlagda röster: 33

ALDE: Davies, Lynne, Neyts-Uyttebroeck, Starkevičiūtė

IND/DEM: Bloom, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Titford, Wise, Železný

ITS: Stănescu

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Konrad, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Rutowicz, Szymański, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Inger Segelström

Nej-röster:
  Edite Estrela, Stavros Arnaoutakis, Teresa Riera Madurell

Nedlagda röster:
  Sharon Bowles, Sajjad Karim

6.   Betänkande Ries A6-0450/2006

punkt 18

Ja-röster: 629

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Coşea, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Parvanova, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Sinnott

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iacob-Ridzi, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, De Rossa, Désir, De Vits, Dîncu, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 22

ALDE: Ortuondo Larrea, Schmidt Olle, Vălean

IND/DEM: Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Titford, Tomczak, Wise

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Konrad, Wohlin

PSE: Dumitrescu

Nedlagda röster: 9

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

IND/DEM: Železný

ITS: Mihăescu, Mote

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Koch, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Ries A6-0450/2006

resolution

Ja-röster: 620

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Coşea, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Krupa, Sinnott

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mihăescu, Mölzer, Popeangă, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iacob-Ridzi, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kirilov, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paparizov, Paşcu, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Speroni, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 24

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Goudin, Titford, Wise, Železný

NI: Giertych, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Konrad, Ouzký, Reul, Sommer, Sonik, Strejček, Wohlin, Zvěřina

Nedlagda röster: 14

ALDE: Ek, Neyts-Uyttebroeck, Schmidt Olle

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

ITS: Mote

NI: Helmer

PPE-DE: Hieronymi, Koch, Zieleniec

PSE: Mann Erika

UEN: Libicki, Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Margrietus van den Berg

Nedlagda röster:
  Jean-Claude Martinez

8.   Betänkande Deva A6-0325/2006

ändring 1

Ja-röster: 583

ALDE: Ali, Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Ciornei, Cioroianu, Cocilovo, Cornillet, Coşea, Costa, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hellvig, Hennis-Plasschaert, Husmenova, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kazak, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Morţun, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Parvanova, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Şerbu, Shouleva, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Vălean, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Søndergaard, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Anastase, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrov Konstantin, Dimitrov Philip Dimitrov, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Ganţ, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iacob-Ridzi, Ibrisagic, Itälä, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelemen, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kónya-Hamar, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marinescu, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Petre, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szabó, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Athanasiu, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bliznashki, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bulfon, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chervenyakov, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Creţu Corina, Creţu Gabriela, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dîncu, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Dumitrescu, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Lyubcheva, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mihalache, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Paşcu, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Podgorean, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Severin, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Ţicău, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vigenin, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 54

IND/DEM: Booth, Clark, Krupa, Tomczak, Wise

ITS: Buruiană-Aprodu, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mihăescu, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Stănescu, Stoyanov, Vanhecke

NI: Baco, Bobošíková, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Duchoň

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Grabowski, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Piotrowski, Pirilli, Poli Bortone, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Speroni, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Železný

ITS: Popeangă

NI: Helmer, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Paul Marie Coûteaux

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2007)0011

Skydd för passagerarna mot rörelser i bagaget ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i fråga om utkastet till föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om typgodkännande av avskiljningsanordningar som skall skydda passagerarna mot rörelser i bagaget och som levereras som icke-originalutrustning för fordon (11523/2006 -C6-0346/2006 -2006/0035(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (11523/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (11523/2006) (1),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 4.2, andra strecksatsen, i rådets beslut 97/836/EG (C6-0346/2006) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 4.2, andra strecksatsen, i rådets beslut 97/836/EG (C6-0346/2006) (2),

| — | med beaktande av artiklarna 75.1 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75.1 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A6-0473/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A6-0473/2006).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 om Europeiska gemenskapens anslutning av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

P6_TA(2007)0012

Godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens inställning till utkastet till föreskrifter från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt (11522/2006 -C6-0347/2006 -2006/0041(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (11522/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (11522/2006) (1),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 4.2 andra strecksatsen i rådets beslut 97/836/EG (2) (C6-0347/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 4.2 andra strecksatsen i rådets beslut 97/836/EG (2) (C6-0347/2006),

| — | med beaktande av artikel 75.1 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75.1 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A6-0472/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A6-0472/2006).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 om Europeiska gemenskapens anslutning av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

P6_TA(2007)0013

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Sydkorea *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006)0422 - C6-0438/2006 - 2006/0141(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0422) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0422) (1),

| — | med beaktande av förslaget till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea,

| — | med beaktande av artikel 170 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 170 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0438/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0438/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0470/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0470/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen i Republiken Korea parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och regeringen i Republiken Korea parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2007)0014

Integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete

Europaparlamentets resolution om integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete (2006/2246(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180 och 181 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180 och 181 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av EU:s förnyade strategi för hållbar utveckling - förnyad strategi, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 15-16 juni 2006, och med beaktande av EU:s tidigare strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet i Göteborg 2001, och den externa dimensionen av strategin som tillfogades av Europeiska rådet i Barcelona 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förnyade strategi för hållbar utveckling - förnyad strategi, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 15-16 juni 2006, och med beaktande av EU:s tidigare strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet i Göteborg 2001, och den externa dimensionen av strategin som tillfogades av Europeiska rådet i Barcelona 2002,

| — | med beaktande av genomförandeplanen från Johannesburg som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandeplanen från Johannesburg som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002,

| — | med beaktande av Agenda 21 som antogs vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 21 som antogs vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet från Cotonou som undertecknades den 23 juni 2000 av å ena sidan medlemmar av gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och å andra sidan av Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (1), särskilt artiklarna 19, 23 och 32, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet från Cotonou som undertecknades den 23 juni 2000 av å ena sidan medlemmar av gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och å andra sidan av Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (1), särskilt artiklarna 19, 23 och 32,

| — | med beaktande av millenniedeklarationen som antogs av FN:s generalförsamling 2000, millennieutvecklingsmålen i densamma och FN:s rapport från 2005 om investering i utveckling. |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen som antogs av FN:s generalförsamling 2000, millennieutvecklingsmålen i densamma och FN:s rapport från 2005 om investering i utveckling.

| — | med beaktande av Parisdeklarationen om biståndets effektivitet som antogs i Paris av högnivåforumet den 2 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisdeklarationen om biståndets effektivitet som antogs i Paris av högnivåforumet den 2 mars 2005,

| — | med beaktande av Monterreyöverenskommelsen från 2002 som antogs av FN:s konferens om utvecklingsfinansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen från 2002 som antogs av FN:s konferens om utvecklingsfinansiering,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s bistånd - Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006) 0087) och rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser från den 11 april 2006, som grundades på detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s bistånd - Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006) 0087) och rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser från den 11 april 2006, som grundades på detta meddelande,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (Europeiskt samförstånd om utveckling) (2), som undertecknades den 20 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (Europeiskt samförstånd om utveckling) (2), som undertecknades den 20 december 2005,

| — | med beaktande av EU:s strategi ”EU och Afrika - Mot ett strategiskt partnerskap”, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 15-16 december 2005, och kommissionens meddelande ”Ett partnerskap för tillväxt, stabilitet och utveckling mellan EU och Västindien” (KOM(2006)0086), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi ”EU och Afrika - Mot ett strategiskt partnerskap”, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 15-16 december 2005, och kommissionens meddelande ”Ett partnerskap för tillväxt, stabilitet och utveckling mellan EU och Västindien” (KOM(2006)0086),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om översyn av strategin för en hållbar utveckling - Handlingsram”(KOM(2005)0658), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om översyn av strategin för en hållbar utveckling - Handlingsram”(KOM(2005)0658),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling - Inledande inventering och riktlinjer för framtiden” (KOM(2005)0037) och dess bilaga (SEK(2005) 0225), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling - Inledande inventering och riktlinjer för framtiden” (KOM(2005)0037) och dess bilaga (SEK(2005) 0225),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Konsekvens i utvecklingspolitiken - Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Konsekvens i utvecklingspolitiken - Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete” (KOM(2002)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete” (KOM(2002)0132),

| — | med beaktande av Europeiska unionens vatteninitiativ som inleddes vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens vatteninitiativ som inleddes vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002,

| — | med beaktande av EU:s energiinitiativ som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling och kommissionens meddelande ”Den framtida utvecklingen av EU:s energiinitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för energiinvesteringar i AVS-staterna” (KOM(2004)0711), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s energiinitiativ som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling och kommissionens meddelande ”Den framtida utvecklingen av EU:s energiinitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för energiinvesteringar i AVS-staterna” (KOM(2004)0711),

| — | med beaktande av de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och de sex regionerna i AVS-länderna som träder i kraft 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och de sex regionerna i AVS-länderna som träder i kraft 2008,

| — | med beaktande av arbetsprogrammet från Doha som antogs av WTO:s allmänna råd den 2 augusti 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsprogrammet från Doha som antogs av WTO:s allmänna råd den 2 augusti 2004,

| — | med beaktande av rapporten om den 14:e sessionen i FN:s kommission för hållbar utveckling, som ägde rum den 22 april 2005 och den 1-12 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om den 14:e sessionen i FN:s kommission för hållbar utveckling, som ägde rum den 22 april 2005 och den 1-12 maj 2006,

| — | med beaktande av meddelandet från Joaquín Almunia till kommissionsledamöterna, ”Indikatorer för hållbar utveckling för övervakning av genomförandet av EU:s strategi för hållbar utveckling” (SEK (2005)0161), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från Joaquín Almunia till kommissionsledamöterna, ”Indikatorer för hållbar utveckling för övervakning av genomförandet av EU:s strategi för hållbar utveckling” (SEK (2005)0161),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s strategi för Afrika - En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling» (KOM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s strategi för Afrika - En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling» (KOM(2005)0489),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag -” (KOM(2005)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag -” (KOM(2005)0132),

| — | med beaktande av UNCTAD:s publikation ”Ekonomisk utveckling i Afrika - Omprövning av de utländska direktinvesteringarnas roll”, 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNCTAD:s publikation ”Ekonomisk utveckling i Afrika - Omprövning av de utländska direktinvesteringarnas roll”, 2005,

| — | med beaktande av den ekonomiska rapporten om Afrika, ”Frigörande av Afrikas handelspotential” av FN:s ekonomiska kommission för Afrika, 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ekonomiska rapporten om Afrika, ”Frigörande av Afrikas handelspotential” av FN:s ekonomiska kommission för Afrika, 2004,

| — | med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) rapport ”Riktlinjer från kommittén för utvecklingsbistånd - Strategier för hållbar utveckling”, 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) rapport ”Riktlinjer från kommittén för utvecklingsbistånd - Strategier för hållbar utveckling”, 2001,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Utvärdering av EU:s strategi för hållbar utveckling”, den 28 april 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Utvärdering av EU:s strategi för hållbar utveckling”, den 28 april 2004,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Klimatförändringar inom ramen för utvecklingssamarbetet” (KOM(2003)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Klimatförändringar inom ramen för utvecklingssamarbetet” (KOM(2003)0085),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Integrering av miljöhänsyn i andra politikområden - en inventering av Cardiffprocessen” (KOM(2004)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Integrering av miljöhänsyn i andra politikområden - en inventering av Cardiffprocessen” (KOM(2004)0394),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Fattigdomsbekämpning på landsbygden - Europeiska gemenskapens politik och strategi i fråga om landsbygdsutveckling och hållbar förvaltning av naturresurser i utvecklingsländerna” (KOM(2002)0429), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Fattigdomsbekämpning på landsbygden - Europeiska gemenskapens politik och strategi i fråga om landsbygdsutveckling och hållbar förvaltning av naturresurser i utvecklingsländerna” (KOM(2002)0429),

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten om ”Utvärdering av miljö- och skogsförordningarna nr 2493/2000 och nr 2494/2000”, från den 20 november 2004 som beställts av utvärderingsenheten gemensam för Byrån för samarbete, Europeaid, generaldirektoratet för bistånd och generaldirektoratet för yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten om ”Utvärdering av miljö- och skogsförordningarna nr 2493/2000 och nr 2494/2000”, från den 20 november 2004 som beställts av utvärderingsenheten gemensam för Byrån för samarbete, Europeaid, generaldirektoratet för bistånd och generaldirektoratet för yttre förbindelser,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om upprättandet av ett frivilligt system med FLEGT-licenser för importer till Europeiska gemenskapen (KOM(2004)0515), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om upprättandet av ett frivilligt system med FLEGT-licenser för importer till Europeiska gemenskapen (KOM(2004)0515),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Integration av miljön i gemenskapens samarbete inom ekonomi och utveckling” (SEK(2001)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Integration av miljön i gemenskapens samarbete inom ekonomi och utveckling” (SEK(2001)0609),

| — | med beaktande av ”OECD:s riktlinjer för multinationella företag”, 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”OECD:s riktlinjer för multinationella företag”, 2000,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om biståndets effektivitet och korruptionen i utvecklingsländerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om biståndets effektivitet och korruptionen i utvecklingsländerna (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 18 januari 2006 om miljöaspekter på hållbar utveckling (6) och av den 15 juni 2006 om den reviderade strategin för en hållbar utveckling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 18 januari 2006 om miljöaspekter på hållbar utveckling (6) och av den 15 juni 2006 om den reviderade strategin för en hållbar utveckling (7),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0474/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0474/2006), och av följande skäl:

| A. | Hållbar utveckling enligt Brundtlandrapporten, som lades fram av Världskommissionen för miljö och utveckling 1987, innebär att den nuvarande generationens behov bör mötas utan att man äventyrar framtida generationers förmåga att uppfylla sina behov. Man måste i synnerhet skydda jordens förmåga att uppehålla livet i all sin mångfald, ta hänsyn till planetens begränsningar avseende naturresurser och främja hållbar produktion och konsumtion för att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförsämring. |
| --- | --- |

A.

Hållbar utveckling enligt Brundtlandrapporten, som lades fram av Världskommissionen för miljö och utveckling 1987, innebär att den nuvarande generationens behov bör mötas utan att man äventyrar framtida generationers förmåga att uppfylla sina behov. Man måste i synnerhet skydda jordens förmåga att uppehålla livet i all sin mångfald, ta hänsyn till planetens begränsningar avseende naturresurser och främja hållbar produktion och konsumtion för att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförsämring.

| B. | Begreppet hållbar utveckling har varit ett grundläggande mål för EU sedan 1997 när det införlivades som en övergripande princip i EG-fördraget, och som sådant bör det stödja all politik och verksamhet i EU. |
| --- | --- |

B.

Begreppet hållbar utveckling har varit ett grundläggande mål för EU sedan 1997 när det införlivades som en övergripande princip i EG-fördraget, och som sådant bör det stödja all politik och verksamhet i EU.

| C. | Begreppet hållbar utveckling omfattar inte tanken att sociala, miljömässiga och ekonomiska frågor står i strid med varandra utan att de i stället är ömsesidigt beroende av varandra och ömsesidigt stärkande. |
| --- | --- |

C.

Begreppet hållbar utveckling omfattar inte tanken att sociala, miljömässiga och ekonomiska frågor står i strid med varandra utan att de i stället är ömsesidigt beroende av varandra och ömsesidigt stärkande.

| D. | Ett av de viktigaste målen med EU:s ovannämnda förnyade strategi för hållbar utveckling är att aktivt stödja hållbar utveckling över hela världen. |
| --- | --- |

D.

Ett av de viktigaste målen med EU:s ovannämnda förnyade strategi för hållbar utveckling är att aktivt stödja hållbar utveckling över hela världen.

| E. | EU:s utvecklingssamarbete syftar till att främja den hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala utvecklingen i utvecklingsländerna, en friktionsfri och gradvis integrering av utvecklingsländerna i världsekonomin och till att bidra till kampanjen för minskad fattigdom i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

E.

EU:s utvecklingssamarbete syftar till att främja den hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala utvecklingen i utvecklingsländerna, en friktionsfri och gradvis integrering av utvecklingsländerna i världsekonomin och till att bidra till kampanjen för minskad fattigdom i utvecklingsländerna.

| F. | Obrutna ohållbara tendenser i både industri- och utvecklingsländer inom många områden, som t.ex. markresurser, transporter, klimatförändringar, fiskeri, minskad biologisk mångfald eller resursförbrukning, får framför allt negativa konsekvenser för de fattiga i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

F.

Obrutna ohållbara tendenser i både industri- och utvecklingsländer inom många områden, som t.ex. markresurser, transporter, klimatförändringar, fiskeri, minskad biologisk mångfald eller resursförbrukning, får framför allt negativa konsekvenser för de fattiga i utvecklingsländerna.

| G. | Över en miljard människor, främst i de minst utvecklade länderna, lever i extrem fattigdom med mindre än en US-dollar per dag och mellan 1,5 och tre miljarder människor lever under fattigdomsgränsen på två US-dollar per dag. |
| --- | --- |

G.

Över en miljard människor, främst i de minst utvecklade länderna, lever i extrem fattigdom med mindre än en US-dollar per dag och mellan 1,5 och tre miljarder människor lever under fattigdomsgränsen på två US-dollar per dag.

| H. | Två av tre av världens fattiga lever i landsbygdsområden och är beroende av naturresurser för sitt uppehälle (8), 90 procent av de över 1 miljard människor som lever i extrem fattigdom behöver skogar för sitt uppehälle (9) och över 1 miljard människor i hela världen, särskilt i fattiga samhällen, är beroende av fisk för minst 30 procent av sitt behov av animaliska proteiner (10). |
| --- | --- |

H.

Två av tre av världens fattiga lever i landsbygdsområden och är beroende av naturresurser för sitt uppehälle (8), 90 procent av de över 1 miljard människor som lever i extrem fattigdom behöver skogar för sitt uppehälle (9) och över 1 miljard människor i hela världen, särskilt i fattiga samhällen, är beroende av fisk för minst 30 procent av sitt behov av animaliska proteiner (10).

| I. | Det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) till Afrika är fortfarande betydligt lägre än den högsta nivån 1990 och man bedömer att underskottet uppgår till 20-25 miljarder US-dollar årligen. |
| --- | --- |

I.

Det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) till Afrika är fortfarande betydligt lägre än den högsta nivån 1990 och man bedömer att underskottet uppgår till 20-25 miljarder US-dollar årligen.

| J. | EU:s medlemsstater har åtagit sig att uppnå ODA-målet på 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) senast 2015 och de nya medlemsstaterna att öka sina respektive ODA/BNI till 0,33 procent senast 2015. |
| --- | --- |

J.

EU:s medlemsstater har åtagit sig att uppnå ODA-målet på 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) senast 2015 och de nya medlemsstaterna att öka sina respektive ODA/BNI till 0,33 procent senast 2015.

| K. | Fattigdomsminskningen kan bara leda till hållbara konsumtions- och resursförvaltningsmönster i utvecklingsländerna om den sker i samband med insatser som syftar till att nå högre nivåer när det gäller utbildning, hälsa och institutionell förmåga. Fattigdomsbekämpningen kommer bara att ge positiva resultat om miljö- och naturresurserna förvaltas på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

K.

Fattigdomsminskningen kan bara leda till hållbara konsumtions- och resursförvaltningsmönster i utvecklingsländerna om den sker i samband med insatser som syftar till att nå högre nivåer när det gäller utbildning, hälsa och institutionell förmåga. Fattigdomsbekämpningen kommer bara att ge positiva resultat om miljö- och naturresurserna förvaltas på ett hållbart sätt.

| L. | Efterlevnad av demokratiska normer och inrättandet och stärkandet av öppna och effektiva statliga institutioner och i synnerhet förvaltningsförmåga är en nödvändighet för att effektivt kunna ta itu med de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

L.

Efterlevnad av demokratiska normer och inrättandet och stärkandet av öppna och effektiva statliga institutioner och i synnerhet förvaltningsförmåga är en nödvändighet för att effektivt kunna ta itu med de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna i utvecklingsländerna.

| M. | Korruptionen undergräver biståndets effektivitet, vilket leder till att EU:s utvecklingspolitik undergrävs. Korruptionen utgör sålunda ett allvarligt hinder för utvecklingen i EU:s partnerländer. |
| --- | --- |

M.

Korruptionen undergräver biståndets effektivitet, vilket leder till att EU:s utvecklingspolitik undergrävs. Korruptionen utgör sålunda ett allvarligt hinder för utvecklingen i EU:s partnerländer.

| N. | Det behövs nya metoder för att få marknaderna att uppnå hållbar utveckling, och den privata sektorn bör arbeta för att skapa rättvisa och hållbara samhällen. |
| --- | --- |

N.

Det behövs nya metoder för att få marknaderna att uppnå hållbar utveckling, och den privata sektorn bör arbeta för att skapa rättvisa och hållbara samhällen.

| O. | Frånvaron av effektiva rättssystem och av ekonomiska och immateriella rättigheter utgör ett allvarligt hinder för att kunna upprätta ett investeringsklimat som kan skapa en sund ekonomisk utveckling och därmed utveckling i många av de fattigaste utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

O.

Frånvaron av effektiva rättssystem och av ekonomiska och immateriella rättigheter utgör ett allvarligt hinder för att kunna upprätta ett investeringsklimat som kan skapa en sund ekonomisk utveckling och därmed utveckling i många av de fattigaste utvecklingsländerna.

| P. | Det är viktigt med en sund utvecklingspolitik och ett betydande utvecklingsbistånd, men de kommer inte att föra med sig några förändringar avseende hållbar utveckling om de inte effektivt översätts till sammanhållna utvecklingsåtgärder i mottagarländerna, som måste erkänna och på ett hållbart sätt behandla möjligheter och hot avseende miljön. |
| --- | --- |

P.

Det är viktigt med en sund utvecklingspolitik och ett betydande utvecklingsbistånd, men de kommer inte att föra med sig några förändringar avseende hållbar utveckling om de inte effektivt översätts till sammanhållna utvecklingsåtgärder i mottagarländerna, som måste erkänna och på ett hållbart sätt behandla möjligheter och hot avseende miljön.

| Q. | Den ovannämnda publikationen, ”Ekonomisk utveckling i Afrika - Omprövning av de utländska direktinvesteringarnas roll”, visar att en koppling av bistånd till miljöskydd på ett effektivt sätt kan minska fattigdomen. |
| --- | --- |

Q.

Den ovannämnda publikationen, ”Ekonomisk utveckling i Afrika - Omprövning av de utländska direktinvesteringarnas roll”, visar att en koppling av bistånd till miljöskydd på ett effektivt sätt kan minska fattigdomen.

| R. | Olaglig avverkning orsakar miljöskador, kostar utvecklingsländernas regeringar miljarder US-dollar i förlorade intäkter, främjar korruption, undergräver rättsstatsprincipen och god förvaltning samt finansierar väpnade konflikter. |
| --- | --- |

R.

Olaglig avverkning orsakar miljöskador, kostar utvecklingsländernas regeringar miljarder US-dollar i förlorade intäkter, främjar korruption, undergräver rättsstatsprincipen och god förvaltning samt finansierar väpnade konflikter.

| S. | 2,6 miljarder människor, eller över 40 procent av världens befolkning, har inte tillgång till grundläggande sanitär utrustning och 1 miljard människor använder osäkra dricksvattenkällor. |
| --- | --- |

S.

2,6 miljarder människor, eller över 40 procent av världens befolkning, har inte tillgång till grundläggande sanitär utrustning och 1 miljard människor använder osäkra dricksvattenkällor.

| T. | De fortsatta föroreningarna samt försämringen och uttömningen av naturresurserna skulle kunna leda till konfliktsituationer i många utvecklingsländer. |
| --- | --- |

T.

De fortsatta föroreningarna samt försämringen och uttömningen av naturresurserna skulle kunna leda till konfliktsituationer i många utvecklingsländer.

| U. | Utvecklingsländernas ekonomier försvagas genom variationer i energipriserna och lider brist på energidiversifiering i och med att sådana länder ofta använder en betydande del av sina handelsöverskott på energiimport, vilket får skadliga effekter på den stabila utvecklingen av ekonomierna i dessa länder. |
| --- | --- |

U.

Utvecklingsländernas ekonomier försvagas genom variationer i energipriserna och lider brist på energidiversifiering i och med att sådana länder ofta använder en betydande del av sina handelsöverskott på energiimport, vilket får skadliga effekter på den stabila utvecklingen av ekonomierna i dessa länder.

| V. | Stark befolkningstillväxt är en av utmaningarna för den hållbara utvecklingen på grund av felanvändning av naturresurser som leder till allvarliga miljöförsämringar. |
| --- | --- |

V.

Stark befolkningstillväxt är en av utmaningarna för den hållbara utvecklingen på grund av felanvändning av naturresurser som leder till allvarliga miljöförsämringar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att man i EU:s ovannämnda förnyade strategi för hållbar utveckling upprepar främjandet av en global hållbar utveckling som ett av de viktigaste målen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att man i EU:s ovannämnda förnyade strategi för hållbar utveckling upprepar främjandet av en global hållbar utveckling som ett av de viktigaste målen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att man genom det ovannämnda europeiska samförståndet om utveckling anger ett primärt och övergripande mål för EU:s utvecklingssamarbete att utrota fattigdomen inom ramen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att man genom det ovannämnda europeiska samförståndet om utveckling anger ett primärt och övergripande mål för EU:s utvecklingssamarbete att utrota fattigdomen inom ramen för hållbar utveckling.

| 3. | Europaparlamentet finner att främjandet av en hållbar ekonomisk tillväxt och utrotandet av fattigdomen, samtidigt som man säkrar miljöskyddet, är några av de viktigaste utmaningarna för EU:s politik för utvecklingssamarbete och att dessa inte kan mötas utan fastställandet av sociala mål och miljömål, som inbegriper miljöskydd och rättvis tillgång till och fördelning av nyttan med naturresurserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet finner att främjandet av en hållbar ekonomisk tillväxt och utrotandet av fattigdomen, samtidigt som man säkrar miljöskyddet, är några av de viktigaste utmaningarna för EU:s politik för utvecklingssamarbete och att dessa inte kan mötas utan fastställandet av sociala mål och miljömål, som inbegriper miljöskydd och rättvis tillgång till och fördelning av nyttan med naturresurserna.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en ändrad inriktning, mot en mer rättvis tillgång till och fördelning av natur-/energiresurserna, är en förutsättning för hållbar utveckling och en del av den mänskliga värdigheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att en ändrad inriktning, mot en mer rättvis tillgång till och fördelning av natur-/energiresurserna, är en förutsättning för hållbar utveckling och en del av den mänskliga värdigheten.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att man i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/ 2006 av den 18 december 2006 om upprättandet av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11) tar med ett tematiskt program för miljömässig och hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet energi. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att man i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/ 2006 av den 18 december 2006 om upprättandet av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11) tar med ett tematiskt program för miljömässig och hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet energi.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av att se till att de tre delar som ingår i hållbar utveckling, dvs. miljöskydd, social rättvisa samt sammanhållning och ekonomiskt välstånd, integreras och genomförs på ett korrekt sätt i all politik för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över denna process. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar behovet av att se till att de tre delar som ingår i hållbar utveckling, dvs. miljöskydd, social rättvisa samt sammanhållning och ekonomiskt välstånd, integreras och genomförs på ett korrekt sätt i all politik för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över denna process.

| 7. | Europaparlamentet kräver starkare mekanismer för övervakning av utvecklingen mot ett uppfyllande av målen i den ovannämnda genomförandeplanen från Johannesburg och millennieutvecklingsmålen, t.ex. genom starkare åtaganden för en hållbar utveckling, där man inbegriper de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna av hållbar utveckling samt främjar rättsstatsprincipen och bl.a. offentliga institutioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver starkare mekanismer för övervakning av utvecklingen mot ett uppfyllande av målen i den ovannämnda genomförandeplanen från Johannesburg och millennieutvecklingsmålen, t.ex. genom starkare åtaganden för en hållbar utveckling, där man inbegriper de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna av hållbar utveckling samt främjar rättsstatsprincipen och bl.a. offentliga institutioner.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att hållbar utveckling är en övergripande fråga som kräver ett stärkande av den politiska sammanhållningen inom alla områden för att man skall kunna garantera att verksamheten fungerar på ett smidigt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att hållbar utveckling är en övergripande fråga som kräver ett stärkande av den politiska sammanhållningen inom alla områden för att man skall kunna garantera att verksamheten fungerar på ett smidigt sätt.

| 9. | Europaparlamentet betonar att fler insatser behövs för att bekämpa den rådande ohållbara utvecklingen, särskilt när det gäller utsläpp av växthusgaser, försämring av fiskebestånden och förlorad biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar beträffande de sistnämnda alla berörda parter att vidta lämpliga åtgärder för att i praktiken uppfylla målet att vända på utvecklingen avseende den förlorade biologiska mångfalden senast 2010. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att fler insatser behövs för att bekämpa den rådande ohållbara utvecklingen, särskilt när det gäller utsläpp av växthusgaser, försämring av fiskebestånden och förlorad biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar beträffande de sistnämnda alla berörda parter att vidta lämpliga åtgärder för att i praktiken uppfylla målet att vända på utvecklingen avseende den förlorade biologiska mångfalden senast 2010.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att integrera miljöfrågor som t.ex. naturresursförvaltning i viktiga områden i utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att integrera miljöfrågor som t.ex. naturresursförvaltning i viktiga områden i utvecklingspolitiken.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sitt stöd till de nationella strategierna för hållbar utveckling i de länder där stödet ges. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sitt stöd till de nationella strategierna för hållbar utveckling i de länder där stödet ges.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU att ge råd till utvecklingsländerna om hur de kan utveckla sin förmåga att utvärdera miljökonsekvenserna av sina naturresurser och resursförvaltningspolitik, som sedan skulle kunna införlivas som en del av samarbetsprogrammen med dessa länder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU att ge råd till utvecklingsländerna om hur de kan utveckla sin förmåga att utvärdera miljökonsekvenserna av sina naturresurser och resursförvaltningspolitik, som sedan skulle kunna införlivas som en del av samarbetsprogrammen med dessa länder.

| 13. | Europaparlamentet upprepar den stora betydelsen av att övervaka vilka effekter EU:s politik har på världens ekologi, eftersom det visar EU:s engagemang för att främja en hållbar utveckling i världen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar den stora betydelsen av att övervaka vilka effekter EU:s politik har på världens ekologi, eftersom det visar EU:s engagemang för att främja en hållbar utveckling i världen.

| 14. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att skydda den biologiska mångfalden och föreslår att detta antingen tillfogas som en nyckelfråga inom strategin för en hållbar utveckling eller åtminstone särskilt betonas inom ramen för naturresursförvaltningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att skydda den biologiska mångfalden och föreslår att detta antingen tillfogas som en nyckelfråga inom strategin för en hållbar utveckling eller åtminstone särskilt betonas inom ramen för naturresursförvaltningen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med AVS-länderna för att förhindra att lokala aktörer eller internationella aktörer som har sitt ursprung i och som är verksamma i EU illegalt dumpar giftigt avfall. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med AVS-länderna för att förhindra att lokala aktörer eller internationella aktörer som har sitt ursprung i och som är verksamma i EU illegalt dumpar giftigt avfall.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det är brådskande att hjälpa utvecklingsländerna att anpassa sig till klimatförändringens utmaningar och vidta nödvändiga åtgärder för ett ökat stöd för investeringar i ren och effektiv teknik i utvecklingsländerna. Parlamentet medger också att det är brådskande för EU att uppfylla och gå längre än sina mål om minskning av utsläppen för att bidra till att begränsa farliga klimatförändringar som skulle drabba utvecklingsländerna och de fattigaste allra värst. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det är brådskande att hjälpa utvecklingsländerna att anpassa sig till klimatförändringens utmaningar och vidta nödvändiga åtgärder för ett ökat stöd för investeringar i ren och effektiv teknik i utvecklingsländerna. Parlamentet medger också att det är brådskande för EU att uppfylla och gå längre än sina mål om minskning av utsläppen för att bidra till att begränsa farliga klimatförändringar som skulle drabba utvecklingsländerna och de fattigaste allra värst.

| 17. | Europaparlamentet begär att EU skall ta de initiativ som behövs för att hjälpa våra partner i utvecklingsländerna att uppfylla sina åtaganden, vilka ingicks vid de internationella förhandlingarna nyligen om strategin för hållbar utveckling och särskilt kampen mot klimatförändringar, vars offer i första hand är befolkningarna (Kyoto, Monterrey, Doha och Johannesburg). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att EU skall ta de initiativ som behövs för att hjälpa våra partner i utvecklingsländerna att uppfylla sina åtaganden, vilka ingicks vid de internationella förhandlingarna nyligen om strategin för hållbar utveckling och särskilt kampen mot klimatförändringar, vars offer i första hand är befolkningarna (Kyoto, Monterrey, Doha och Johannesburg).

| 18. | Europaparlamentet stöder utvecklingen och spridningen av alternativ energiteknik och betonar att det är brådskande att avsevärt öka den globala andelen av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder utvecklingen och spridningen av alternativ energiteknik och betonar att det är brådskande att avsevärt öka den globala andelen av förnybara energikällor.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda projekt tillsammans med europeiska företag som är specialiserade på förnybar energi som underlättar och stöder överföringen och användningen miljövänliga energikällor för hushåll och företag i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda projekt tillsammans med europeiska företag som är specialiserade på förnybar energi som underlättar och stöder överföringen och användningen miljövänliga energikällor för hushåll och företag i utvecklingsländerna.

| 20. | Europaparlamentet betonar att infrastrukturer kan vara en nödvändig del av den hållbara utvecklingen om de uppfyller miljömässiga och sociala riktlinjer samt begär att kommissionen ser till att strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskrivningar genomförs och blir offentliggjorda för alla program och projekt som får EU-stöd, särskilt partnerskapet för infrastruktur mellan EU och Afrika, genom vilket man kommer att tillhandahålla ekonomiskt stöd för gränsöverskridande, som föreslagits av kommissionen i meddelandet till rådet och Europaparlamentet (KOM(2006)0376) infrastrukturprojekt och bidra till att avsluta regionala infrastrukturprojekt, och detta bör i enlighet med den det ovannämnda europeiska samförståndet ge alla medlemsstater möjlighet att oavsett direkta bidrag lägga fram lämpliga förslag till projekt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att infrastrukturer kan vara en nödvändig del av den hållbara utvecklingen om de uppfyller miljömässiga och sociala riktlinjer samt begär att kommissionen ser till att strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskrivningar genomförs och blir offentliggjorda för alla program och projekt som får EU-stöd, särskilt partnerskapet för infrastruktur mellan EU och Afrika, genom vilket man kommer att tillhandahålla ekonomiskt stöd för gränsöverskridande, som föreslagits av kommissionen i meddelandet till rådet och Europaparlamentet (KOM(2006)0376) infrastrukturprojekt och bidra till att avsluta regionala infrastrukturprojekt, och detta bör i enlighet med den det ovannämnda europeiska samförståndet ge alla medlemsstater möjlighet att oavsett direkta bidrag lägga fram lämpliga förslag till projekt.

| 21. | Europaparlamentet noterar att den ekonomiska hållbarheten för varje enskilt infrastrukturprojekt, vid behov tillsammans med reformer av avgiftspolitiken, bör garanteras och att den ekologiska hållbarheten inte får äventyras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att den ekonomiska hållbarheten för varje enskilt infrastrukturprojekt, vid behov tillsammans med reformer av avgiftspolitiken, bör garanteras och att den ekologiska hållbarheten inte får äventyras.

| 22. | Europaparlamentet medger förekomsten av många gränsöverskridande och delade vattenresurser i Afrika, vattenresursernas känslighet för klimatförändringar, överuttag och föroreningar. Kommissionen uppmanas att främja en integrerad förvaltning av vattenresurserna inom ramen för partnerskapet för infrastruktur mellan EU och Afrika i syfte att garantera vattenförsörjning för mänsklig välfärd och ekologisk hållbarhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet medger förekomsten av många gränsöverskridande och delade vattenresurser i Afrika, vattenresursernas känslighet för klimatförändringar, överuttag och föroreningar. Kommissionen uppmanas att främja en integrerad förvaltning av vattenresurserna inom ramen för partnerskapet för infrastruktur mellan EU och Afrika i syfte att garantera vattenförsörjning för mänsklig välfärd och ekologisk hållbarhet.

| 23. | Europaparlamentet medger att stora infrastrukturprojekt kan ha allvarliga miljömässiga och sociala konsekvenser. Parlamentet föreslår att de kriterier fastställts av Världskommissionen om dammar, som inbegriper alternativanalyser och allmänhetens deltagande, skall utgöra grunden för beslutsfattande för stora dammprojekt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet medger att stora infrastrukturprojekt kan ha allvarliga miljömässiga och sociala konsekvenser. Parlamentet föreslår att de kriterier fastställts av Världskommissionen om dammar, som inbegriper alternativanalyser och allmänhetens deltagande, skall utgöra grunden för beslutsfattande för stora dammprojekt.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar till en ökning av utvecklingsbiståndet för projekt som handlar om att öka kunskapen om miljö- och hälsofrågor. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar till en ökning av utvecklingsbiståndet för projekt som handlar om att öka kunskapen om miljö- och hälsofrågor.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att den externa dimensionen i EU:s strategi för hållbar utveckling inte är närmare kopplad till folkhälsofrågor som t.ex. hiv/aids och tuberkulos. Parlamentet betonar att man måste ta itu med dessa frågor inom EU och globalt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att den externa dimensionen i EU:s strategi för hållbar utveckling inte är närmare kopplad till folkhälsofrågor som t.ex. hiv/aids och tuberkulos. Parlamentet betonar att man måste ta itu med dessa frågor inom EU och globalt.

| 26. | Europaparlamentet betonar att ett deltagande av det civila samhället, icke-statliga organisationer och särskilt kvinnor i diskussionen om och beslutsprocessen för hållbar utveckling är nödvändig för att öka allmänhetens medvetenhet om frågan. Parlamentet understryker utbildningens betydelse för främjande av miljömässigt hållbara val, särskilt bland fattigare befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att ett deltagande av det civila samhället, icke-statliga organisationer och särskilt kvinnor i diskussionen om och beslutsprocessen för hållbar utveckling är nödvändig för att öka allmänhetens medvetenhet om frågan. Parlamentet understryker utbildningens betydelse för främjande av miljömässigt hållbara val, särskilt bland fattigare befolkningsgrupper.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kapacitetsuppbyggnad och deltagande av lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar i utvecklingsländerna i tillgången till och kontrollen och förvaltningen av naturresurserna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kapacitetsuppbyggnad och deltagande av lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar i utvecklingsländerna i tillgången till och kontrollen och förvaltningen av naturresurserna.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det för ett utökat deltagande krävs insyn i tillhandahållandet av relevant information och förbättrad tillgång till EU-handlingar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att det för ett utökat deltagande krävs insyn i tillhandahållandet av relevant information och förbättrad tillgång till EU-handlingar.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar till ett fastställande av indikatorer för hållbar utveckling som skall tilllämpas för EU:s politik för utvecklingssamarbete och för förbättrade rapporterings- och spårningsmekanismer för biologisk mångfald och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar till ett fastställande av indikatorer för hållbar utveckling som skall tilllämpas för EU:s politik för utvecklingssamarbete och för förbättrade rapporterings- och spårningsmekanismer för biologisk mångfald och miljömässig hållbarhet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar till ett betydligt starkare engagemang hos de nya och gamla medlemsstaterna att uppnå målen att bidra med 0,7 procent av ODA/BNI till utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar till ett betydligt starkare engagemang hos de nya och gamla medlemsstaterna att uppnå målen att bidra med 0,7 procent av ODA/BNI till utvecklingssamarbete.

| 31. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att skapa förenlighet mellan multilaterala miljöavtal, som t.ex. Kyotoprotokollet och WTO-ramen, särskilt när det gäller tillämpningen av artikel XX i Allmänna tulloch handelsavtalet (GATT) om områden där allmänna undantag görs avseende åtgärder som t.ex.: b) [är] ... nödvändiga för att skydda människors, djurs eller växters liv eller hälsa, och g) ... har anknytning till bevarandet av naturtillgångar om sådana åtgärder vidtas i samband med begränsningar av inhemsk produktion eller konsumtion. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang åter konsekvensbedömningarnas roll när det gäller miljömässig hållbarhet i samband med handelsförslag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att skapa förenlighet mellan multilaterala miljöavtal, som t.ex. Kyotoprotokollet och WTO-ramen, särskilt när det gäller tillämpningen av artikel XX i Allmänna tulloch handelsavtalet (GATT) om områden där allmänna undantag görs avseende åtgärder som t.ex.: b) [är] ... nödvändiga för att skydda människors, djurs eller växters liv eller hälsa, och g) ... har anknytning till bevarandet av naturtillgångar om sådana åtgärder vidtas i samband med begränsningar av inhemsk produktion eller konsumtion. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang åter konsekvensbedömningarnas roll när det gäller miljömässig hållbarhet i samband med handelsförslag.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna, Kina och Indien att ratificera Kyotoprotokollet och tillsammans med EU ta ansvaret för hållbar utveckling i hela världen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna, Kina och Indien att ratificera Kyotoprotokollet och tillsammans med EU ta ansvaret för hållbar utveckling i hela världen.

| 33. | Europaparlamentet betonar att EU bör ompröva exportsubventionernas skadliga effekter för utvecklingsländerna, och i synnerhet de minst utvecklade länderna, och arbeta mer för att avskaffa dem genom internationella handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att EU bör ompröva exportsubventionernas skadliga effekter för utvecklingsländerna, och i synnerhet de minst utvecklade länderna, och arbeta mer för att avskaffa dem genom internationella handelsförhandlingar.

| 34. | Europaparlamentet bekräftar åter skuldlättnadernas betydelse för de minst utvecklade länderna, vars regeringar respekterar principerna för de mänskliga rättigheterna och god förvaltning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet bekräftar åter skuldlättnadernas betydelse för de minst utvecklade länderna, vars regeringar respekterar principerna för de mänskliga rättigheterna och god förvaltning.

| 35. | Europaparlamentet menar att det europeiska nätverket för hållbar utveckling kan tjäna som en plats där medlemsstaterna kan utbyta erfarenheter och bästa metoder genom, t.ex., inbördes utvärdering. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet menar att det europeiska nätverket för hållbar utveckling kan tjäna som en plats där medlemsstaterna kan utbyta erfarenheter och bästa metoder genom, t.ex., inbördes utvärdering.

| 36. | Europaparlamentet anser att inrättandet av ett ständigt rådgivande och övervakande organ för hållbar utveckling, som skulle inbegripa medlemsstaterna och företrädare för civilsamhället och granska integrationen av begreppet i EU:s politik och program, med särskild inriktning på utvecklingssamarbete, skulle vara av allmän betydelse och oundgängligt för att främja kommissionens interna arbetsgrupp om integrering av miljöaspekter i utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att inrättandet av ett ständigt rådgivande och övervakande organ för hållbar utveckling, som skulle inbegripa medlemsstaterna och företrädare för civilsamhället och granska integrationen av begreppet i EU:s politik och program, med särskild inriktning på utvecklingssamarbete, skulle vara av allmän betydelse och oundgängligt för att främja kommissionens interna arbetsgrupp om integrering av miljöaspekter i utvecklingssamarbete.

| 37. | Europaparlamentet betonar att industriländerna bör leda främjandet av begreppet hållbar utveckling. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att industriländerna bör leda främjandet av begreppet hållbar utveckling.

| 38. | Europaparlamentet betonar att hållbar utveckling går hand i hand med hållbara institutioner, därav behovet av begränsande åtgärder som t.ex. att koppla skuldlättnad till respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning. Parlamentet anser att detta kan ge upphov till en lika för lika-dynamik och utgöra ett utvecklingssamarbete som grundas på principerna för jämlikhet, partnerskap och ägarskap. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att hållbar utveckling går hand i hand med hållbara institutioner, därav behovet av begränsande åtgärder som t.ex. att koppla skuldlättnad till respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning. Parlamentet anser att detta kan ge upphov till en lika för lika-dynamik och utgöra ett utvecklingssamarbete som grundas på principerna för jämlikhet, partnerskap och ägarskap.

| 39. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att stärka små och medelstora företag (SMF) som ett nyckelverktyg för att främja miljömässig, social och ekonomisk utveckling i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar därför till ökade insatser tillsammans med partnerländernas myndigheter för att utforma politik, program och projekt som stöder utvecklingen av SMF som drivs i enlighet med principerna för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sitt förslag att stödja och finansiera regionala institutioner som främjar SMF. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att stärka små och medelstora företag (SMF) som ett nyckelverktyg för att främja miljömässig, social och ekonomisk utveckling i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar därför till ökade insatser tillsammans med partnerländernas myndigheter för att utforma politik, program och projekt som stöder utvecklingen av SMF som drivs i enlighet med principerna för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sitt förslag att stödja och finansiera regionala institutioner som främjar SMF.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar OECD:s medlemsstater att hjälpa utvecklingsländerna genom att öka tillgången till nödvändiga investeringsflöden och marknader och genom effektivare program för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar OECD:s medlemsstater att hjälpa utvecklingsländerna genom att öka tillgången till nödvändiga investeringsflöden och marknader och genom effektivare program för utvecklingssamarbete.

| 41. | Europaparlamentet stöder en inriktning på BNP så att bedömningen av samhällsutvecklingen balanseras genom ett lika stort intresse för tillväxtens kvalitativa aspekter, eftersom detta är en förutsättning för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet stöder en inriktning på BNP så att bedömningen av samhällsutvecklingen balanseras genom ett lika stort intresse för tillväxtens kvalitativa aspekter, eftersom detta är en förutsättning för hållbar utveckling.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av kompletterande åtgärder som t.ex. hållbara skatteåtgärder och offentliga upphandlingar och minskningen och det gradvisa avskaffandet av subventioner som både snedvrider handeln och skadar miljön. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar behovet av kompletterande åtgärder som t.ex. hållbara skatteåtgärder och offentliga upphandlingar och minskningen och det gradvisa avskaffandet av subventioner som både snedvrider handeln och skadar miljön.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar den privata sektorn i utvecklings- och industriländerna att anpassa och åta sig att respektera uppförandekoder för företag, varigenom de offentligt uttrycker sitt engagemang för att uppnå målet för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar den privata sektorn i utvecklings- och industriländerna att anpassa och åta sig att respektera uppförandekoder för företag, varigenom de offentligt uttrycker sitt engagemang för att uppnå målet för hållbar utveckling.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka hur effektiv uppförandekoden är för europeiska företag som bedriver verksamhet i utvecklingsländer, särskilt när det gäller genomförandet av krav avseende hållbar utveckling. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka hur effektiv uppförandekoden är för europeiska företag som bedriver verksamhet i utvecklingsländer, särskilt när det gäller genomförandet av krav avseende hållbar utveckling.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens metod att främja frågor som har att göra med företagens sociala ansvar på internationell nivå. Parlamentet uppmanar emellertid kommissionen att utveckla frågan om företagens sociala ansvar genom att utarbeta fler tvingande bestämmelser för europeiska företag som bedriver verksamhet i utvecklingsländer, särskilt när det gäller Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsstandarder och miljöskydd. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens metod att främja frågor som har att göra med företagens sociala ansvar på internationell nivå. Parlamentet uppmanar emellertid kommissionen att utveckla frågan om företagens sociala ansvar genom att utarbeta fler tvingande bestämmelser för europeiska företag som bedriver verksamhet i utvecklingsländer, särskilt när det gäller Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsstandarder och miljöskydd.

| 46. | Europaparlamentet påminner kommissionen om behovet av att grunda sina utvecklingsprogram på öppenhet och ansvarighet eftersom korruptionen i utvecklingsländerna ofta förstärker ohållbara tendenser, t.ex. inom områden som olaglig avverkning. Parlamentet betonar behovet att stödja inrättandet av oberoende övervakare av korruption i utvecklingsländerna genom att tilldela tillräckliga resurser till sådana projekt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner kommissionen om behovet av att grunda sina utvecklingsprogram på öppenhet och ansvarighet eftersom korruptionen i utvecklingsländerna ofta förstärker ohållbara tendenser, t.ex. inom områden som olaglig avverkning. Parlamentet betonar behovet att stödja inrättandet av oberoende övervakare av korruption i utvecklingsländerna genom att tilldela tillräckliga resurser till sådana projekt.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att identifiera och ställa de personer inför rätta som importerar trä och träprodukter av illegalt ursprung samt att stödja AVS-medlemsstaternas åtgärder för att sätta stopp för handeln och saluföringen av sådana produkter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att identifiera och ställa de personer inför rätta som importerar trä och träprodukter av illegalt ursprung samt att stödja AVS-medlemsstaternas åtgärder för att sätta stopp för handeln och saluföringen av sådana produkter.

| 48. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av utländska direktinvesteringar för utvecklingsländerna och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att utforma sin utvecklingspolitik på ett sätt som förbättrar det rådande läget i de ekonomiska institutionerna och investeringsklimatet i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av utländska direktinvesteringar för utvecklingsländerna och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att utforma sin utvecklingspolitik på ett sätt som förbättrar det rådande läget i de ekonomiska institutionerna och investeringsklimatet i utvecklingsländerna.

| 49. | Europaparlamentet anser att utvecklingsländernas lokala myndigheter inte alltid kan tillhandahålla de finansieringsbelopp som behövs för stora investeringar för att bygga och underhålla infrastrukturnät, såsom vattentillförsel eller rening, och följaktligen att de finansieringsbelopp som behövs endast kan erhållas med hjälp av kompletterande privat kapital genom partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att utvecklingsländernas lokala myndigheter inte alltid kan tillhandahålla de finansieringsbelopp som behövs för stora investeringar för att bygga och underhålla infrastrukturnät, såsom vattentillförsel eller rening, och följaktligen att de finansieringsbelopp som behövs endast kan erhållas med hjälp av kompletterande privat kapital genom partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn.

| 50. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i hög grad stödja tillståndsprogrammet inom skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (FLEGT) samt de frivilliga partnerskapsavtalen. Man bör särskilt se till att övertyga partnerländerna att underteckna de frivilliga partnerskapsavtalen och gå med i tillståndsprogrammet, samtidigt som man undviker möjligheten att partnerländerna undandrar sig programmet genom att exportera till tredjeländer som inte omfattas av några tillståndsprogram. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i hög grad stödja tillståndsprogrammet inom skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (FLEGT) samt de frivilliga partnerskapsavtalen. Man bör särskilt se till att övertyga partnerländerna att underteckna de frivilliga partnerskapsavtalen och gå med i tillståndsprogrammet, samtidigt som man undviker möjligheten att partnerländerna undandrar sig programmet genom att exportera till tredjeländer som inte omfattas av några tillståndsprogram.

| 51. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att stärka den sociala dialogen med lokala företag i utvecklingsländerna för att främja samarbete och gemensamt ansvar för att uppnå hållbar konsumtion och produktion samt att stödja lärande mellan syd-syd och nord-syd i detta sammanhang. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att stärka den sociala dialogen med lokala företag i utvecklingsländerna för att främja samarbete och gemensamt ansvar för att uppnå hållbar konsumtion och produktion samt att stödja lärande mellan syd-syd och nord-syd i detta sammanhang.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen lägga särskild vikt vid strategier som främjar en större diversifiering av exporter från AVSländerna och stödja miljömässigt hållbara och socialt rättvisa modeller för tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen lägga särskild vikt vid strategier som främjar en större diversifiering av exporter från AVSländerna och stödja miljömässigt hållbara och socialt rättvisa modeller för tillväxt och utveckling.

| 53. | Europaparlamentet bekräftar åter att tillgång till energikällor för utvecklingsländerna är en nyckelfråga. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till att man skall främja energitillgången genom EU:s energiinitiativ och genom att modernisera profilen för energieffektivitet i utvecklingsprogrammen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet bekräftar åter att tillgång till energikällor för utvecklingsländerna är en nyckelfråga. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till att man skall främja energitillgången genom EU:s energiinitiativ och genom att modernisera profilen för energieffektivitet i utvecklingsprogrammen.

| 54. | Europaparlamentet betonar att, i en situation med okontrollerad tillväxt i städerna, utgör frågan om vatten och rening i stadsmiljö en nyckelfråga för utvecklingen eftersom man i samband med lokala offentliga tjänster kan utveckla god praxis när det gäller lokalt demokratiskt styre. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att, i en situation med okontrollerad tillväxt i städerna, utgör frågan om vatten och rening i stadsmiljö en nyckelfråga för utvecklingen eftersom man i samband med lokala offentliga tjänster kan utveckla god praxis när det gäller lokalt demokratiskt styre.

| 55. | Europaparlamentet ber utvecklingsländerna att, i syfte att värna om ett hållbart utnyttjande av vattenresurserna, decentralisera vattenförvaltningen till lokal nivå för att se till att användarna och beslutsfattarna tillsammans fastställer vattenpolitiken, som i så hög grad som möjligt skall respektera medborgarnas behov. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet ber utvecklingsländerna att, i syfte att värna om ett hållbart utnyttjande av vattenresurserna, decentralisera vattenförvaltningen till lokal nivå för att se till att användarna och beslutsfattarna tillsammans fastställer vattenpolitiken, som i så hög grad som möjligt skall respektera medborgarnas behov.

| 56. | Europaparlamentet begär att de lokala myndigheterna i EU skall uppmuntras att använda en del av sina intäkter från användarna för tillhandahållande av vatten- och reningstjänster till decentraliserade samarbetsåtgärder för att finansiera projekt som syftar till att förbättra tillgången till vatten i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet begär att de lokala myndigheterna i EU skall uppmuntras att använda en del av sina intäkter från användarna för tillhandahållande av vatten- och reningstjänster till decentraliserade samarbetsåtgärder för att finansiera projekt som syftar till att förbättra tillgången till vatten i utvecklingsländerna.

| 57. | Europaparlamentet begär att EU skall bidra till att utveckla strategier för att främja en modell för ekonomisk och jordbruksrelaterad utveckling som syftar till att bevara eller återinrätta en hög vattenkvalitet, från grundvattnet till det vatten som tillhandahålls slutkonsumenten. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet begär att EU skall bidra till att utveckla strategier för att främja en modell för ekonomisk och jordbruksrelaterad utveckling som syftar till att bevara eller återinrätta en hög vattenkvalitet, från grundvattnet till det vatten som tillhandahålls slutkonsumenten.

| 58. | Europaparlamentet finner att det är nödvändigt att integrera begreppet hållbar utveckling i forsknings- och innovationsprocessen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet finner att det är nödvändigt att integrera begreppet hållbar utveckling i forsknings- och innovationsprocessen.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att fastställa kort- och långfristiga mål för en hållbar utveckling och att övervaka de framsteg som görs gällande uppfyllandet av dessa mål. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att fastställa kort- och långfristiga mål för en hållbar utveckling och att övervaka de framsteg som görs gällande uppfyllandet av dessa mål.

| 60. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, inom ramen för en konsekvent utvecklingspolitik och avseende invandringen, bör nå en gemensam överenskommelse för att möta de utmaningar som invandringen skapar. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att särskild uppmärksamhet bör ges till penningöverföringar och en möjlig ändring av den politik som orsakar begåvningsflykt till processer som lockar begåvningar. Parlamentet betonar att EU:s politik inte bör leda till långvarig begåvningsflykt från utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, inom ramen för en konsekvent utvecklingspolitik och avseende invandringen, bör nå en gemensam överenskommelse för att möta de utmaningar som invandringen skapar. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att särskild uppmärksamhet bör ges till penningöverföringar och en möjlig ändring av den politik som orsakar begåvningsflykt till processer som lockar begåvningar. Parlamentet betonar att EU:s politik inte bör leda till långvarig begåvningsflykt från utvecklingsländerna.

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  EGT C 104, 14.4.1999, s. 180.

(4)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 171.

(5)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 316.

(6)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 185.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2006)0272.

(8)  WWF (2004) EU-stöd: Fattigdomsminskning genom hållbar miljö: Varför bör EU-stöd noggrant beakta kopplingen mellan fattigdom och miljö?.

(9)  Världsbanken: (2002) En reviderad skogsstrategi för Världsbanksgruppen, 31.10.2002.

(10)  Livsmedels- och jordbruksorganisation FAO (2002): Läget avseende fiskeri och vattenbruk i världen. FAO, Rom, Italien.

(11)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

P6_TA(2007)0015

Förslag till ändringsbudget nr 1/2007

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007: avtal från trepartsmöte av den 28 november 2006 - Strukturfonder, Europeiska fiskerifonden, Europeiska investeringsfonden och det Gemensamma forskningscentret, avsnitt III, kommissionen (5739/2007 - C6-0060/2007 - 2006/2303(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272.4, näst sista stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272.4, näst sista stycket,

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, slutgiltigt antagen den 14 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, slutgiltigt antagen den 14 december 2006,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007 som kommissionen lade fram den 20 december 2006 (SEK(2006)1776), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2007 för budgetåret 2007 som kommissionen lade fram den 20 december 2006 (SEK(2006)1776),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2007 som rådet fastställde den 30 januari 2007 (5739/2007 - C6-0060/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2007 som rådet fastställde den 30 januari 2007 (5739/2007 - C6-0060/2007),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0010/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0010/2007).

| A. | Det måste göras tekniska justeringar för att besluten vid trepartsmötet den 28 november 2006skall kunna beaktas och genomföras i Europeiska unionens budget för 2007. |
| --- | --- |

A.

Det måste göras tekniska justeringar för att besluten vid trepartsmötet den 28 november 2006skall kunna beaktas och genomföras i Europeiska unionens budget för 2007.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2007 är att föra in dessa justeringar. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2007 är att föra in dessa justeringar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till ändringsbudget nr 1/2007. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till ändringsbudget nr 1/2007.

| 2. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2007 utan ändringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2007 utan ändringar.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

(2)  EGT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TA(2007)0016

Människorättsläget för daliterna i Indien

Europaparlamentets resolution om människorättsläget för daliterna i Indien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utfrågningen i utvecklingsutskottet den 18 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen i utvecklingsutskottet den 18 december 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (1) och Europaparlamentets årliga resolutioner om människorättssituationen från åren 2000, 2002, 2003 och 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (1) och Europaparlamentets årliga resolutioner om människorättssituationen från åren 2000, 2002, 2003 och 2005,

| — | med beaktande av de allmänna rekommendationerna XXIX (diskriminering baserad på härkomst) som antogs av FN:s kommitté för eliminering av rasdiskriminering den 22 augusti 2002 samt de 48 åtgärder som parterna skall vidta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna rekommendationerna XXIX (diskriminering baserad på härkomst) som antogs av FN:s kommitté för eliminering av rasdiskriminering den 22 augusti 2002 samt de 48 åtgärder som parterna skall vidta,

| — | med beaktande av den studie som genomfördes av FN:s underutskott för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna, i vilken förslag till principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst utvecklas, samt av den preliminära rapporten från de särskilda rapportörerna om diskriminering grundad på arbete och härkomst, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som genomfördes av FN:s underutskott för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna, i vilken förslag till principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst utvecklas, samt av den preliminära rapporten från de särskilda rapportörerna om diskriminering grundad på arbete och härkomst,

| — | med beaktande av de olika bestämmelserna i den indiska konstitutionen rörande skydd och främjande av daliternas rättigheter, vilka berör minst 167 miljoner människor, inklusive följande: avskaffande av ”oberörbarheten”, förbud mot diskriminering på grund av kasttillhörighet, lika möjligheter till anställning i den offentliga sektorn, positiv särbehandling avseende utbildning, sysselsättning och politisk verksamhet genom reserverade platser i statliga institutioner och politiskt representativa organ samt en mängd lagstiftningsåtgärder som innebär att några av de värsta sedvänjorna i samband med oberörbarhet och kastdiskriminering gentemot daliterna upphör, t.ex. slavarbete, manuell sophantering och grymheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika bestämmelserna i den indiska konstitutionen rörande skydd och främjande av daliternas rättigheter, vilka berör minst 167 miljoner människor, inklusive följande: avskaffande av ”oberörbarheten”, förbud mot diskriminering på grund av kasttillhörighet, lika möjligheter till anställning i den offentliga sektorn, positiv särbehandling avseende utbildning, sysselsättning och politisk verksamhet genom reserverade platser i statliga institutioner och politiskt representativa organ samt en mängd lagstiftningsåtgärder som innebär att några av de värsta sedvänjorna i samband med oberörbarhet och kastdiskriminering gentemot daliterna upphör, t.ex. slavarbete, manuell sophantering och grymheter,

| — | med beaktande av den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter, den nationella och de delstatliga kommissionerna för registrerade kaster och den nationella Safai Karamchari-kommissionen (som behandlar problemet med manuell sophantering), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter, den nationella och de delstatliga kommissionerna för registrerade kaster och den nationella Safai Karamchari-kommissionen (som behandlar problemet med manuell sophantering),

| — | med beaktande av artikel 91 och artikel 90.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 91 och artikel 90.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Indien är världens största fungerande demokrati, där varje medborgare är jämlik inför valurnan. Att Indiens förra president och statsöverhuvud var dalit och daliter har tjänstgjort som ministrar. Det finns strömningar inom den hinduiska religionen som avvisar kastdiskriminering och utestängning som en avart av deras tro. |
| --- | --- |

A.

Indien är världens största fungerande demokrati, där varje medborgare är jämlik inför valurnan. Att Indiens förra president och statsöverhuvud var dalit och daliter har tjänstgjort som ministrar. Det finns strömningar inom den hinduiska religionen som avvisar kastdiskriminering och utestängning som en avart av deras tro.

| B. | Daliter och liknande grupper finns även i Nepal, Pakistan och Bangladesh. |
| --- | --- |

B.

Daliter och liknande grupper finns även i Nepal, Pakistan och Bangladesh.

| C. | Indiens nationella människorättskommission har rapporterat att genomförandet av lagen om registrerade kaster och registrerade stammar (förebyggande av grymheter) fortfarande är synnerligen otillfredsställande och har publicerat en mängd rekommendationer för att komma till rätta med detta problem. |
| --- | --- |

C.

Indiens nationella människorättskommission har rapporterat att genomförandet av lagen om registrerade kaster och registrerade stammar (förebyggande av grymheter) fortfarande är synnerligen otillfredsställande och har publicerat en mängd rekommendationer för att komma till rätta med detta problem.

| D. | Trots att 27 grymheter begångna mot daliter officiellt registreras varje dag, hindrar polisen ofta daliter från att komma in på polisstationer, vägrar att registrera anmälningar från daliter och utnyttjar regelmässigt sedvänjan att tortera daliter utan att det får rättslig påföljd. |
| --- | --- |

D.

Trots att 27 grymheter begångna mot daliter officiellt registreras varje dag, hindrar polisen ofta daliter från att komma in på polisstationer, vägrar att registrera anmälningar från daliter och utnyttjar regelmässigt sedvänjan att tortera daliter utan att det får rättslig påföljd.

| E. | Trots att många daliter inte rapporterar brott av rädsla för repressalier från de högre kasterna visar officiell statistik från polisen att under de senaste fem åren har i genomsnitt 13 daliter mördats varje vecka, 5 daliters hem eller tillhörigheter bränts ned varje vecka, 6 daliter kidnappats eller bortförts varje vecka, 3 dalitiska kvinnor våldtagits varje dag, 11 daliter misshandlats varje dag och brott mot daliter begåtts var 18:e minut (2). |
| --- | --- |

E.

Trots att många daliter inte rapporterar brott av rädsla för repressalier från de högre kasterna visar officiell statistik från polisen att under de senaste fem åren har i genomsnitt 13 daliter mördats varje vecka, 5 daliters hem eller tillhörigheter bränts ned varje vecka, 6 daliter kidnappats eller bortförts varje vecka, 3 dalitiska kvinnor våldtagits varje dag, 11 daliter misshandlats varje dag och brott mot daliter begåtts var 18:e minut (2).

| F. | En färsk studie av oberörbarhet på den indiska landsbygden (3) som genomförts i 565 byar i 11 delstater visar att offentliganställda sjukvårdare vägrade att besöka daliters hem i 33 procent av byarna, daliter vägrades tillträde till polisstationerna i 27,6 procent av byarna, daliternas barn var tvungna att sitta avskilt från andra vid måltiderna i 37,8 procent av de statliga skolorna, daliter fick inte posten utburen till sina hem i 23,5 procent av byarna och daliterna nekades tillträde till vattenkällorna i 48,4 procent av byarna på grund av sedvänjor rörande segregation och oberörbarhet. |
| --- | --- |

F.

En färsk studie av oberörbarhet på den indiska landsbygden (3) som genomförts i 565 byar i 11 delstater visar att offentliganställda sjukvårdare vägrade att besöka daliters hem i 33 procent av byarna, daliter vägrades tillträde till polisstationerna i 27,6 procent av byarna, daliternas barn var tvungna att sitta avskilt från andra vid måltiderna i 37,8 procent av de statliga skolorna, daliter fick inte posten utburen till sina hem i 23,5 procent av byarna och daliterna nekades tillträde till vattenkällorna i 48,4 procent av byarna på grund av sedvänjor rörande segregation och oberörbarhet.

| G. | Hälften av daliternas barn i Indien är undernärda, 21 procent är kraftigt underviktiga och 12 procent dör innan de hunnit bli fem år (4). |
| --- | --- |

G.

Hälften av daliternas barn i Indien är undernärda, 21 procent är kraftigt underviktiga och 12 procent dör innan de hunnit bli fem år (4).

| H. | Oberörbarhet i skolorna har bidragit till att daliternas barn lämnar skolan i förtid och saknar läsfärdighet i mycket högre utsträckning än genomsnittet i befolkningen, med en klyfta i läskunnighet mellan daliterna och resten av befolkningen som knappast har ändrats sedan Indiens självständighet, och där läskunnigheten bland dalitiska kvinnor är så låg som 37,8 procent på indiska landsbygden (5). |
| --- | --- |

H.

Oberörbarhet i skolorna har bidragit till att daliternas barn lämnar skolan i förtid och saknar läsfärdighet i mycket högre utsträckning än genomsnittet i befolkningen, med en klyfta i läskunnighet mellan daliterna och resten av befolkningen som knappast har ändrats sedan Indiens självständighet, och där läskunnigheten bland dalitiska kvinnor är så låg som 37,8 procent på indiska landsbygden (5).

| I. | Dalitiska kvinnor som, tillsammans med kvinnor i olika folkstammar, är de fattigaste av de fattiga i Indien utsätts för dubbel diskriminering grundad både på kast och kön inom alla livets områden - de utsätts för grova kränkningar av den fysiska integriteten, inklusive sexuellt utnyttjande av högre kaster som inte riskerar rättsliga följder, de är socialt utstötta och ekonomiskt exploaterade. |
| --- | --- |

I.

Dalitiska kvinnor som, tillsammans med kvinnor i olika folkstammar, är de fattigaste av de fattiga i Indien utsätts för dubbel diskriminering grundad både på kast och kön inom alla livets områden - de utsätts för grova kränkningar av den fysiska integriteten, inklusive sexuellt utnyttjande av högre kaster som inte riskerar rättsliga följder, de är socialt utstötta och ekonomiskt exploaterade.

| J. | Den nationella kommissionen för registrerade kaster har observerat en alldeles för liten tilldelning av medel och underutnyttjande av anslagna medel till daliternas välfärd och utveckling inom regeringens särskilda plan (Special Component Plan) för registrerade kaster. |
| --- | --- |

J.

Den nationella kommissionen för registrerade kaster har observerat en alldeles för liten tilldelning av medel och underutnyttjande av anslagna medel till daliternas välfärd och utveckling inom regeringens särskilda plan (Special Component Plan) för registrerade kaster.

| K. | Daliterna tvingas till slavarbete och tvångsarbete och utsätts för diskriminering på en rad marknader, t.ex. arbets-, bostads-, konsument-, kapital- och kreditmarknaderna. De får lägre lön och har längre arbetsdagar. Löneutbetalningar försenas och det förekommer verbala och fysiska övergrepp. |
| --- | --- |

K.

Daliterna tvingas till slavarbete och tvångsarbete och utsätts för diskriminering på en rad marknader, t.ex. arbets-, bostads-, konsument-, kapital- och kreditmarknaderna. De får lägre lön och har längre arbetsdagar. Löneutbetalningar försenas och det förekommer verbala och fysiska övergrepp.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de olika bestämmelserna i Indiens författning för skydd och främjande av daliternas rättigheter, men noterar dock att genomförandet av lagar som skyddar daliternas rättigheter trots dessa bestämmelser fortfarande är synnerligen otillräckligt, och att grymheter, oberörbarhet, analfabetism, ojämlika villkor, manuell sophantering, orimliga löner, slavarbete, barnarbete och avsaknad av jordägande fortsätter att förpesta livet för daliterna i Indien. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de olika bestämmelserna i Indiens författning för skydd och främjande av daliternas rättigheter, men noterar dock att genomförandet av lagar som skyddar daliternas rättigheter trots dessa bestämmelser fortfarande är synnerligen otillräckligt, och att grymheter, oberörbarhet, analfabetism, ojämlika villkor, manuell sophantering, orimliga löner, slavarbete, barnarbete och avsaknad av jordägande fortsätter att förpesta livet för daliterna i Indien.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att så få av förövarna av dessa brott får en fällande dom, och uppmanar den indiska regeringen att förbättra sitt brottmålssystem för att underlätta registreringen av anmälningar av brott mot daliter, att öka andelen fällande domar för sådana brott, att kraftigt minska tiden för rättegångsförfarandena och att vidta särskilda åtgärder för att skydda dalitiska kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att så få av förövarna av dessa brott får en fällande dom, och uppmanar den indiska regeringen att förbättra sitt brottmålssystem för att underlätta registreringen av anmälningar av brott mot daliter, att öka andelen fällande domar för sådana brott, att kraftigt minska tiden för rättegångsförfarandena och att vidta särskilda åtgärder för att skydda dalitiska kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det förbud som nyligen införts för anställning av barn som tjänare i hemmen och arbetare i matställen vid vägkanten, restauranger, tehus, etc. och uppmanar den indiska regeringen att vidta ytterligare åtgärder för ett totalt förbud mot alla former av barnarbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det förbud som nyligen införts för anställning av barn som tjänare i hemmen och arbetare i matställen vid vägkanten, restauranger, tehus, etc. och uppmanar den indiska regeringen att vidta ytterligare åtgärder för ett totalt förbud mot alla former av barnarbete.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att snarast vidta åtgärder för att garantera lika möjligheter för daliter att besöka polisstationer och alla andra offentliga institutioner och inrättningar, inklusive sådana som hänför sig till den demokratiska strukturen såsom byrådens byggnader samt valbås. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att snarast vidta åtgärder för att garantera lika möjligheter för daliter att besöka polisstationer och alla andra offentliga institutioner och inrättningar, inklusive sådana som hänför sig till den demokratiska strukturen såsom byrådens byggnader samt valbås.

| 5. | Europaparlamentet applåderar den skattepolitik som Indiens planeringskommission och olika ministerier bedriver när de ger budgetanslag till daliternas välfärd och utveckling, och uppmanar Indiens regering att se till att genomförandet av alla politiska åtgärder och budgetåtgärder för daliternas välfärd och utveckling genomförs i sin helhet och inom planerad tid, inklusive fullständigt genomförande av den särskilda planen för registrerade kaster. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet applåderar den skattepolitik som Indiens planeringskommission och olika ministerier bedriver när de ger budgetanslag till daliternas välfärd och utveckling, och uppmanar Indiens regering att se till att genomförandet av alla politiska åtgärder och budgetåtgärder för daliternas välfärd och utveckling genomförs i sin helhet och inom planerad tid, inklusive fullständigt genomförande av den särskilda planen för registrerade kaster.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar enträget Indiens regering att ytterligare engagera sig för en effektiv eliminering av kastbaserad diskriminering tillsammans med de relevanta FN-organen för mänskliga rättigheter, inklusive kommittén för eliminering av rasdiskriminering och de särskilda FN-rapportörer som fått i uppdrag att utarbeta principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar enträget Indiens regering att ytterligare engagera sig för en effektiv eliminering av kastbaserad diskriminering tillsammans med de relevanta FN-organen för mänskliga rättigheter, inklusive kommittén för eliminering av rasdiskriminering och de särskilda FN-rapportörer som fått i uppdrag att utarbeta principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att ratificera FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling och att vidta förebyggande åtgärder för att minska risken att daliterna utsätts för tortyr, vidta rättsliga åtgärder för att kriminalisera tortyr i Indien, vidta åtgärder för att åtala poliser som utnyttjar tortyr, konsekvent tillhandahålla rehabilitering och ge kompensation till tortyroffer samt införa en oberoende klagomålsmekanism för tortyroffer, som även är tillgänglig för daliter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att ratificera FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling och att vidta förebyggande åtgärder för att minska risken att daliterna utsätts för tortyr, vidta rättsliga åtgärder för att kriminalisera tortyr i Indien, vidta åtgärder för att åtala poliser som utnyttjar tortyr, konsekvent tillhandahålla rehabilitering och ge kompensation till tortyroffer samt införa en oberoende klagomålsmekanism för tortyroffer, som även är tillgänglig för daliter.

| 8. | Europaparlamentet noterar med oro bristen på verkligt engagemang inom EU, särskilt vid toppmötena mellan EU och Indien, för att tillsammans med den indiska regeringen ta sig an det enorma problemet med kastbaserad diskriminering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar med oro bristen på verkligt engagemang inom EU, särskilt vid toppmötena mellan EU och Indien, för att tillsammans med den indiska regeringen ta sig an det enorma problemet med kastbaserad diskriminering.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar enträget rådet och kommissionen att ta upp frågan om kastbaserad diskriminering under toppmötena mellan EU och Indien och andra möten som en del av alla dialoger avseende politik, mänskliga rättigheter, civilsamhället, utveckling och handel samt att informera de berörda utskotten om hur sådana dialoger framskrider och om deras resultat. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar enträget rådet och kommissionen att ta upp frågan om kastbaserad diskriminering under toppmötena mellan EU och Indien och andra möten som en del av alla dialoger avseende politik, mänskliga rättigheter, civilsamhället, utveckling och handel samt att informera de berörda utskotten om hur sådana dialoger framskrider och om deras resultat.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar enträget de europeiska ledamöterna i kommittén för gemensamma åtgärder att utveckla en dialog avseende problemet med kastbaserad diskriminering inom ramen för sina diskussioner om demokrati och mänskliga rättigheter, social- och sysselsättningspolitik samt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar enträget de europeiska ledamöterna i kommittén för gemensamma åtgärder att utveckla en dialog avseende problemet med kastbaserad diskriminering inom ramen för sina diskussioner om demokrati och mänskliga rättigheter, social- och sysselsättningspolitik samt utvecklingssamarbete.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att man förväntar sig att EU:s utvecklingsprogram i Indien innehåller specifika åtgärder som garanterar att minoriteter som daliterna, adivasi och andra marginaliserade samhällen, stammar och kaster kan minska den vida klyftan mellan sig och resten av befolkningen när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar att man förväntar sig att EU:s utvecklingsprogram i Indien innehåller specifika åtgärder som garanterar att minoriteter som daliterna, adivasi och andra marginaliserade samhällen, stammar och kaster kan minska den vida klyftan mellan sig och resten av befolkningen när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 12. | Europaparlamentet påminner om sitt krav att rådet och kommissionen skall prioritera främjandet av lika möjligheter när det gäller anställning i privata EU-baserade företag och uppmuntra EU-baserade företag att införa ”Ambedkar-principerna” (principer rörande sysselsättning och andra principer rörande ekonomisk och social marginalisering, formulerade för att ge alla utländska investerare i södra Asien stöd för att ta itu med kastbaserad diskriminering). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om sitt krav att rådet och kommissionen skall prioritera främjandet av lika möjligheter när det gäller anställning i privata EU-baserade företag och uppmuntra EU-baserade företag att införa ”Ambedkar-principerna” (principer rörande sysselsättning och andra principer rörande ekonomisk och social marginalisering, formulerade för att ge alla utländska investerare i södra Asien stöd för att ta itu med kastbaserad diskriminering).

| 13. | Europaparlamentet välkomnar EU:s engagemang för utvecklingen av principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst som FN:s underutskott för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna arbetar med, och uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta med detta stöd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar EU:s engagemang för utvecklingen av principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst som FN:s underutskott för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna arbetar med, och uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta med detta stöd.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Indiens president, regering och parlament, FN:s generalsekreterare och ledningen för FN:s underutskott för främjande och skydd av mänskliga rättigheter, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Unicef, Världsbanken och Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Indiens president, regering och parlament, FN:s generalsekreterare och ledningen för FN:s underutskott för främjande och skydd av mänskliga rättigheter, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Unicef, Världsbanken och Internationella valutafonden.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0388.

(2)  Uträknat mot bakgrund av siffror i rapporten Crime in India 2005, http://ncrb.nic.in/crime2005/home.htm och http:// ncrb.nic.in/crime2005/cii-2005/CHAP7.pdf.

(3)  Shah, Mander, Thorat, Deshpande och Baviskar, Untouchability in Rural Indi,a Sage Publications, Indien, 2006.

(4)  Nationell studie över familjehälsan, beställd av Indiens ministerium för hälsa och familjeomsorg, 1998-1999 (sista tillgängliga studien), kapitel 6, s. 187, http://www.nfhsindia.org/data/india/indch6.pdf.

(5)  2001 års folkräkning i Indien.

P6_TA(2007)0017

Partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon om fiske *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006) 0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2006)0454) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2006)0454) (1),

| — | med beaktande av artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0303/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0303/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0477/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0477/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och republiken Gabon parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och republiken Gabon parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändringsförslag 1 |
| Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) Den ekonomiska ersättningen från EG kommer att användas till att utveckla de kustsamhällen som är beroende av fisket och att skapa små lokala frys- och bearbetningsindustrier. |
| Ändringsförslag 2 |
| Artikel 3a (ny) |
| | Artikel 3a




  Under det sista året av protokollets tillämpningsperiod, och innan ett eventuellt nytt avtal ingås eller tillämpningsperioden för det avtal som bifogats denna förordning förlängs, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning och de villkor under vilka det genomfördes. |
| Ändringsförslag 3 |
| Artikel 3b (ny) |
| | Artikel 3b




  Kommissionen skall årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av det fleråriga sektorsprogram som beskrivs i artikel 7 i protokollet. |
| Ändringsförslag 4 |
| Artikel 3c (ny) |
| | Artikel 3c




  På grundval av den rapport som kommissionen lägger fram i enlighet med artikel 3a och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet, vid behov, ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar i syfte att anta ett nytt protokoll. |
| Ändringsförslag 5 |
| Artikel 3d (ny) |
| | Artikel 3d




  Kommissionen skall årligen utvärdera om de medlemsstater vars fartyg fiskar under avtalet har iakttagit rapporteringskraven. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändringsförslag 1

Skäl 2a (nytt)

(2a) Den ekonomiska ersättningen från EG kommer att användas till att utveckla de kustsamhällen som är beroende av fisket och att skapa små lokala frys- och bearbetningsindustrier.

Ändringsförslag 2

Artikel 3a (ny)

Artikel 3a

Under det sista året av protokollets tillämpningsperiod, och innan ett eventuellt nytt avtal ingås eller tillämpningsperioden för det avtal som bifogats denna förordning förlängs, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning och de villkor under vilka det genomfördes.

Ändringsförslag 3

Artikel 3b (ny)

Artikel 3b

Kommissionen skall årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av det fleråriga sektorsprogram som beskrivs i artikel 7 i protokollet.

Ändringsförslag 4

Artikel 3c (ny)

Artikel 3c

På grundval av den rapport som kommissionen lägger fram i enlighet med artikel 3a och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet, vid behov, ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar i syfte att anta ett nytt protokoll.

Ändringsförslag 5

Artikel 3d (ny)

Artikel 3d

Kommissionen skall årligen utvärdera om de medlemsstater vars fartyg fiskar under avtalet har iakttagit rapporteringskraven.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2007)0018

Moratorium för dödsstraff

Europaparlamentets resolution angående initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om ett allmänt moratorium för dödsstraff, särskilt resolutionerna av den 23 oktober 2003 (1), 6 maj 1999 (2) och 18 juni 1998 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om ett allmänt moratorium för dödsstraff, särskilt resolutionerna av den 23 oktober 2003 (1), 6 maj 1999 (2) och 18 juni 1998 (3),

| — | med beaktande av de resolutioner om ett moratorium för dödsstraff som antagits av flera FN-organ, bland annat FN:s kommission för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner om ett moratorium för dödsstraff som antagits av flera FN-organ, bland annat FN:s kommission för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s uttalanden till stöd för ett allmänt moratorium för dödsstraffet, och det uttalande om avskaffande av dödsstraffet som gjordes den 19 december 2006 vid FN:s generalförsamling och som undertecknades av 85 länder från samtliga geografiska grupper,' |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalanden till stöd för ett allmänt moratorium för dödsstraffet, och det uttalande om avskaffande av dödsstraffet som gjordes den 19 december 2006 vid FN:s generalförsamling och som undertecknades av 85 länder från samtliga geografiska grupper,'

| — | med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer avseende dödsstraffet som antogs av rådet (allmänna frågor) den 29 juni 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer avseende dödsstraffet som antogs av rådet (allmänna frågor) den 29 juni 1998,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Dödsstraff är en grym och omänsklig bestraffning och ett brott mot rätten till liv. |
| --- | --- |

A.

Dödsstraff är en grym och omänsklig bestraffning och ett brott mot rätten till liv.

| B. | Dödsstraffets avskaffande är en grundläggande värdering för Europeiska unionen och är ett krav för länder som söker medlemskap i EU. |
| --- | --- |

B.

Dödsstraffets avskaffande är en grundläggande värdering för Europeiska unionen och är ett krav för länder som söker medlemskap i EU.

| C. | Det är mycket oroväckande att dussintals länder i världen än i dag har, eller har återinfört, lagar som föreskriver dödsstraff och att tusentals människor således avrättas varje år enligt dessa lagar. |
| --- | --- |

C.

Det är mycket oroväckande att dussintals länder i världen än i dag har, eller har återinfört, lagar som föreskriver dödsstraff och att tusentals människor således avrättas varje år enligt dessa lagar.

| D. | Samtidigt fortsätter utvecklingen mot ett världsomfattande avskaffande av dödsstraffet. I detta sammanhang är det positivt att dödsstraffet helt har avskaffats i Liberia, Mexiko, Filippinerna och Moldavien under de senaste åren, likaså att den peruanska kongressen förkastat ett lagförslag om att införa dödsstraff för terrorismbrott i lagstiftningen. |
| --- | --- |

D.

Samtidigt fortsätter utvecklingen mot ett världsomfattande avskaffande av dödsstraffet. I detta sammanhang är det positivt att dödsstraffet helt har avskaffats i Liberia, Mexiko, Filippinerna och Moldavien under de senaste åren, likaså att den peruanska kongressen förkastat ett lagförslag om att införa dödsstraff för terrorismbrott i lagstiftningen.

| E. | EU beslutade i sina riktlinjer om EU:s politik gentemot tredje länder beträffande dödsstraff, som antagits av Europeiska rådet, att inom internationella organisationer verka för att dödsstraffet avskaffas. |
| --- | --- |

E.

EU beslutade i sina riktlinjer om EU:s politik gentemot tredje länder beträffande dödsstraff, som antagits av Europeiska rådet, att inom internationella organisationer verka för att dödsstraffet avskaffas.

| F. | Den 9 januari 2007 beslutade den italienska regeringen och Europarådet att gemensamt försöka samla så mycket stöd som möjligt för ett initiativ i FN:s pågående generalförsamling för ett världsomspännande moratorium för avrättningar i syfte att helt avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

F.

Den 9 januari 2007 beslutade den italienska regeringen och Europarådet att gemensamt försöka samla så mycket stöd som möjligt för ett initiativ i FN:s pågående generalförsamling för ett världsomspännande moratorium för avrättningar i syfte att helt avskaffa dödsstraffet.

| G. | Den 27 juli 2006 antog den italienska deputeradekammaren enhälligt ett förslag där man krävde att den italienska regeringen, efter samråd med sina samarbetspartner i EU men utan krav på enhällighet, vid FN:s nästa generalförsamling lägger fram ett förslag till resolution om ett allmänt moratorium för dödsstraff i syfte att uppnå att dödsstraffet helt avskaffas i världen. Den 22 januari 2007 beslutade rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) att Tyskland som ordförandeland för EU i New York skulle undersöka möjligheterna för en förnyad debatt och förutsättningarna för förhandlingar om förslaget om ett allmänt moratorium för dödsstraff. |
| --- | --- |

G.

Den 27 juli 2006 antog den italienska deputeradekammaren enhälligt ett förslag där man krävde att den italienska regeringen, efter samråd med sina samarbetspartner i EU men utan krav på enhällighet, vid FN:s nästa generalförsamling lägger fram ett förslag till resolution om ett allmänt moratorium för dödsstraff i syfte att uppnå att dödsstraffet helt avskaffas i världen. Den 22 januari 2007 beslutade rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) att Tyskland som ordförandeland för EU i New York skulle undersöka möjligheterna för en förnyad debatt och förutsättningarna för förhandlingar om förslaget om ett allmänt moratorium för dödsstraff.

| H. | Avrättningen av Saddam Hussein och mediernas exploatering av hängningen kan inte annat än fördömas, och det sätt på vilket den genomfördes är beklagansvärt. |
| --- | --- |

H.

Avrättningen av Saddam Hussein och mediernas exploatering av hängningen kan inte annat än fördömas, och det sätt på vilket den genomfördes är beklagansvärt.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om sin orubbliga inställning till dödsstraff i alla lägen och under alla omständigheter, och uttrycker ännu en gång sin övertygelse att om dödsstraffet avskaffas kommer detta att bidra till att människovärdet stärks och de mänskliga rättigheterna fortsätter att utvecklas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om sin orubbliga inställning till dödsstraff i alla lägen och under alla omständigheter, och uttrycker ännu en gång sin övertygelse att om dödsstraffet avskaffas kommer detta att bidra till att människovärdet stärks och de mänskliga rättigheterna fortsätter att utvecklas.

| 2. | Europaparlamentet begär att det genast och villkorslöst införs ett världsomfattande moratorium för avrättningar, i syfte att avskaffa dödsstraffet i hela världen, genom en resolution från FN:s pågående generalförsamling. Tillämpningen av resolutionen bör kunna kontrolleras av FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att det genast och villkorslöst införs ett världsomfattande moratorium för avrättningar, i syfte att avskaffa dödsstraffet i hela världen, genom en resolution från FN:s pågående generalförsamling. Tillämpningen av resolutionen bör kunna kontrolleras av FN:s generalsekreterare.

| 3. | Europaparlamentet begär att rådets ordförandeskap snarast börjar arbeta med ett resolutionsförslag som skall läggas fram för FN:s pågående generalförsamling. Parlamentet uppmanar EU:s ordförandeskap och kommissionen att hålla parlamentet underrättat om de resultat som uppnås vid FN:s generalförsamling i fråga om ett allmänt moratorium för dödsstraff. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att rådets ordförandeskap snarast börjar arbeta med ett resolutionsförslag som skall läggas fram för FN:s pågående generalförsamling. Parlamentet uppmanar EU:s ordförandeskap och kommissionen att hålla parlamentet underrättat om de resultat som uppnås vid FN:s generalförsamling i fråga om ett allmänt moratorium för dödsstraff.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner och medlemsstater att politiskt och diplomatiskt göra allt för att denna resolution skall få tillräckligt stöd i FN:s pågående generalförsamling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner och medlemsstater att politiskt och diplomatiskt göra allt för att denna resolution skall få tillräckligt stöd i FN:s pågående generalförsamling.

| 5. | Europaparlamentet stöder aktivt den italienska deputeradekammarens och den italienska regeringens initiativ som även har Europeiska rådets, kommissionens och Europarådets stöd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder aktivt den italienska deputeradekammarens och den italienska regeringens initiativ som även har Europeiska rådets, kommissionens och Europarådets stöd.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att utan dröjsmål ratificera det andra frivilliga protokollet till Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som syftar till att dödsstraffet skall avskaffas helt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s medlemsstater att utan dröjsmål ratificera det andra frivilliga protokollet till Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som syftar till att dödsstraffet skall avskaffas helt.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare, ordföranden i FN:s generalförsamling och alla FN:s medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare, ordföranden i FN:s generalförsamling och alla FN:s medlemsstater.

---

(1)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 609.

(2)  EGT C 279, 1.10.1999, s. 421.

(3)  EGT C 210, 6.7.1998, s. 207.

P6_TA(2007)0019

Främja goda kostvanor och motion

Europaparlamentets resolution om ”Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” (2006/2231(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens grönbok (KOM(2005)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok (KOM(2005)0637),

| — | med beaktande av den globala strategin för kost, motion och hälsa som antogs av den 57:e Världshälsoförsamlingen den 22 maj 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för kost, motion och hälsa som antogs av den 57:e Världshälsoförsamlingen den 22 maj 2004,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 14 december 2000 om hälsa och nutrition (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 14 december 2000 om hälsa och nutrition (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 3 juni 2005 om fetma, kostvanor och motion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 3 juni 2005 om fetma, kostvanor och motion,

| — | med beaktande av EU:s idrottsministrars informella möte den 19-20 september 2005 då det brittiska ordförandeskapet föreslog att en arbetsgrupp för idrott och hälsa skulle inrättas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s idrottsministrars informella möte den 19-20 september 2005 då det brittiska ordförandeskapet föreslog att en arbetsgrupp för idrott och hälsa skulle inrättas,

| — | med beaktande av forskarnas uppmaning i samband med den 10:e internationella kongressen om fetma (ICO 2006) som ägde rum i Sydney den 3-8 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av forskarnas uppmaning i samband med den 10:e internationella kongressen om fetma (ICO 2006) som ägde rum i Sydney den 3-8 september 2006,

| — | med beaktande av det finländska ordförandeskapets högnivåkonferens för experter om ”hälsan inom alla områden av politiken”, som hölls i Kuopio den 20-21 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det finländska ordförandeskapets högnivåkonferens för experter om ”hälsan inom alla områden av politiken”, som hölls i Kuopio den 20-21 september 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0450/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0450/2006), och av följande skäl:

| A. | Antalet personer som lider av fetma har ökat på ett spektakulärt sätt de senaste 30 åren inom EU. Fenomenet växer lika snabbt som i Förenta staterna i början av 90-talet och nästan 27 procent av männen och 38 procent av kvinnorna i EU betraktas i dag som överviktiga eller feta. |
| --- | --- |

A.

Antalet personer som lider av fetma har ökat på ett spektakulärt sätt de senaste 30 åren inom EU. Fenomenet växer lika snabbt som i Förenta staterna i början av 90-talet och nästan 27 procent av männen och 38 procent av kvinnorna i EU betraktas i dag som överviktiga eller feta.

| B. | Det är inte bara i EU och andra rika länder som det blir allt vanligare med fetma, framför allt bland barn, utan fetman ökar dramatiskt även i ett flertal utvecklingsländer. |
| --- | --- |

B.

Det är inte bara i EU och andra rika länder som det blir allt vanligare med fetma, framför allt bland barn, utan fetman ökar dramatiskt även i ett flertal utvecklingsländer.

| C. | Fetma drabbar också mer än fem miljoner barn i EU-27 och antalet ökar i alarmerande takt med nästan 300 000 nya fall årligen. |
| --- | --- |

C.

Fetma drabbar också mer än fem miljoner barn i EU-27 och antalet ökar i alarmerande takt med nästan 300 000 nya fall årligen.

| D. | Studier har visat att funktionshindrade löper större risk att bli överviktiga på grund av en rad faktorer, bland annat patofysiologiska förändringar av ämnesomsättningen och kroppskonstitutionen, muskelförtvining och fysisk inaktivitet. |
| --- | --- |

D.

Studier har visat att funktionshindrade löper större risk att bli överviktiga på grund av en rad faktorer, bland annat patofysiologiska förändringar av ämnesomsättningen och kroppskonstitutionen, muskelförtvining och fysisk inaktivitet.

| E. | Energiintaget hos stora grupper av befolkningen har varit stabilt sedan 1950-talet. Förändringar i livsstilen har emellertid lett till en minskning av både fysisk aktivitet och kroppsarbete och därmed har energibehovet minskat. Detta har lett till en obalans mellan energibehov och energitillförsel. |
| --- | --- |

E.

Energiintaget hos stora grupper av befolkningen har varit stabilt sedan 1950-talet. Förändringar i livsstilen har emellertid lett till en minskning av både fysisk aktivitet och kroppsarbete och därmed har energibehovet minskat. Detta har lett till en obalans mellan energibehov och energitillförsel.

| F. | Ett stort antal projekt och studier har bekräftat att förekomsten av fetma är förknippad med olikheter på ett tidigt stadium i fråga om den socioekonomiska miljön samt att sjukdomen är vanligare i låginkomstfamiljer med låg utbildningsnivå. |
| --- | --- |

F.

Ett stort antal projekt och studier har bekräftat att förekomsten av fetma är förknippad med olikheter på ett tidigt stadium i fråga om den socioekonomiska miljön samt att sjukdomen är vanligare i låginkomstfamiljer med låg utbildningsnivå.

| G. | Då EU fastställer en åtgärdsplan för att främja hälsosamma livsstilar måste det tas vederbörlig hänsyn till att man i medlemsstaterna har olika kostvanor och konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

G.

Då EU fastställer en åtgärdsplan för att främja hälsosamma livsstilar måste det tas vederbörlig hänsyn till att man i medlemsstaterna har olika kostvanor och konsumtionsmönster.

| H. | Världshälsoorganisationens (WHO) rapport från 2005 om hälsan i Europa visar att ett stort antal dödsfall och sjukdomar förorsakas av sju huvudriskfaktorer, varav sex (högt blodtryck, kolesterol, för högt kroppsmasseindex (BMI), otillräckligt intag av frukt och grönsaker, brist på motion och överkonsumtion av alkohol) har att göra med kost och fysisk aktivitet. Därför är det viktigt att samtidigt vidta åtgärder avseende dessa avgörande faktorer för hälsan i syfte att förhindra ett betydande antal dödsfall och sjukdomsfall. |
| --- | --- |

H.

Världshälsoorganisationens (WHO) rapport från 2005 om hälsan i Europa visar att ett stort antal dödsfall och sjukdomar förorsakas av sju huvudriskfaktorer, varav sex (högt blodtryck, kolesterol, för högt kroppsmasseindex (BMI), otillräckligt intag av frukt och grönsaker, brist på motion och överkonsumtion av alkohol) har att göra med kost och fysisk aktivitet. Därför är det viktigt att samtidigt vidta åtgärder avseende dessa avgörande faktorer för hälsan i syfte att förhindra ett betydande antal dödsfall och sjukdomsfall.

| I. | En hälsosam diet måste anses vara en diet som har vissa kvantitativa och kvalitativa egenskaper, så som energiinnehåll i enlighet med personliga behov, och som alltid är i enlighet med dietistiska principer. |
| --- | --- |

I.

En hälsosam diet måste anses vara en diet som har vissa kvantitativa och kvalitativa egenskaper, så som energiinnehåll i enlighet med personliga behov, och som alltid är i enlighet med dietistiska principer.

| J. | Även om EU i kraft av sina befogenheter enligt fördragen har en grundläggande roll att spela på området för konsumentskydd, genom att främja en sund kost och intag av frukt och grönsaker, måste gemenskapens åtgärder av nödvändighet komplettera de åtgärder som medlemsstaterna, regionerna och städerna i EU vidtar när det gäller att främja idrott och motion. |
| --- | --- |

J.

Även om EU i kraft av sina befogenheter enligt fördragen har en grundläggande roll att spela på området för konsumentskydd, genom att främja en sund kost och intag av frukt och grönsaker, måste gemenskapens åtgärder av nödvändighet komplettera de åtgärder som medlemsstaterna, regionerna och städerna i EU vidtar när det gäller att främja idrott och motion.

| K. | De socioekonomiska konsekvenserna av överviktsrelaterade sjukdomar står redan för 4-7 procent av de totala hälso- och sjukvårdskostnaderna i medlemsstaterna. Samtidigt har den totala kostnaden för fetman (om den ökade risken för att hamna i arbetslöshet, arbetsstopp och funktionshinder beaktas) inte blivit föremål för någon detaljerad vetenskaplig studie. |
| --- | --- |

K.

De socioekonomiska konsekvenserna av överviktsrelaterade sjukdomar står redan för 4-7 procent av de totala hälso- och sjukvårdskostnaderna i medlemsstaterna. Samtidigt har den totala kostnaden för fetman (om den ökade risken för att hamna i arbetslöshet, arbetsstopp och funktionshinder beaktas) inte blivit föremål för någon detaljerad vetenskaplig studie.

| L. | En majoritet av medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att ta itu med fetmaproblemet och för att förbättra hälsotillståndet hos sina befolkningar. En del regeringar har valt att ta till förbudsåtgärder medan andra har valt uppmuntrande åtgärder. |
| --- | --- |

L.

En majoritet av medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att ta itu med fetmaproblemet och för att förbättra hälsotillståndet hos sina befolkningar. En del regeringar har valt att ta till förbudsåtgärder medan andra har valt uppmuntrande åtgärder.

| M. | Vissa medlemsstater har till exempel beslutat att belägga försäljningsautomater i skolorna med villkor, eller till och med att förbjuda dem. Anledningen är det dåliga utbudet och att endast en försumbar del är förbehållen drycker med låg sockerhalt, frukt och grönsaker samt så kallade dietprodukter. |
| --- | --- |

M.

Vissa medlemsstater har till exempel beslutat att belägga försäljningsautomater i skolorna med villkor, eller till och med att förbjuda dem. Anledningen är det dåliga utbudet och att endast en försumbar del är förbehållen drycker med låg sockerhalt, frukt och grönsaker samt så kallade dietprodukter.

| N. | De frivilliga åtaganden som nyligen gjorts av å ena sidan de europeiska tillverkarna av icke-alkoholhaltiga drycker i syfte att begränsa sin marknadsföring när det gäller barn under 12 år och samtidigt tillhandahålla ett mer varierat dryckesutbud i skolorna, å andra sidan två ”jättar” i snabbmatssektorn om näringsmärkning på förpackningar för hamburgare och pommes frites, är intressanta som ett första steg. |
| --- | --- |

N.

De frivilliga åtaganden som nyligen gjorts av å ena sidan de europeiska tillverkarna av icke-alkoholhaltiga drycker i syfte att begränsa sin marknadsföring när det gäller barn under 12 år och samtidigt tillhandahålla ett mer varierat dryckesutbud i skolorna, å andra sidan två ”jättar” i snabbmatssektorn om näringsmärkning på förpackningar för hamburgare och pommes frites, är intressanta som ett första steg.

| O. | På många håll inom detaljhandeln i Europa har man tagit olika intressanta initiativ till att främja sunda kostvanor. Det handlar bland annat om utveckling av hälsosamma produktsortiment, lättbegripligare märkning med uttömmande information om näringsinnehållet och partnerskap med regeringar, skolor och icke-statliga organisationer för att göra folk mera medvetna om nyttan med sunda kostvanor och regelbunden motion. |
| --- | --- |

O.

På många håll inom detaljhandeln i Europa har man tagit olika intressanta initiativ till att främja sunda kostvanor. Det handlar bland annat om utveckling av hälsosamma produktsortiment, lättbegripligare märkning med uttömmande information om näringsinnehållet och partnerskap med regeringar, skolor och icke-statliga organisationer för att göra folk mera medvetna om nyttan med sunda kostvanor och regelbunden motion.

| P. | Grönboken ingår i ett övergripande EU-initiativ som syftar till att bekämpa de största hälsoriskerna (däribland dåliga kostvanor och otillräcklig motion), som - tillsammans med tobaksrökning och överkonsumtion av alkohol - är huvudorsaken till hjärt- och kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor och män i EU), vissa typer av cancer, sjukdomar i andningsorganen, benskörhet och typ 2-diabetes, vilket skapar ökad belastning för de nationella hälsosystemen. |
| --- | --- |

P.

Grönboken ingår i ett övergripande EU-initiativ som syftar till att bekämpa de största hälsoriskerna (däribland dåliga kostvanor och otillräcklig motion), som - tillsammans med tobaksrökning och överkonsumtion av alkohol - är huvudorsaken till hjärt- och kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor och män i EU), vissa typer av cancer, sjukdomar i andningsorganen, benskörhet och typ 2-diabetes, vilket skapar ökad belastning för de nationella hälsosystemen.

| Q. | Kommissionen lade den 11 september 2006 fram resultaten av ett offentligt samråd som inleddes i och med grönboken, och dessa resultat talar till förmån för en insats från EU:s sida som omfattar flera av gemenskapens politikområden och där i synnerhet barn och ungdomar uppmärksammas. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen lade den 11 september 2006 fram resultaten av ett offentligt samråd som inleddes i och med grönboken, och dessa resultat talar till förmån för en insats från EU:s sida som omfattar flera av gemenskapens politikområden och där i synnerhet barn och ungdomar uppmärksammas.

| R. | Gemenskapen har att spela en aktiv roll inom ramen för gemensamma åtgärder som vidtas av de 27 medlemsstaterna, eller som komplement till dessa, när det gäller informations- och medvetandegörandekampanjer om fetma, främjandet av konsumtion av frukt och grönsaker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), finansiering av forsknings-, utbildnings och idrottsprojekt samt antagandet av ny eller omarbetad lagstiftning som har en faktisk påverkan på de europeiska medborgarnas kostvanor. |
| --- | --- |

R.

Gemenskapen har att spela en aktiv roll inom ramen för gemensamma åtgärder som vidtas av de 27 medlemsstaterna, eller som komplement till dessa, när det gäller informations- och medvetandegörandekampanjer om fetma, främjandet av konsumtion av frukt och grönsaker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), finansiering av forsknings-, utbildnings och idrottsprojekt samt antagandet av ny eller omarbetad lagstiftning som har en faktisk påverkan på de europeiska medborgarnas kostvanor.

Fetma: en politisk prioritering?

| 1. | Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens åtagande till förmån för en sund kost (kvantitativt och kvalitativt) och motion samt kampen mot fetma och viktiga kostrelaterade sjukdomar. Parlamentet kräver att detta från och med nu skall betraktas som en politisk prioritering i EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gläder sig åt kommissionens åtagande till förmån för en sund kost (kvantitativt och kvalitativt) och motion samt kampen mot fetma och viktiga kostrelaterade sjukdomar. Parlamentet kräver att detta från och med nu skall betraktas som en politisk prioritering i EU och medlemsstaterna.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att fetman betingas av många orsaker och att det därför behövs ett helhetsgrepp på problematiken kring den, där flera olika sektorer inom politiken samverkar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att fetman betingas av många orsaker och att det därför behövs ett helhetsgrepp på problematiken kring den, där flera olika sektorer inom politiken samverkar.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att trots att många medlemsstater vidtagit åtgärder drabbar fetma en ständigt växande del av befolkningen och att om denna tendens fortsätter kommer konsekvenserna för folkhälsan, vilka skulle kunna förebyggas genom lämpliga åtgärder, bli oöverskådliga. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar djupt att trots att många medlemsstater vidtagit åtgärder drabbar fetma en ständigt växande del av befolkningen och att om denna tendens fortsätter kommer konsekvenserna för folkhälsan, vilka skulle kunna förebyggas genom lämpliga åtgärder, bli oöverskådliga.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar alla medlemsstater att officiellt erkänna fetma som en kronisk sjukdom för att undvika alla former av stigmatisering och diskriminering av personer som lider av fetma och att se till att dessa personer får lämplig vård inom de nationella sjuk- och hälsovårdssystemen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet rekommenderar alla medlemsstater att officiellt erkänna fetma som en kronisk sjukdom för att undvika alla former av stigmatisering och diskriminering av personer som lider av fetma och att se till att dessa personer får lämplig vård inom de nationella sjuk- och hälsovårdssystemen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att man vid WHO:s europeiska ministerkonferens i Istanbul den 15-17 november 2006 antog en stadga om bekämpande av fetma och understryker att det inrättats en ambitiös åtgärdsram för att få kontroll över epidemin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slå fast en tidsplan för genomförandet av denna ram och fastställa prioriteringar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att man vid WHO:s europeiska ministerkonferens i Istanbul den 15-17 november 2006 antog en stadga om bekämpande av fetma och understryker att det inrättats en ambitiös åtgärdsram för att få kontroll över epidemin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slå fast en tidsplan för genomförandet av denna ram och fastställa prioriteringar.

| 6. | Europaparlamentet stöder utan förbehåll lanseringen av den Europeiska handlingsplattformen för kostvanor, motion och hälsa (plattformen) i mars 2005 och välkomnar den metod som GD Hälsa och konsumentskydd valt, nämligen en ständig dialog med näringslivets olika sektorer, medlemsstaternas nationella myndigheter och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder utan förbehåll lanseringen av den Europeiska handlingsplattformen för kostvanor, motion och hälsa (plattformen) i mars 2005 och välkomnar den metod som GD Hälsa och konsumentskydd valt, nämligen en ständig dialog med näringslivets olika sektorer, medlemsstaternas nationella myndigheter och icke-statliga organisationer.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de frivilliga åtaganden som gjorts av de parter som deltar i handlingsplattformen. Parlamentet understryker att de åtaganden som gjorts måste övervakas effektivt och uppmanar kommissionen att ta fram klara utvärderingskriterier. Parlamentet konstaterar att en tillförlitlig utvärdering är en viktig förutsättning för att det skall gå att adekvat mäta vilka framsteg som görs och för att ytterligare EU-åtgärder eller förslag till lagstiftning skall kunna övervägas vid behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera till Europaparlamentet om vilka framsteg som görs inom plattformen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de frivilliga åtaganden som gjorts av de parter som deltar i handlingsplattformen. Parlamentet understryker att de åtaganden som gjorts måste övervakas effektivt och uppmanar kommissionen att ta fram klara utvärderingskriterier. Parlamentet konstaterar att en tillförlitlig utvärdering är en viktig förutsättning för att det skall gå att adekvat mäta vilka framsteg som görs och för att ytterligare EU-åtgärder eller förslag till lagstiftning skall kunna övervägas vid behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera till Europaparlamentet om vilka framsteg som görs inom plattformen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konsekvensbedöma olika förslag till politik för att fastställa hur de påverkar målen i fråga om folkhälsa, fetma och kostvanor. Parlamentet rekommenderar att denna ”hälso- och fetmakontroll” bör göras framför allt i samband med forskningsprogrammen inom GJP, energipolitiken samt politiken för reklam och livsmedel. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konsekvensbedöma olika förslag till politik för att fastställa hur de påverkar målen i fråga om folkhälsa, fetma och kostvanor. Parlamentet rekommenderar att denna ”hälso- och fetmakontroll” bör göras framför allt i samband med forskningsprogrammen inom GJP, energipolitiken samt politiken för reklam och livsmedel.

| 9. | Europaparlamentet noterar att, trots att ett stort antal berörda parter redan medverkar i plattformen, dessa har en benägenhet att koncentrera sig på ”energitillförselsidan” när det gäller fetma. Parlamentet uppmanar därför de berörda parterna på ”energiförbrukningssidan”, t.ex. tillverkare av dataspel, idrottssammanslutningar och TV-bolag att engagera sig mera i diskussionen och överväga att göra liknande åtaganden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att, trots att ett stort antal berörda parter redan medverkar i plattformen, dessa har en benägenhet att koncentrera sig på ”energitillförselsidan” när det gäller fetma. Parlamentet uppmanar därför de berörda parterna på ”energiförbrukningssidan”, t.ex. tillverkare av dataspel, idrottssammanslutningar och TV-bolag att engagera sig mera i diskussionen och överväga att göra liknande åtaganden.

| 10. | Europaparlamentet anser att den aktuella tendensen i olika sektorer av den europeiska livsmedelsindustrin mot konkreta åtgärder för att lägga om det kommersiella utbudet riktat till barn och införa en näringsmärkning av livsmedel och drycker är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att den aktuella tendensen i olika sektorer av den europeiska livsmedelsindustrin mot konkreta åtgärder för att lägga om det kommersiella utbudet riktat till barn och införa en näringsmärkning av livsmedel och drycker är ett steg i rätt riktning.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utreda hur man kostnadseffektivt skulle kunna ingå partnerskap mellan hälsovården och näringslivet, så att patienterna kan få bättre förståelse för kostens betydelse och skapa kontroll över den och så att den ekonomiska börda som fetman för med sig minskar. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas program som tar sikte på behoven hos människor i socialt och ekonomiskt eftersatta samhällsgrupper. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utreda hur man kostnadseffektivt skulle kunna ingå partnerskap mellan hälsovården och näringslivet, så att patienterna kan få bättre förståelse för kostens betydelse och skapa kontroll över den och så att den ekonomiska börda som fetman för med sig minskar. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas program som tar sikte på behoven hos människor i socialt och ekonomiskt eftersatta samhällsgrupper.

| 12. | Parlamentet väntar sig att kommissionen inom kort i form av en vitbok skall presentera konkreta åtgärder för att antalet personer med övervikt och fetma skall börja minska senast 2015. |
| --- | --- |

12.

Parlamentet väntar sig att kommissionen inom kort i form av en vitbok skall presentera konkreta åtgärder för att antalet personer med övervikt och fetma skall börja minska senast 2015.

Informera konsumenten redan från barndomen

| 13. | Europaparlamentet anser att alla åtgärder för att förebygga och övervaka fetma bör sträcka sig över hela livet, från fosterstadiet och upp till ålderdomen. Parlamentet anser därutöver att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt barndomen, den tid i livet då en stor del av kostvanorna grundläggs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att alla åtgärder för att förebygga och övervaka fetma bör sträcka sig över hela livet, från fosterstadiet och upp till ålderdomen. Parlamentet anser därutöver att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt barndomen, den tid i livet då en stor del av kostvanorna grundläggs.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att kostupplysning och hälsofostran från en mycket tidig ålder spelar en nyckelroll vid förebyggandet av övervikt och fetma. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att kostupplysning och hälsofostran från en mycket tidig ålder spelar en nyckelroll vid förebyggandet av övervikt och fetma.

| 15. | Europaparlamentet understryker risken för övernitiskhet i kampanjen för att bekämpa fetma och anser att barn och ungdomar, som är mottagliga för grupptryck, måste få de rätta förebilderna i syfte att undvika att andra ätstörningar, som anorexi och bulimi, ökar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker risken för övernitiskhet i kampanjen för att bekämpa fetma och anser att barn och ungdomar, som är mottagliga för grupptryck, måste få de rätta förebilderna i syfte att undvika att andra ätstörningar, som anorexi och bulimi, ökar.

| 16. | Europaparlamentet anser att yrkesfolk inom hälsovården spelar en viktig roll för att upplysa om vilken nytta en väl avvägd kost och regelbunden motion gör för hälsan och för att spåra eventuella risker, i synnerhet hos personer med förhöjt bukfett som löper ökad risk för att utveckla särskilt typ 2-diabetes och hjärt-kärlsjukdomar, men även andra sjukdomstillstånd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja yrket nutritionist genom ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationerna och genom att fastställa villkor för tillträde till detta yrke liksom genom att garantera vetenskaplig yrkesutbildning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att yrkesfolk inom hälsovården spelar en viktig roll för att upplysa om vilken nytta en väl avvägd kost och regelbunden motion gör för hälsan och för att spåra eventuella risker, i synnerhet hos personer med förhöjt bukfett som löper ökad risk för att utveckla särskilt typ 2-diabetes och hjärt-kärlsjukdomar, men även andra sjukdomstillstånd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja yrket nutritionist genom ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationerna och genom att fastställa villkor för tillträde till detta yrke liksom genom att garantera vetenskaplig yrkesutbildning.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att skolan är den plats där barnen tillbringar mest tid och att det därför är grundläggande att man i skolmiljön, och särskilt skolmatsalarna, uppmuntrar barnen att utveckla sin smak, lär ut grunderna i matlagning och matkunskap, och verkar för regelbunden motion och en sund livsstil, i synnerhet för att motverka den allt mindre tid som läggs på gymnastikundervisning i skolorna inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram mekanismer för att främja bästa praxis i skolorna, och där beakta de mest effektiva sätten att fostra barnen till sunda kostvanor och erbjuda näringsriktig kost av hög kvalitet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att skolan är den plats där barnen tillbringar mest tid och att det därför är grundläggande att man i skolmiljön, och särskilt skolmatsalarna, uppmuntrar barnen att utveckla sin smak, lär ut grunderna i matlagning och matkunskap, och verkar för regelbunden motion och en sund livsstil, i synnerhet för att motverka den allt mindre tid som läggs på gymnastikundervisning i skolorna inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram mekanismer för att främja bästa praxis i skolorna, och där beakta de mest effektiva sätten att fostra barnen till sunda kostvanor och erbjuda näringsriktig kost av hög kvalitet.

| 18. | Europaparlamentet beklagar den praxis som innebär att medlemsstaternas myndigheter säljer ut skolornas lekplatser för bebyggelseändamål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar den praxis som innebär att medlemsstaternas myndigheter säljer ut skolornas lekplatser för bebyggelseändamål.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till skolbespisningen så att det i skolan kan serveras nylagad mat, helst från ekologiskt jordbruk eller jordbruk i närmiljön, och att uppmuntra hälsosamma kostvanor från låg ålder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till skolbespisningen så att det i skolan kan serveras nylagad mat, helst från ekologiskt jordbruk eller jordbruk i närmiljön, och att uppmuntra hälsosamma kostvanor från låg ålder.

| 20. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntras att se till att skolbarnen har tillräckligt med utrymme för idrott och fysisk aktivitet i skolmiljön. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och deras lokala myndigheter att beakta arbetet för en sund och aktiv livsstil när de planerar var skolorna skall ligga, så att skolorna förläggs närmare de samhällen de betjänar och därigenom gör det möjligt för eleverna att gå eller cykla till skolan i stället för att åka bil eller buss. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntras att se till att skolbarnen har tillräckligt med utrymme för idrott och fysisk aktivitet i skolmiljön. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och deras lokala myndigheter att beakta arbetet för en sund och aktiv livsstil när de planerar var skolorna skall ligga, så att skolorna förläggs närmare de samhällen de betjänar och därigenom gör det möjligt för eleverna att gå eller cykla till skolan i stället för att åka bil eller buss.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska läskedryckstillverkarna att snarast genomföra sina åtaganden av den 20 december 2005 inom ramen för uppförandekoden, i synnerhet åtagandet att begränsa den kommersiella verksamheten i grundskolorna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska läskedryckstillverkarna att snarast genomföra sina åtaganden av den 20 december 2005 inom ramen för uppförandekoden, i synnerhet åtagandet att begränsa den kommersiella verksamheten i grundskolorna.

| 22. | Europaparlamentet anser att i de fall försäljningsautomater i skolor och gymnasieskolor är tillåtna skall de utan undantag uppfylla kraven på hälsosam föda. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att i de fall försäljningsautomater i skolor och gymnasieskolor är tillåtna skall de utan undantag uppfylla kraven på hälsosam föda.

| 23. | Europaparlamentet kritiserar frekvensen och intensiteten i TV-reklamkampanjer för livsmedel som endast riktar sig till barn. Parlamentet understryker att sådana affärsmetoder inte främjar sunda kostvanor och att problemet bör hanteras på EU-nivå genom översynen av direktivet om television utan gränser (2). Parlamentet understryker därutöver att det finns tydliga bevis för att TV-reklam påverkar kortsiktiga konsumtionsmönster hos barn mellan 2 och 11 år, men anser samtidigt att det är föräldrarna som har det individuella ansvaret för det slutliga inköpsbeslutet. Parlamentet konstaterar dock att undersökningar gett vid handen att flertalet föräldrar vill ha klara begränsningar av reklam för ohälsosam mat till barn. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kritiserar frekvensen och intensiteten i TV-reklamkampanjer för livsmedel som endast riktar sig till barn. Parlamentet understryker att sådana affärsmetoder inte främjar sunda kostvanor och att problemet bör hanteras på EU-nivå genom översynen av direktivet om television utan gränser (2). Parlamentet understryker därutöver att det finns tydliga bevis för att TV-reklam påverkar kortsiktiga konsumtionsmönster hos barn mellan 2 och 11 år, men anser samtidigt att det är föräldrarna som har det individuella ansvaret för det slutliga inköpsbeslutet. Parlamentet konstaterar dock att undersökningar gett vid handen att flertalet föräldrar vill ha klara begränsningar av reklam för ohälsosam mat till barn.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom plattformen fastställa frivilliga eller självregleringsbaserade åtaganden för att få slut på reklam för livsmedel som innehåller rikligt med fett, socker eller salt och riktar sig till barn, men uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag, om självregleringen inte leder till några förändringar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom plattformen fastställa frivilliga eller självregleringsbaserade åtaganden för att få slut på reklam för livsmedel som innehåller rikligt med fett, socker eller salt och riktar sig till barn, men uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag, om självregleringen inte leder till några förändringar.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att nya former av reklam till barn, såsom textmeddelanden till mobiltelefoner, dataspel och sponsring av lekplatser inte heller bör undantas från dessa överväganden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att nya former av reklam till barn, såsom textmeddelanden till mobiltelefoner, dataspel och sponsring av lekplatser inte heller bör undantas från dessa överväganden.

| 26. | Europaparlamentet anser att ett ”gentleman's agreement” mellan kommissionen och den europeiska medieindustrin är nödvändigt. Överenskommelsen skulle innebära att alla produktioner som riktar sig till barn i olika medier - TV, film, Internet och videospel - skulle förses med information om hälsa och avkoppling i syfte att göra europeiska ungdomar medvetna om vikten av att motionera och att äta frukt och grönsaker för att hålla sig vid god hälsa. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att ett ”gentleman's agreement” mellan kommissionen och den europeiska medieindustrin är nödvändigt. Överenskommelsen skulle innebära att alla produktioner som riktar sig till barn i olika medier - TV, film, Internet och videospel - skulle förses med information om hälsa och avkoppling i syfte att göra europeiska ungdomar medvetna om vikten av att motionera och att äta frukt och grönsaker för att hålla sig vid god hälsa.

| 27. | Europaparlamentet erkänner Europeiska livsmedelsmyndighetens roll i samband med kostråd och rekommendationer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner Europeiska livsmedelsmyndighetens roll i samband med kostråd och rekommendationer.

| 28. | Europaparlamentet anser att medierna (TV, radio och Internet) mer än någonsin utgör ett grundläggande pedagogiskt verktyg för kunskap om en sund kost, ett verktyg för att ge praktiska råd till konsumenterna så att de får hjälp med att hitta en bra balans mellan det dagliga kaloriintaget och energiförbränningen samt att i slutändan ge dem valfrihet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att medierna (TV, radio och Internet) mer än någonsin utgör ett grundläggande pedagogiskt verktyg för kunskap om en sund kost, ett verktyg för att ge praktiska råd till konsumenterna så att de får hjälp med att hitta en bra balans mellan det dagliga kaloriintaget och energiförbränningen samt att i slutändan ge dem valfrihet.

| 29. | Europaparlamentet anser att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om närings- och hälsopåståenden om livsmedel (3) är en kraftig signal och kommer att innebära att konsumenterna äntligen får tillgång till tillförlitlig, icke-vilseledande och sammanhängande information om näringsinnehållet i livsmedelsprodukter, i synnerhet i dem som innehåller stora mängder socker, salt och vissa fetter. Parlamentet konstaterar att förordningen bör genomföras på ett sådant sätt att de företag som tillverkar livsmedel och drycker fortfarande uppmuntras och får möjlighet att göra innovationer och förbättra sina produkter. Parlamentet anser därför att Europeiska livsmedelsmyndighetens arbete med att fastställa näringsprofiler måste högprioriteras i anslutning till denna förordning och att hänsyn då måste tas till de mest aktuella uppgifter som finns att tillgå, samt att arbetet måste utföras i nära samverkan med ickestatliga organisationer på konsumentområdet och aktörer inom livsmedelsbranschen, inklusive detaljhandlare |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om närings- och hälsopåståenden om livsmedel (3) är en kraftig signal och kommer att innebära att konsumenterna äntligen får tillgång till tillförlitlig, icke-vilseledande och sammanhängande information om näringsinnehållet i livsmedelsprodukter, i synnerhet i dem som innehåller stora mängder socker, salt och vissa fetter. Parlamentet konstaterar att förordningen bör genomföras på ett sådant sätt att de företag som tillverkar livsmedel och drycker fortfarande uppmuntras och får möjlighet att göra innovationer och förbättra sina produkter. Parlamentet anser därför att Europeiska livsmedelsmyndighetens arbete med att fastställa näringsprofiler måste högprioriteras i anslutning till denna förordning och att hänsyn då måste tas till de mest aktuella uppgifter som finns att tillgå, samt att arbetet måste utföras i nära samverkan med ickestatliga organisationer på konsumentområdet och aktörer inom livsmedelsbranschen, inklusive detaljhandlare

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att man bland allmänheten och på vetenskapshåll blir alltmer oroad av hur artificiella transfettsyror påverkar människors hälsa och att vissa myndigheter på nationell nivå (Kanada, Danmark) eller regional nivå (staden New York) verkat för att få bort transfettsyrorna från livsmedel för människor. Parlamentet uppmanar EU till åtgärder för att minska intaget av transfettsyror. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att man bland allmänheten och på vetenskapshåll blir alltmer oroad av hur artificiella transfettsyror påverkar människors hälsa och att vissa myndigheter på nationell nivå (Kanada, Danmark) eller regional nivå (staden New York) verkat för att få bort transfettsyrorna från livsmedel för människor. Parlamentet uppmanar EU till åtgärder för att minska intaget av transfettsyror.

| 31. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att genomföra en snabb översyn av rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (4) så att det i direktivet åtminstone införs ett krav på att ange vilka näringsämnen och vilken typ av fetter ett livsmedel innehåller, i syfte att uppnå målet om en förenkling och harmonisering av gemenskapslagstiftningen i enlighet med rekommendationerna från företrädare för industrin och konsumentorganisationerna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att genomföra en snabb översyn av rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (4) så att det i direktivet åtminstone införs ett krav på att ange vilka näringsämnen och vilken typ av fetter ett livsmedel innehåller, i syfte att uppnå målet om en förenkling och harmonisering av gemenskapslagstiftningen i enlighet med rekommendationerna från företrädare för industrin och konsumentorganisationerna.

| 32. | Europaparlamentet är mycket intresserat av de system för att märka livsmedel som livsmedelsföretag, detaljhandlare och allmänna organ har infört i flera medlemsstater för att förenkla näringsinformationen. Parlamentet erkänner värdet av sådana märkningssystem och symboler för hälsosamma val, när de föredras av konsumenterna och är lätta att använda. Parlamentet erinrar sig att forskningen bekräftat att konsumenterna får mest hjälp att välja de hälsosammaste alternativen om halterna av olika näringsämnen angivits genom ett tolkningselement. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra nytta av denna erfarenhet och denna forskning för att utveckla och införa ett EU-omfattande system för information på framsidan av förpackningarna och påpekar att konsekvent information till konsumenterna kräver en viss grad av harmonisering på detta område och att sådana meddelanden måste grunda sig på vetenskapliga fakta. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är mycket intresserat av de system för att märka livsmedel som livsmedelsföretag, detaljhandlare och allmänna organ har infört i flera medlemsstater för att förenkla näringsinformationen. Parlamentet erkänner värdet av sådana märkningssystem och symboler för hälsosamma val, när de föredras av konsumenterna och är lätta att använda. Parlamentet erinrar sig att forskningen bekräftat att konsumenterna får mest hjälp att välja de hälsosammaste alternativen om halterna av olika näringsämnen angivits genom ett tolkningselement. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra nytta av denna erfarenhet och denna forskning för att utveckla och införa ett EU-omfattande system för information på framsidan av förpackningarna och påpekar att konsekvent information till konsumenterna kräver en viss grad av harmonisering på detta område och att sådana meddelanden måste grunda sig på vetenskapliga fakta.

Att integrera kost och motion i gemenskapens övriga politikområden

| 33. | Europaparlamentet anser att en omläggning av produkterna är ett bra sätt att minska vårt intag av fett, socker och salt i kosten och välkomnar de åtgärder i denna riktning som vidtagits av vissa tillverkare och detaljhandlare. Parlamentet noterar dock att till dags dato endast fem procent av de sammanlagda frivilliga åtaganden som ingåtts enligt plattformen handlar om produktutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, producenter, detaljhandlare och restauratörer att göra mera för att tillverkare, detaljhandlare och restauratörer skall minska innehållet av fett, socker och salt i maten. Parlamentet uppmanar även tillverkarna att inte använda omläggningen av produkterna bara till att lansera nya varumärken som ibland kostar mer, utan att prioritera en minskning av fett, socker och salt i de vardagsprodukter som redan finns. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att en omläggning av produkterna är ett bra sätt att minska vårt intag av fett, socker och salt i kosten och välkomnar de åtgärder i denna riktning som vidtagits av vissa tillverkare och detaljhandlare. Parlamentet noterar dock att till dags dato endast fem procent av de sammanlagda frivilliga åtaganden som ingåtts enligt plattformen handlar om produktutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, producenter, detaljhandlare och restauratörer att göra mera för att tillverkare, detaljhandlare och restauratörer skall minska innehållet av fett, socker och salt i maten. Parlamentet uppmanar även tillverkarna att inte använda omläggningen av produkterna bara till att lansera nya varumärken som ibland kostar mer, utan att prioritera en minskning av fett, socker och salt i de vardagsprodukter som redan finns.

| 34. | Europaparlamentet betonar att den enskilde måste ha möjlighet att göra välunderbyggda val när det gäller vad han skall äta och hur mycket han skall motionera. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att den enskilde måste ha möjlighet att göra välunderbyggda val när det gäller vad han skall äta och hur mycket han skall motionera.

| 35. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att främjandet av en sund kost och motion blir en politisk prioritering, inte bara för GD Hälsa och konsumentskydd utan också för kommissionens generaldirektorat för jordbruk, transport, sysselsättning, forskning, utbildning och idrott, som genomför gemenskapspolitik eller program som har en påverkan på kostvanorna. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsekvensbedöma relevanta förslag för att man skall kunna avgöra hur de påverkar folkhälsan och målen i fråga om näring, framför allt i fråga om GJP. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att främjandet av en sund kost och motion blir en politisk prioritering, inte bara för GD Hälsa och konsumentskydd utan också för kommissionens generaldirektorat för jordbruk, transport, sysselsättning, forskning, utbildning och idrott, som genomför gemenskapspolitik eller program som har en påverkan på kostvanorna. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsekvensbedöma relevanta förslag för att man skall kunna avgöra hur de påverkar folkhälsan och målen i fråga om näring, framför allt i fråga om GJP.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar finansieringen av ett stort antal projekt som handlar om fetma inom EU:s pågående åtgärdsprogram på området för folkhälsa (2003-2008). Parlamentet anser att långsiktig finansiering måste göras tillgänglig och det måste läggas vikt vid främjande av en sund livsstil hos barn och ungdomar samt funktionshindrade i det andra programmet (2007-2013). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar finansieringen av ett stort antal projekt som handlar om fetma inom EU:s pågående åtgärdsprogram på området för folkhälsa (2003-2008). Parlamentet anser att långsiktig finansiering måste göras tillgänglig och det måste läggas vikt vid främjande av en sund livsstil hos barn och ungdomar samt funktionshindrade i det andra programmet (2007-2013).

| 37. | Europaparlamentet understryker att informationskampanjer inte är det bästa verktyget för att nå missgynnade socioekonomiska grupper. Parlamentet anser att åtgärderna behöver anpassas till lokala behov och ha förankring i närmiljön, att direkta kontakter måste etableras och att det måste finnas ett nära samarbete mellan lokala skolor, förskolor, alla läkare inom primärvården, barnläkare och vårdcentraler. Parlamentet påpekar att verksamhet av detta slag måste utvärderas för att man skall kunna se om den har önskad verkan eller inte. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att informationskampanjer inte är det bästa verktyget för att nå missgynnade socioekonomiska grupper. Parlamentet anser att åtgärderna behöver anpassas till lokala behov och ha förankring i närmiljön, att direkta kontakter måste etableras och att det måste finnas ett nära samarbete mellan lokala skolor, förskolor, alla läkare inom primärvården, barnläkare och vårdcentraler. Parlamentet påpekar att verksamhet av detta slag måste utvärderas för att man skall kunna se om den har önskad verkan eller inte.

| 38. | Europaparlamentet förespråkar att strukturfonderna skall användas för infrastrukturinvesteringar i socioekonomiskt missgynnade områden för att underlätta motion och säker transport, såsom cykelbanor, och uppmuntrar till lek utomhus i en trygg miljö. Parlamentet uppmanar samtidigt medlemsstaterna att investera i dessa mål. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet förespråkar att strukturfonderna skall användas för infrastrukturinvesteringar i socioekonomiskt missgynnade områden för att underlätta motion och säker transport, såsom cykelbanor, och uppmuntrar till lek utomhus i en trygg miljö. Parlamentet uppmanar samtidigt medlemsstaterna att investera i dessa mål.

| 39. | Europaparlamentet kräver att kommissionen tillsammans med de behöriga ministerierna i medlemsstaterna eller i regionerna skall bidra till programmen ”skolidrott” i ”testskolor”. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver att kommissionen tillsammans med de behöriga ministerierna i medlemsstaterna eller i regionerna skall bidra till programmen ”skolidrott” i ”testskolor”.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera i vilken mån undernäring och bristande rörlighet är ett problem för äldre människor och överväga vilka ytterligare åtgärder som måste vidtas för att hjälpa denna viktiga men ofta förbisedda samhällsgrupp på denna punkt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera i vilken mån undernäring och bristande rörlighet är ett problem för äldre människor och överväga vilka ytterligare åtgärder som måste vidtas för att hjälpa denna viktiga men ofta förbisedda samhällsgrupp på denna punkt.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsgivarna att uppmuntra sina anställda att delta i friskvårdsåtgärder och fysisk aktivitet, i synnerhet kvinnliga anställda med monotona arbetsuppgifter som kan leda till kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsgivarna att uppmuntra sina anställda att delta i friskvårdsåtgärder och fysisk aktivitet, i synnerhet kvinnliga anställda med monotona arbetsuppgifter som kan leda till kroniska sjukdomar.

| 42. | Europaparlamentet erkänner att arbetsgivarna spelar en roll för att främja en sund livsstil bland sina anställda och påpekar att personalens hälsa och således produktivitet bör finnas med i företagens strategi för socialt ansvar. Parlamentet hoppas att den nygrundade europeiska alliansen för företagens sociala ansvar kommer att främja utbytet av god praxis på detta område. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erkänner att arbetsgivarna spelar en roll för att främja en sund livsstil bland sina anställda och påpekar att personalens hälsa och således produktivitet bör finnas med i företagens strategi för socialt ansvar. Parlamentet hoppas att den nygrundade europeiska alliansen för företagens sociala ansvar kommer att främja utbytet av god praxis på detta område.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar den uppmaning till en intensifiering av forskningen som forskarvärlden framförde i samband med den 10:e internationella kongressen om fetma, i syfte att bättre förstå hur genetiska faktorer samverkar med de livsstilsfaktorer som orsakar sjukdomen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar den uppmaning till en intensifiering av forskningen som forskarvärlden framförde i samband med den 10:e internationella kongressen om fetma, i syfte att bättre förstå hur genetiska faktorer samverkar med de livsstilsfaktorer som orsakar sjukdomen.

| 44. | Europaparlamentet gläder sig i detta avseende åt att gemenskapen finansierar nio projekt inom den tematiska prioriteringen ”livsmedelskvalitet och säkerhet” i sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling, som riktar in sig på nya sätt att bekämpa fetma genom att till exempel koncentrera sig på en viss åldersgrupp eller genom att studera samverkan mellan genetiska faktorer, beteendefaktorer och mättnadstillstånd. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet gläder sig i detta avseende åt att gemenskapen finansierar nio projekt inom den tematiska prioriteringen ”livsmedelskvalitet och säkerhet” i sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling, som riktar in sig på nya sätt att bekämpa fetma genom att till exempel koncentrera sig på en viss åldersgrupp eller genom att studera samverkan mellan genetiska faktorer, beteendefaktorer och mättnadstillstånd.

| 45. | Europaparlamentet kräver att kampen mot fetman inom ramen för sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling inte bara skall fortsätta att dra nytta av ett gränsöverskridande samarbete mellan forskare på områdena för kost, jordbruk och bioteknik, utan att det också skall betraktas som ett forskningsfält av allmänt intresse för flera discipliner. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver att kampen mot fetman inom ramen för sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling inte bara skall fortsätta att dra nytta av ett gränsöverskridande samarbete mellan forskare på områdena för kost, jordbruk och bioteknik, utan att det också skall betraktas som ett forskningsfält av allmänt intresse för flera discipliner.

| 46. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att man har en jämförbar uppsättning indikatorer om hälsotillståndet, bland dem uppgifter om födointag, fysisk aktivitet och fetma, framför allt fördelat på olika åldersgrupper och socioekonomiska klasser. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att man har en jämförbar uppsättning indikatorer om hälsotillståndet, bland dem uppgifter om födointag, fysisk aktivitet och fetma, framför allt fördelat på olika åldersgrupper och socioekonomiska klasser.

| 47. | Europaparlamentet är starkt oroat över den minskade konsumtionen av frukt och grönsaker i EU vilket i första hand drabbar de europeiska låginkomsthushållen eftersom priserna på dessa varor är höga och informationen om deras verkliga nytta i kosthållet är bristfällig. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet är starkt oroat över den minskade konsumtionen av frukt och grönsaker i EU vilket i första hand drabbar de europeiska låginkomsthushållen eftersom priserna på dessa varor är höga och informationen om deras verkliga nytta i kosthållet är bristfällig.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en politik och en lagstiftningsram som ger tillgång till de bästa näringskällorna och andra nyttiga beståndsdelar i livsmedel, och som ger konsumenterna i Europa valfrihet i fråga om hur man skall uppnå och vidmakthålla det näringsintag som är det bästa möjliga med tanke på vars och ens egen livsstil och hälsa. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en politik och en lagstiftningsram som ger tillgång till de bästa näringskällorna och andra nyttiga beståndsdelar i livsmedel, och som ger konsumenterna i Europa valfrihet i fråga om hur man skall uppnå och vidmakthålla det näringsintag som är det bästa möjliga med tanke på vars och ens egen livsstil och hälsa.

| 49. | Europaparlamentet oroar sig över rapporterna om att näringsinnehållet i den frukt och de grönsaker som produceras i Europa har sjunkit under de senaste årtiondena och uppmanar kommissionen och rådet att vidta nödvändiga åtgärder vid översynen av GJP 2008 för att se till att näringsvärdet betraktas som ett viktigt kriterium, öka produktionen av högkvalitativa livsmedel och skapa stimulansåtgärder för hälsosam kost inom ramen för utvecklingen av landsbygden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet oroar sig över rapporterna om att näringsinnehållet i den frukt och de grönsaker som produceras i Europa har sjunkit under de senaste årtiondena och uppmanar kommissionen och rådet att vidta nödvändiga åtgärder vid översynen av GJP 2008 för att se till att näringsvärdet betraktas som ett viktigt kriterium, öka produktionen av högkvalitativa livsmedel och skapa stimulansåtgärder för hälsosam kost inom ramen för utvecklingen av landsbygden.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar till en större samordning mellan GJP och de hälsopolitiska åtgärder som EU vidtagit. Parlamentet kräver att kommissionen skall utöva en strikt kontroll över de EU-bidrag som vissa industrisektorer får så att dessa inte under några omständigheter kan tjäna till att finansiera reklamkampanjer som framställer kaloririka produkter i förmånlig dager. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar till en större samordning mellan GJP och de hälsopolitiska åtgärder som EU vidtagit. Parlamentet kräver att kommissionen skall utöva en strikt kontroll över de EU-bidrag som vissa industrisektorer får så att dessa inte under några omständigheter kan tjäna till att finansiera reklamkampanjer som framställer kaloririka produkter i förmånlig dager.

| 51. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med en reform av den gemensamma organisationen av marknaderna för frukt och grönsaker, som bland annat skulle syfta till att främja konsumtion av livsmedel som är bra för hälsan. Parlamentet är därutöver fast övertygat om att en uppmuntrande politik (prissänkningar, skatteavdrag, andra typer av subventioner) är att föredra framför ett system som grundar sig på högre skatter på kaloririka produkter (”fettskatt”), vilket i slutändan framför allt skulle bestraffa de europeiska hushåll som har det sämst ställt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med en reform av den gemensamma organisationen av marknaderna för frukt och grönsaker, som bland annat skulle syfta till att främja konsumtion av livsmedel som är bra för hälsan. Parlamentet är därutöver fast övertygat om att en uppmuntrande politik (prissänkningar, skatteavdrag, andra typer av subventioner) är att föredra framför ett system som grundar sig på högre skatter på kaloririka produkter (”fettskatt”), vilket i slutändan framför allt skulle bestraffa de europeiska hushåll som har det sämst ställt.

*

- *

| 52. | Europaparlamentet uppmanar WHO att redogöra för sin nuvarande syn på fetma inför Europaparlamentet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar WHO att redogöra för sin nuvarande syn på fetma inför Europaparlamentet.

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och kandidatländernas nationella parlament och regeringar amt till WHO. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och kandidatländernas nationella parlament och regeringar amt till WHO.

---

(1)  EGT C 20, 23.1.2001, s. 1.

(2)  Rådets direktiv 89/552/EEG (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

(3)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9. Rättelse i EUT L 12, 18.1.2007, s. 3.

(4)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/120/EG (EUT L 333, 20.12.2003, s. 51).

P6_TA(2007)0020

Preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister

Europaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0405/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0405/2006), och av följande skäl:

| A. | I Europa finns det skillnader när det gäller preskriptionstiderna, det datum preskriptionstiden börjar löpa, datumet för vetskap, möjligheten att tillfälligt eller definitivt avbryta preskriptionstiden samt beviskraven och åberopandet av preskriptionstidens utgång. |
| --- | --- |

A.

I Europa finns det skillnader när det gäller preskriptionstiderna, det datum preskriptionstiden börjar löpa, datumet för vetskap, möjligheten att tillfälligt eller definitivt avbryta preskriptionstiden samt beviskraven och åberopandet av preskriptionstidens utgång.

| B. | Dessa skillnaders omfattning kan få oönskade följder för olycksoffer i gränsöverskridande rättstvister och försvåra för skadade personer när de försöker utöva sina rättigheter i andra medlemsstater än sin egen, och i vissa fall eventuellt även i sin egen stat, och tvingas ta hjälp av utländsk lagstiftning. |
| --- | --- |

B.

Dessa skillnaders omfattning kan få oönskade följder för olycksoffer i gränsöverskridande rättstvister och försvåra för skadade personer när de försöker utöva sina rättigheter i andra medlemsstater än sin egen, och i vissa fall eventuellt även i sin egen stat, och tvingas ta hjälp av utländsk lagstiftning.

| C. | I samband med transnationella olyckor uppstår i synnerhet följande frågor. I vissa länder får minderåriga och funktionshindrade inget särskilt skydd när det gäller preskriptionstidens löpande, och de kan därför gå miste om den rätt att kräva ersättning som de annars skulle ha när de skadas i en annan medlemsstat än sin egen. I vissa länder är det enda sättet att avbryta preskriptionstiden att väcka eller delge talan. I gränsöverskridande rättstvister kan ett sådant synsätt leda till problem eftersom förhandlingarna med nödvändighet tar längre tid, och en oförmåga att förhindra att preskriptionsklockan fortsätter att ticka kan försätta offret i en ofördelaktig ställning där denne måste ådra sig betydande kostnader i ett tidigt skede genom att väcka och delge talan innan förhandlingarna kan avslutas. |
| --- | --- |

C.

I samband med transnationella olyckor uppstår i synnerhet följande frågor. I vissa länder får minderåriga och funktionshindrade inget särskilt skydd när det gäller preskriptionstidens löpande, och de kan därför gå miste om den rätt att kräva ersättning som de annars skulle ha när de skadas i en annan medlemsstat än sin egen. I vissa länder är det enda sättet att avbryta preskriptionstiden att väcka eller delge talan. I gränsöverskridande rättstvister kan ett sådant synsätt leda till problem eftersom förhandlingarna med nödvändighet tar längre tid, och en oförmåga att förhindra att preskriptionsklockan fortsätter att ticka kan försätta offret i en ofördelaktig ställning där denne måste ådra sig betydande kostnader i ett tidigt skede genom att väcka och delge talan innan förhandlingarna kan avslutas.

| D. | Med hänsyn till skillnaderna i preskriptionstiderna för gränsöverskridande fall av kroppsskador skulle det kunna vara ändamålsenligt att enbart fastställa grundprinciperna. |
| --- | --- |

D.

Med hänsyn till skillnaderna i preskriptionstiderna för gränsöverskridande fall av kroppsskador skulle det kunna vara ändamålsenligt att enbart fastställa grundprinciperna.

| E. | Villkoret i artikel 39.2 i arbetsordningen, att inget sådant förslag redan håller på att utarbetas, är uppfyllt i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

E.

Villkoret i artikel 39.2 i arbetsordningen, att inget sådant förslag redan håller på att utarbetas, är uppfyllt i vederbörlig ordning.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning om följderna av skillnaderna i preskriptionstid på den inre marknaden, i synnerhet för medborgare som utövar sina friheter inom ramen för fördraget. Denna undersökning bör särskilt sträva efter att kvantifiera de fall av kroppsskador som innefattar ett gränsöverskridande element samt bedöma eventuella svårigheter och/eller lidanden som drabbat skadelidande som en följd av skillnaderna i preskriptionstid, med beaktande av de punkter som tas upp i skäl B. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning om följderna av skillnaderna i preskriptionstid på den inre marknaden, i synnerhet för medborgare som utövar sina friheter inom ramen för fördraget. Denna undersökning bör särskilt sträva efter att kvantifiera de fall av kroppsskador som innefattar ett gränsöverskridande element samt bedöma eventuella svårigheter och/eller lidanden som drabbat skadelidande som en följd av skillnaderna i preskriptionstid, med beaktande av de punkter som tas upp i skäl B.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en rapport om preskriptionstider efter utvärderingen av undersökningen, en rapport som särskilt skall behandla möjliga alternativ som sträcker sig från en begränsad harmonisering av preskriptionstider till tillämpningen av lagvalsregler. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en rapport om preskriptionstider efter utvärderingen av undersökningen, en rapport som särskilt skall behandla möjliga alternativ som sträcker sig från en begränsad harmonisering av preskriptionstider till tillämpningen av lagvalsregler.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i de fall det är lämpligt, mot bakgrund av den undersökning som genomförts i enlighet med punkt 1 och efter att ha hört parlamentet, på grundval av artikel 65 c och artikel 67.5 andra strecksatsen i EG-fördraget, förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om preskription när det gäller skadeståndsanspråk vid fall av kroppsskador och dödsolyckor i gränsöverskridande rättstvister, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i de fall det är lämpligt, mot bakgrund av den undersökning som genomförts i enlighet med punkt 1 och efter att ha hört parlamentet, på grundval av artikel 65 c och artikel 67.5 andra strecksatsen i EG-fördraget, förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om preskription när det gäller skadeståndsanspråk vid fall av kroppsskador och dödsolyckor i gränsöverskridande rättstvister, i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att de bifogade rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att subsidiaritets-och proportionalitetsprinciperna respekteras fullt ut. I synnerhet bör man se till att den minst strikta rättsliga formen tillämpas och överväga huruvida till exempel införandet av principen om ursprungsland utgör en mer ändamålsenlig lösning på problemet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att de bifogade rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att subsidiaritets-och proportionalitetsprinciperna respekteras fullt ut. I synnerhet bör man se till att den minst strikta rättsliga formen tillämpas och överväga huruvida till exempel införandet av principen om ursprungsland utgör en mer ändamålsenlig lösning på problemet.

| 5. | Europaparlamentet anser att förslaget inte får ha några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att förslaget inte får ha några ekonomiska konsekvenser.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas parlament och regeringar.

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1 (om formen och tillämpningsområdet för det instrument som skall antas)

Parlamentet anser att det i den mån gemenskapen har motsvarande lagstiftningsbefogenheter bör fastställas lämpliga principer för preskription i samband med skadeståndsanspråk:

| — | som uppstått på grund av kroppsskador, |
| --- | --- |

—

som uppstått på grund av kroppsskador,

| — | som framställs av offrets arvingar eller |
| --- | --- |

—

som framställs av offrets arvingar eller

| — | som framställs av någon annan person när offret ådragit sig skador eller omkommit |
| --- | --- |

—

som framställs av någon annan person när offret ådragit sig skador eller omkommit

varvid förfarandena inbegriper parter som är bosatta eller har sin hemvist i olika medlemsstater eller en part som är bosatt eller har sin hemvist i en icke-medlemsstat eller en möjlighet att välja mellan olika länders lagstiftning.

Rekommendation 2 (om minimiinnehållet för det instrument som skall antas)

Varaktighet, beräkning, löptidens början, preskriptionsavbrott

| — | Den generella preskriptionstiden bör vara fyra år oavsett om talan är inom- eller utomobligatorisk och oavsett grunden för talan och den svarandes identitet, förutom när tillämplig lagstiftning föreskriver en längre period. I detta fall har den klagande bevisbördan när det gäller att belägga denna längre period. Preskriptionstiden för att driva igenom skadeståndsanspråk som fastställts genom beslut som vunnit laga kraft eller genom skiljedom bör vara tio år. Ingen preskriptionstid bör komma ifråga när det gäller skador som förorsakats av terrordåd, tortyr eller slaveri. |
| --- | --- |

—

Den generella preskriptionstiden bör vara fyra år oavsett om talan är inom- eller utomobligatorisk och oavsett grunden för talan och den svarandes identitet, förutom när tillämplig lagstiftning föreskriver en längre period. I detta fall har den klagande bevisbördan när det gäller att belägga denna längre period. Preskriptionstiden för att driva igenom skadeståndsanspråk som fastställts genom beslut som vunnit laga kraft eller genom skiljedom bör vara tio år. Ingen preskriptionstid bör komma ifråga när det gäller skador som förorsakats av terrordåd, tortyr eller slaveri.

| — | Preskriptionstiden bör löpa ut i samma ögonblick som preskriptionstidens sista dag är till ända och bör beräknas i enlighet med den officiella kalendern i den medlemsstat i vilken den klagande inleder ett rättsligt förfarande, varvid den dag då grunden för talan uppstod inte bör räknas. Om preskriptionstiden förlängs bör den nya preskriptionstiden beräknas från det datum då den föregående preskriptionstiden löpte ut. |
| --- | --- |

—

Preskriptionstiden bör löpa ut i samma ögonblick som preskriptionstidens sista dag är till ända och bör beräknas i enlighet med den officiella kalendern i den medlemsstat i vilken den klagande inleder ett rättsligt förfarande, varvid den dag då grunden för talan uppstod inte bör räknas. Om preskriptionstiden förlängs bör den nya preskriptionstiden beräknas från det datum då den föregående preskriptionstiden löpte ut.

| — | Preskriptionstiden bör börja löpa:






  1) | det datum då grunden för talan med hänsyn till kroppsskada uppstod eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos den skadade personen, |
| --- | --- | --- |

—

Preskriptionstiden bör börja löpa:

1)

det datum då grunden för talan med hänsyn till kroppsskada uppstod eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos den skadade personen,

| 2) | om arvingar framför krav, datumet för dödsfallet eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos arvingarna eller dödsboet, |
| --- | --- |

2)

om arvingar framför krav, datumet för dödsfallet eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos arvingarna eller dödsboet,

| 3) | om indirekt drabbade framför krav, datumet för dödsfallet eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos de indirekt drabbade (olycka med dödlig utgång) eller det datum då grunden för talan uppstod eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos den skadade personen (olyckor utan dödlig utgång). |
| --- | --- |

3)

om indirekt drabbade framför krav, datumet för dödsfallet eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos de indirekt drabbade (olycka med dödlig utgång) eller det datum då grunden för talan uppstod eller datumet för (faktisk eller presumtiv) vetskap (i fall av senare datum) hos den skadade personen (olyckor utan dödlig utgång).

| — | Preskriptionen bör avbrytas tillfälligt om den svarande medvetet, oärligt, på oacceptabelt vis eller av misstag dolt fakta eller förhållanden som utgör en belastning för honom eller henne. Den bör även avbrytas tillfälligt under tiden för relevanta brottmål/brottsutredningar eller i de fall då det föreligger oreglerade krav enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EG av den 16 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon (fjärde direktivet om motorfordonsförsäkringar) (1). |
| --- | --- |

—

Preskriptionen bör avbrytas tillfälligt om den svarande medvetet, oärligt, på oacceptabelt vis eller av misstag dolt fakta eller förhållanden som utgör en belastning för honom eller henne. Den bör även avbrytas tillfälligt under tiden för relevanta brottmål/brottsutredningar eller i de fall då det föreligger oreglerade krav enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EG av den 16 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon (fjärde direktivet om motorfordonsförsäkringar) (1).

| — | Preskribtionstiden bör avbrytas i och med inledandet av rättsliga förfaranden. Detta gäller även alla åtgärder från den klagandes sida, delgivna den svarande, för att inleda förfaranden utanför domstol, alla åtgärder från den klagandes sida, delgivna den svarande, för att inleda förhandlingar och alla sådana åtgärder från den klagandes sida, delgivna den svarande, som bidrar till att informera den svarande om den klagandes skadeståndsanspråk. |
| --- | --- |

—

Preskribtionstiden bör avbrytas i och med inledandet av rättsliga förfaranden. Detta gäller även alla åtgärder från den klagandes sida, delgivna den svarande, för att inleda förfaranden utanför domstol, alla åtgärder från den klagandes sida, delgivna den svarande, för att inleda förhandlingar och alla sådana åtgärder från den klagandes sida, delgivna den svarande, som bidrar till att informera den svarande om den klagandes skadeståndsanspråk.

Lämpliga bestämmelser bör inkluderas om åberopande av preskription, domstolens utrymme för skönsmässig bedömning i samband med tillämpningen av preskriptionstiden, konsekvenserna av att framgångsrikt åberopa preskription och fall med flera klagande/svarande.

Därutöver bör det åläggas medlemsstaterna att upprätta nationella informationscentrum för registrering av alla brottsutredningar eller pågående rättsliga förfaranden som inbegriper utländska medborgare som offer och för tillhandahållandet av skriftliga svar på motiverade framställningar om information som gjorts av utländska offer eller å deras vägnar.

---

(1)  EGT L 181, 20.7.2000, s. 65. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/14/EG (EUT L 149, 11.6.2005, s. 14).

P6_TA(2007)0021

Diskriminering av unga kvinnor och flickor när det gäller utbildning

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om diskriminering av kvinnor och flickor inom utbildning (2006/2135(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de principer som fastställts i artikel 2, artikel 3.2, artikel 13, artikel 137.1 i och artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de principer som fastställts i artikel 2, artikel 3.2, artikel 13, artikel 137.1 i och artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna, som tillkännagavs 2000, särskilt artikel 23, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna, som tillkännagavs 2000, särskilt artikel 23,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen för skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter från 1950, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen för skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter från 1950,

| — | med beaktande av FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt mål tre som handlar om att främja jämställdhet mellan könen och stärka kvinnornas ställning i samhället, vilket är en förutsättning för att bland annat kunna uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och inom alla arbetsområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt mål tre som handlar om att främja jämställdhet mellan könen och stärka kvinnornas ställning i samhället, vilket är en förutsättning för att bland annat kunna uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och inom alla arbetsområden,

| — | med beaktande av FN:s fjärde internationella kvinnokonferens som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och handlingsplan som då antogs samt de resultatdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 och Peking + 10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen som antogs den 9 juni 2000 och handlingsplanen av den 11 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s fjärde internationella kvinnokonferens som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och handlingsplan som då antogs samt de resultatdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 och Peking + 10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen som antogs den 9 juni 2000 och handlingsplanen av den 11 mars 2005,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), som antogs 1999, där det fastslås att individer eller grupper av individer som, under en konventionsstats jurisdiktion, anser att de utsatts för överträdelser av någon av de rättigheter som denna konventionsstat ställer sig bakom genom konventionen kan vända sig till granskningskommittén för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), som antogs 1999, där det fastslås att individer eller grupper av individer som, under en konventionsstats jurisdiktion, anser att de utsatts för överträdelser av någon av de rättigheter som denna konventionsstat ställer sig bakom genom konventionen kan vända sig till granskningskommittén för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Unescos globala övervakningsrapporter om utbildning för alla från 2003/2004, 2005 och 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos globala övervakningsrapporter om utbildning för alla från 2003/2004, 2005 och 2006,

| — | med beaktande av Europarådets rekommendationer, särskilt den resolution och den åtgärdsplan som antogs vid Europarådets sjätte ministerkonferens om jämställdhet mellan kvinnor och män, vilken hölls i Stockholm den 8-9 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendationer, särskilt den resolution och den åtgärdsplan som antogs vid Europarådets sjätte ministerkonferens om jämställdhet mellan kvinnor och män, vilken hölls i Stockholm den 8-9 juni 2006,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (2006/143/EG) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (2006/143/EG) (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 24 september 1998 om europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (98/561/EG) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 24 september 1998 om europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (98/561/EG) (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (3) och av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (3) och av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2006 med titeln ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” (KOM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2006 med titeln ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” (KOM(2006)0367),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln ”En färdplan för jämställdhet 2006-2010” (KOM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln ”En färdplan för jämställdhet 2006-2010” (KOM(2006)0092),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2005 med titeln ”Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi” (KOM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2005 med titeln ”Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi” (KOM(2005)0224),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 februari 2004 (KOM(2004)0115) och av den 14 februari 2005 (KOM(2005)0044) om jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 februari 2004 (KOM(2004)0115) och av den 14 februari 2005 (KOM(2005)0044) om jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2003 om universitetens roll i kunskapens Europa (KOM(2003)0058), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2003 om universitetens roll i kunskapens Europa (KOM(2003)0058),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2000 med titeln ”På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)” (KOM(2000)0335), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2000 med titeln ”På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005)” (KOM(2000)0335),

| — | med beaktande av deklaration som antogs av europeiska unionens ministrar ansvariga för frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män vid ministerkonferensen om jämställdhet mellan kvinnor och män som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklaration som antogs av europeiska unionens ministrar ansvariga för frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män vid ministerkonferensen om jämställdhet mellan kvinnor och män som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005,

| — | med beaktande av förklaringen om årtiondet för romernas integration 2005-2015, undertecknad i Sofia den 2 februari 2005 av premiärministrarna från de deltagande staterna i Central- och Sydösteuropa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om årtiondet för romernas integration 2005-2015, undertecknad i Sofia den 2 februari 2005 av premiärministrarna från de deltagande staterna i Central- och Sydösteuropa,

| — | med beaktande av Atendeklarationen som antogs 1992 vid Europeiska toppmötet om kvinnor i beslutsfattande ställning, i vilken det fastslogs att kvinnor står för hälften av mänsklighetens potential av begåvning och förmåga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Atendeklarationen som antogs 1992 vid Europeiska toppmötet om kvinnor i beslutsfattande ställning, i vilken det fastslogs att kvinnor står för hälften av mänsklighetens potential av begåvning och förmåga,

| — | med beaktande av betänkandena och uttalandena av utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandena och uttalandena av utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0416/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0416/2006), och av följande skäl:

| A. | Av statistik från medlemsstaterna framgår att en mindre andel kvinnor än män avlägger akademisk examen. Det rapporteras att färre kvinnor än män ägnar sig åt livslångt lärande, på grund av olika typer av könsrelaterade begränsningar. |
| --- | --- |

A.

Av statistik från medlemsstaterna framgår att en mindre andel kvinnor än män avlägger akademisk examen. Det rapporteras att färre kvinnor än män ägnar sig åt livslångt lärande, på grund av olika typer av könsrelaterade begränsningar.

| B. | Uppgifter i hemmet och familjen utförs alltjämt i hög grad av kvinnor, vilket begränsar deras tid och möjligheter till vidareutbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

B.

Uppgifter i hemmet och familjen utförs alltjämt i hög grad av kvinnor, vilket begränsar deras tid och möjligheter till vidareutbildning och livslångt lärande.

| C. | Tillgång till utbildning, framför allt högre utbildning, är en särskilt svår fråga för ungdomar från låginkomstfamiljer, vilket leder till att traditionen att i första hand låta pojkar utbilda sig förstärks. |
| --- | --- |

C.

Tillgång till utbildning, framför allt högre utbildning, är en särskilt svår fråga för ungdomar från låginkomstfamiljer, vilket leder till att traditionen att i första hand låta pojkar utbilda sig förstärks.

| D. | De stora framstegen i fråga om jämställdhet på utbildningsområdet handlar i första hand om en positiv kvantitativ utveckling, dvs. att en större andel kvinnor har tillgång till alla utbildningsnivåer. Samtidigt syns inte samma kvalitativa utveckling vad gäller valet av studieinriktning och specialområde, vilket framför allt hänger samman med samhällets syn och traditionella könsroller. |
| --- | --- |

D.

De stora framstegen i fråga om jämställdhet på utbildningsområdet handlar i första hand om en positiv kvantitativ utveckling, dvs. att en större andel kvinnor har tillgång till alla utbildningsnivåer. Samtidigt syns inte samma kvalitativa utveckling vad gäller valet av studieinriktning och specialområde, vilket framför allt hänger samman med samhällets syn och traditionella könsroller.

| E. | Utbildning är en viktig europeisk värdegrund, en grundläggande rättighet och ett centralt verktyg för social integration. Utmaningar samt vissa fördomar gentemot välutbildade kvinnor fortsätter att finnas i samhället, och kvinnor med utbildning får ofta inte möjlighet att helt utnyttja sin potential på det yrkesmässiga och offentliga området. |
| --- | --- |

E.

Utbildning är en viktig europeisk värdegrund, en grundläggande rättighet och ett centralt verktyg för social integration. Utmaningar samt vissa fördomar gentemot välutbildade kvinnor fortsätter att finnas i samhället, och kvinnor med utbildning får ofta inte möjlighet att helt utnyttja sin potential på det yrkesmässiga och offentliga området.

| F. | I vissa kulturkretsar finns det fortfarande traditionella och religiösa fördomar som begränsar flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

F.

I vissa kulturkretsar finns det fortfarande traditionella och religiösa fördomar som begränsar flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning.

| G. | Media upprätthåller konsekvent könsstereotyper och förstärker på så vis traditionella kvinnobilder, i stället för att lyfta fram de beundransvärda kvinnor som kan tjäna som förebilder, t.ex. Maria Skłodowska-Curie. |
| --- | --- |

G.

Media upprätthåller konsekvent könsstereotyper och förstärker på så vis traditionella kvinnobilder, i stället för att lyfta fram de beundransvärda kvinnor som kan tjäna som förebilder, t.ex. Maria Skłodowska-Curie.

| H. | Tillgången till utbildning är särskilt begränsad för flickor och unga kvinnor från nationella minoritetsgrupper, särskilt från den romska minoriteten, och för flickor och unga kvinnor från invandrargrupper. Kännetecknande är dessutom att det ofta förekommer diskriminering och segregering i skolorna samt specialundervisning med små resurser, omotiverad och outbildad personal, dålig infrastruktur och bristfälliga undervisnings- och testmetoder. |
| --- | --- |

H.

Tillgången till utbildning är särskilt begränsad för flickor och unga kvinnor från nationella minoritetsgrupper, särskilt från den romska minoriteten, och för flickor och unga kvinnor från invandrargrupper. Kännetecknande är dessutom att det ofta förekommer diskriminering och segregering i skolorna samt specialundervisning med små resurser, omotiverad och outbildad personal, dålig infrastruktur och bristfälliga undervisnings- och testmetoder.

| I. | Många medlemsstater anslår inte tillräckliga medel till sina utbildningsbudgetar, och samtidigt är det huvudsakligen kvinnor som arbetar som lärare. |
| --- | --- |

I.

Många medlemsstater anslår inte tillräckliga medel till sina utbildningsbudgetar, och samtidigt är det huvudsakligen kvinnor som arbetar som lärare.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att utbildning för flickor och kvinnor är en mänsklig rättighet och en viktig förutsättning för att de till fullo skall kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att utbildning för flickor och kvinnor är en mänsklig rättighet och en viktig förutsättning för att de till fullo skall kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att åtta av tio flickor som studerar vid högskolor eller universitet i medlemsstaterna avslutar studierna och att statistik visar såväl att båda könen har samma möjligheter att erhålla en högre utbildning samt att kvinnornas motivationsnivå är högre när de inte begränsas av könsrelaterade orsaker. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att åtta av tio flickor som studerar vid högskolor eller universitet i medlemsstaterna avslutar studierna och att statistik visar såväl att båda könen har samma möjligheter att erhålla en högre utbildning samt att kvinnornas motivationsnivå är högre när de inte begränsas av könsrelaterade orsaker.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att fler kvinnor än män avlägger examen inom utbildning och forskning (59 procent) men att deras närvaro konstant minskar ju högre upp på karriärstegen de kommer, från 43 procent doktorer till endast 15 procent professorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att fler kvinnor än män avlägger examen inom utbildning och forskning (59 procent) men att deras närvaro konstant minskar ju högre upp på karriärstegen de kommer, från 43 procent doktorer till endast 15 procent professorer.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att flera åtgärder har vidtagits i samband med FN:s millennieprojekt för att råda bot på situationen med bristande jämställdhet vad gäller tillgången till utbildning och att frågan om lika tillgång till utbildning för båda könen debatteras öppet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att flera åtgärder har vidtagits i samband med FN:s millennieprojekt för att råda bot på situationen med bristande jämställdhet vad gäller tillgången till utbildning och att frågan om lika tillgång till utbildning för båda könen debatteras öppet i medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den reform av universitetsutbildningssystemet som härrör från Lissabonstrategin och som lägger särskild vikt vid livslångt lärande, vilket ger unga kvinnor en möjlighet att fortsätta utbilda sig. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den reform av universitetsutbildningssystemet som härrör från Lissabonstrategin och som lägger särskild vikt vid livslångt lärande, vilket ger unga kvinnor en möjlighet att fortsätta utbilda sig.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport från 2000 om kvalitet i skolundervisningen, vilken bygger på 16 kvalitetsindikatorer och analyserar bland annat tillgången till utbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport från 2000 om kvalitet i skolundervisningen, vilken bygger på 16 kvalitetsindikatorer och analyserar bland annat tillgången till utbildning ur ett jämställdhetsperspektiv.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, vars uppgift bland annat skall vara att övervaka situationen vad gäller tillgången till utbildning för båda könen i de enskilda medlemsstaterna och i övriga världen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, vars uppgift bland annat skall vara att övervaka situationen vad gäller tillgången till utbildning för båda könen i de enskilda medlemsstaterna och i övriga världen.

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar att den politiska strategin vad gäller lika tillgång till utbildning skall utvärderas på grundval av könsuppdelad statistik, så att man tydliggör och motverkar den ojämlikhet som råder när det gäller möjligheten att erhålla viss högre akademisk utbildning, bland annat att bedriva doktorandstudier och forskning, och möjligheten till livslångt lärande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet rekommenderar att den politiska strategin vad gäller lika tillgång till utbildning skall utvärderas på grundval av könsuppdelad statistik, så att man tydliggör och motverkar den ojämlikhet som råder när det gäller möjligheten att erhålla viss högre akademisk utbildning, bland annat att bedriva doktorandstudier och forskning, och möjligheten till livslångt lärande.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till utbildning för kvinnor och män som tar hand om sina barn och för föräldrar som har avbrutit sin utbildning för att skaffa barn. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till utbildning för kvinnor och män som tar hand om sina barn och för föräldrar som har avbrutit sin utbildning för att skaffa barn.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att det förs en dialog med arbetsmarknadens parter, för att få dem att införa särskilda villkor som underlättar tillgången till utbildning och livslångt lärande för kvinnor som har avbrutit sin utbildning och kvinnor med låga kvalifikationer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar att det förs en dialog med arbetsmarknadens parter, för att få dem att införa särskilda villkor som underlättar tillgången till utbildning och livslångt lärande för kvinnor som har avbrutit sin utbildning och kvinnor med låga kvalifikationer.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ligger kvar på en oacceptabelt hög nivå och att de inte visar några tecken på att minska. Parlamentet framhåller att kvinnor i genomsnitt tjänar 15 procent mindre än män, vilket beror både på bristande efterlevnad av lagstiftningen om lika lön och på en rad strukturella orättvisor som segregering på arbetsmarknaden, skillnader i arbetsmönster, tillgång till utbildning, skeva bedömnings- och lönesystem samt stereotyper. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ligger kvar på en oacceptabelt hög nivå och att de inte visar några tecken på att minska. Parlamentet framhåller att kvinnor i genomsnitt tjänar 15 procent mindre än män, vilket beror både på bristande efterlevnad av lagstiftningen om lika lön och på en rad strukturella orättvisor som segregering på arbetsmarknaden, skillnader i arbetsmönster, tillgång till utbildning, skeva bedömnings- och lönesystem samt stereotyper.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga medel för att få bort gängse stereotypa inställningar som innebär att kvinnor diskrimineras på arbetsplatsen, särskilt inom det tekniska och vetenskapliga området där kvinnor är mycket dåligt representerade, att lägga särskild vikt vid jämställdhetsfrågor samt att regelbundet övervaka och utvärdera uppgifter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga medel för att få bort gängse stereotypa inställningar som innebär att kvinnor diskrimineras på arbetsplatsen, särskilt inom det tekniska och vetenskapliga området där kvinnor är mycket dåligt representerade, att lägga särskild vikt vid jämställdhetsfrågor samt att regelbundet övervaka och utvärdera uppgifter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att inta ansvarsbefattningar och ledande befattningar i den offentliga och privata sektorn, särskilt på det akademiska området. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att inta ansvarsbefattningar och ledande befattningar i den offentliga och privata sektorn, särskilt på det akademiska området.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja principerna om jämställdhet och flickors lika möjligheter till utbildning i sina förbindelser med tredjeland, i synnerhet i grannskapspolitiken och utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja principerna om jämställdhet och flickors lika möjligheter till utbildning i sina förbindelser med tredjeland, i synnerhet i grannskapspolitiken och utvecklingsbiståndet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kvinnors ställning som lärare inom den högre utbildningen och i beslutsfattande organ på utbildningsområdet, där deras manliga kollegor alltjämt är i majoritet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kvinnors ställning som lärare inom den högre utbildningen och i beslutsfattande organ på utbildningsområdet, där deras manliga kollegor alltjämt är i majoritet.

| 16. | Europaparlamentet framhåller behovet av att reformera läroplanerna på alla utbildningsnivåer och innehållet i skolböckerna. Parlamentet rekommenderar att utbildningen av lärare och annan skolpersonal skall inriktas på att uppfylla kraven på en väl avvägd jämställdhetspolitik och att jämställdhetsfrågor skall ingå i utbildningen av lärare vid lärarhögskolor och andra fakulteter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller behovet av att reformera läroplanerna på alla utbildningsnivåer och innehållet i skolböckerna. Parlamentet rekommenderar att utbildningen av lärare och annan skolpersonal skall inriktas på att uppfylla kraven på en väl avvägd jämställdhetspolitik och att jämställdhetsfrågor skall ingå i utbildningen av lärare vid lärarhögskolor och andra fakulteter.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna genomför politiska insatser för att ge nationella, etniska och kulturella minoriteter, däribland den romska minoriteten, tillgång till utbildning av god kvalitet och lika villkor för pojkar och flickor på utbildningsområdet, vilket även omfattar förskolor och ”nollklasser”, och särskilt främjar multikulturella insatser som underlättar integreringen av flickor och unga kvinnor från minoritetsgrupper eller med invandrarbakgrund i det vanliga utbildningssystemet för att bekämpa dubbel diskriminering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna genomför politiska insatser för att ge nationella, etniska och kulturella minoriteter, däribland den romska minoriteten, tillgång till utbildning av god kvalitet och lika villkor för pojkar och flickor på utbildningsområdet, vilket även omfattar förskolor och ”nollklasser”, och särskilt främjar multikulturella insatser som underlättar integreringen av flickor och unga kvinnor från minoritetsgrupper eller med invandrarbakgrund i det vanliga utbildningssystemet för att bekämpa dubbel diskriminering.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som krävs för att skydda invandrarkvinnors och invandrarflickors rättigheter och för att bekämpa den diskriminering som de möter i sin ursprungliga gemenskap genom att förkasta alla former av kulturell och religiös relativism som skulle kunna strida mot kvinnornas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som krävs för att skydda invandrarkvinnors och invandrarflickors rättigheter och för att bekämpa den diskriminering som de möter i sin ursprungliga gemenskap genom att förkasta alla former av kulturell och religiös relativism som skulle kunna strida mot kvinnornas grundläggande rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att främja ökad medvetenhet om jämlik tillgång till utbildning på alla nivåer, särskilt när det gäller utsatta samhällsgrupper, i syfte att undanröja alla slags fördomar som påverkar flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att främja ökad medvetenhet om jämlik tillgång till utbildning på alla nivåer, särskilt när det gäller utsatta samhällsgrupper, i syfte att undanröja alla slags fördomar som påverkar flickors och unga kvinnors tillgång till utbildning.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att anpassa utbildningsprogrammen till arbetande ungdomars behov, till behoven hos personer som tar hand om små barn eller är föräldralediga, i synnerhet flickor och unga kvinnor. Parlamentet anser att det med dagens teknik är möjligt att finna lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att anpassa utbildningsprogrammen till arbetande ungdomars behov, till behoven hos personer som tar hand om små barn eller är föräldralediga, i synnerhet flickor och unga kvinnor. Parlamentet anser att det med dagens teknik är möjligt att finna lämpliga lösningar.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser större insatser för att upptäcka unga människor, särskilt flickor och unga kvinnor, med stor begåvning och dem som lider av inlärningssvårigheter, såsom dyslexi, dyspraxi, dyskalkyli och ADHD, och ge dem bättre stöd. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser större insatser för att upptäcka unga människor, särskilt flickor och unga kvinnor, med stor begåvning och dem som lider av inlärningssvårigheter, såsom dyslexi, dyspraxi, dyskalkyli och ADHD, och ge dem bättre stöd.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över de testmetoder som används för att placera barn, framför allt romerska barn, i specialskolor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över de testmetoder som används för att placera barn, framför allt romerska barn, i specialskolor.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att det genomförs och används utbildningsprogram som finansieras genom EU-medel och andra medel, däribland medel från den icke-vinstdrivande sektorn, för att främja utbildningen av flickor och unga kvinnor från socialt missgynnade familjer. Parlamentet välkomnar särskilt att befintliga program och stödfonder används liksom att man försöker finna nya finansieringsformer. Samtidigt är det viktigt att i alla medlemsstater investera mycket mer i utbildning av unga människor för framtiden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att det genomförs och används utbildningsprogram som finansieras genom EU-medel och andra medel, däribland medel från den icke-vinstdrivande sektorn, för att främja utbildningen av flickor och unga kvinnor från socialt missgynnade familjer. Parlamentet välkomnar särskilt att befintliga program och stödfonder används liksom att man försöker finna nya finansieringsformer. Samtidigt är det viktigt att i alla medlemsstater investera mycket mer i utbildning av unga människor för framtiden.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att tillämpa genusbudgetering i sin budget och på så vis utjämna könsspecifika orättvisor, vilket framför allt kommer utbildningsområdet till godo. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att tillämpa genusbudgetering i sin budget och på så vis utjämna könsspecifika orättvisor, vilket framför allt kommer utbildningsområdet till godo.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna utarbetar och följer upp nationella skolpolitiska åtgärder som gör det möjligt för alla flickor och pojkar att börja och avsluta den obligatoriska skolan, och ser till att barnen går kvar i skolan tills de uppnått den lagstadgade minimiåldern för att träda in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna utarbetar och följer upp nationella skolpolitiska åtgärder som gör det möjligt för alla flickor och pojkar att börja och avsluta den obligatoriska skolan, och ser till att barnen går kvar i skolan tills de uppnått den lagstadgade minimiåldern för att träda in på arbetsmarknaden.

| 26. | Europaparlamentet understryker det stora behovet av att noggrant utvärdera statistiska uppgifter om jämställdhetsfrågor och om andra aspekter av multipel diskriminering, exempelvis etnicitet, särskilt med tanke på att det ofta inte finns differentierad statistik om jämställdhet vad gäller barn och ungdomar. Parlamentet erinrar om att detta är en av uppgifterna för det nya jämställdhetsinsitutet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker det stora behovet av att noggrant utvärdera statistiska uppgifter om jämställdhetsfrågor och om andra aspekter av multipel diskriminering, exempelvis etnicitet, särskilt med tanke på att det ofta inte finns differentierad statistik om jämställdhet vad gäller barn och ungdomar. Parlamentet erinrar om att detta är en av uppgifterna för det nya jämställdhetsinsitutet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att försöka se till att den mediala bilden av kvinnor och män blir positiv, värdig och fri från sådana fördomsfulla och snedvridna uppfattningar som leder till att något av könen, eller båda, förringas eller nedvärderas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att försöka se till att den mediala bilden av kvinnor och män blir positiv, värdig och fri från sådana fördomsfulla och snedvridna uppfattningar som leder till att något av könen, eller båda, förringas eller nedvärderas.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av att anpassa ny teknik på utbildningsområdet till kvinnors undervisningsbehov, till exempel möjligheten till distansstudier med hjälp av datateknik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar behovet av att anpassa ny teknik på utbildningsområdet till kvinnors undervisningsbehov, till exempel möjligheten till distansstudier med hjälp av datateknik.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att som en del i Lissabonstrategin vidta åtgärder för att överbrygga den digitala könsklyftan, i syfte att bygga ut informationssamhället genom åtgärder för att främja jämställdheten och insatser för att öka tillgängligheten för kvinnor, stimulera förvärv av e-kapacitet, genomföra program med särskilda åtgärder för att inkludera kvinnor från utsatta grupper och kompensera för obalansen mellan stad och land. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att som en del i Lissabonstrategin vidta åtgärder för att överbrygga den digitala könsklyftan, i syfte att bygga ut informationssamhället genom åtgärder för att främja jämställdheten och insatser för att öka tillgängligheten för kvinnor, stimulera förvärv av e-kapacitet, genomföra program med särskilda åtgärder för att inkludera kvinnor från utsatta grupper och kompensera för obalansen mellan stad och land.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utveckla flexiblare program för vuxenutbildning och livslångt lärande så att arbetande kvinnor och mödrar kan fortsätta sin utbildning inom ramen för program som är anpassade till deras tidsschema. På så vis får kvinnor större tillgång till utbildning och kan delta i alternativa utbildningsprogram som ökar deras självständighet och deras möjligheter att delta i samhället på ett meningsfullt sätt, vilket ytterligare främjar jämställdheten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utveckla flexiblare program för vuxenutbildning och livslångt lärande så att arbetande kvinnor och mödrar kan fortsätta sin utbildning inom ramen för program som är anpassade till deras tidsschema. På så vis får kvinnor större tillgång till utbildning och kan delta i alternativa utbildningsprogram som ökar deras självständighet och deras möjligheter att delta i samhället på ett meningsfullt sätt, vilket ytterligare främjar jämställdheten.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 64, 4.3.2006, s. 60.

(2)  EGT L 270, 7.10.1998, s. 56.

(3)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(4)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

P6_TA(2007)0022

EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap

Europaparlamentets resolution om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (2006/2204(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 maj 2006 om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (KOM(2006)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 maj 2006 om EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet - en strategi för ett stärkt partnerskap (KOM(2006)0248),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om en EU-strategi för Stillahavsområdet som antogs vid rådets möte (allmänna frågor) den 17 juli 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om en EU-strategi för Stillahavsområdet som antogs vid rådets möte (allmänna frågor) den 17 juli 2006,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) (1),

| — | med beaktande av artikel 89.1 i Cotonouavtalet där det fastställs att särskilda bestämmelser och åtgärder skall fastställas för att stödja AVS-inlandsstaterna i deras ansträngningar att övervinna de geografiska nackdelar och andra hinder som står i vägen för deras utveckling, så att de skall kunna öka takten i utvecklingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 89.1 i Cotonouavtalet där det fastställs att särskilda bestämmelser och åtgärder skall fastställas för att stödja AVS-inlandsstaterna i deras ansträngningar att övervinna de geografiska nackdelar och andra hinder som står i vägen för deras utveckling, så att de skall kunna öka takten i utvecklingen,

| — | med beaktande av FN:s millennieprojekt ”Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieprojekt ”Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals”,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd (2),

| — | med beaktande av Parisdeklarationen om biståndseffektivitet, vilken godkändes den 2 mars 2005 av industriländernas och utvecklingsländernas ministrar med ansvar för främjande av utveckling och cheferna för multilaterala och bilaterala utvecklingsinstitut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisdeklarationen om biståndseffektivitet, vilken godkändes den 2 mars 2005 av industriländernas och utvecklingsländernas ministrar med ansvar för främjande av utveckling och cheferna för multilaterala och bilaterala utvecklingsinstitut,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om utvecklingspåverkan av avtalen om ekonomiskt partnerskap (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om utvecklingspåverkan av avtalen om ekonomiskt partnerskap (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0325/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0325/2006), och av följande skäl:

| A. | De europeiska länderna har en lång historia av förbindelser i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

A.

De europeiska länderna har en lång historia av förbindelser i Stillahavsområdet.

| B. | Majoriteten av länderna i Stillahavsområdet har relativt nyligen blivit självständiga. |
| --- | --- |

B.

Majoriteten av länderna i Stillahavsområdet har relativt nyligen blivit självständiga.

| C. | EU har via de utomeuropeiska territorierna Nya Kaledonien, Franska Polynesien, Wallis- och Futunaöarna (Frankrike) och Pitcairnöarna (Förenade kungariket) en mycket omfattande närvaro i området. |
| --- | --- |

C.

EU har via de utomeuropeiska territorierna Nya Kaledonien, Franska Polynesien, Wallis- och Futunaöarna (Frankrike) och Pitcairnöarna (Förenade kungariket) en mycket omfattande närvaro i området.

| D. | Rörelsen för ett oberoende och kärnvapenfritt Stillahavsområde (Nuclear-Free and Independent Pacific Movement, NFIP) kämpar för att alla kärnvapenprov i området skall upphöra och urbefolkningarnas värdighet respekteras. |
| --- | --- |

D.

Rörelsen för ett oberoende och kärnvapenfritt Stillahavsområde (Nuclear-Free and Independent Pacific Movement, NFIP) kämpar för att alla kärnvapenprov i området skall upphöra och urbefolkningarnas värdighet respekteras.

| E. | Sedan de första Stillahavsländerna anslöt sig till den första Lomékonventionen 1975 är EU med ett totalt bidrag på över 1,8 miljarder euro en viktig bidragsgivare i området. |
| --- | --- |

E.

Sedan de första Stillahavsländerna anslöt sig till den första Lomékonventionen 1975 är EU med ett totalt bidrag på över 1,8 miljarder euro en viktig bidragsgivare i området.

| F. | De 16 medlemmarna i Stillahavsforumet (Pacific Islands Forum) har antagit planen för Stillahavsområdet (Pacific Plan) som syftar till att öka det regionala samarbetet och integrationen med en fokusering på ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling, god offentlig förvaltning och säkerhet som bygger på regionalism. Denna plan ger även möjligheter till ökade förbindelser mellan EU och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

F.

De 16 medlemmarna i Stillahavsforumet (Pacific Islands Forum) har antagit planen för Stillahavsområdet (Pacific Plan) som syftar till att öka det regionala samarbetet och integrationen med en fokusering på ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling, god offentlig förvaltning och säkerhet som bygger på regionalism. Denna plan ger även möjligheter till ökade förbindelser mellan EU och Stillahavsområdet.

| G. | Östaterna i Stillahavsområdet brottas med stora problem orsakade av hög befolkningstillväxt, brist på utbildad arbetskraft, låg ekonomisk tillväxt, etniska oroligheter, socioekonomiska skillnader, bristfällig förvaltning och konsekvenser av utvecklingstendenserna inom den globala ekonomin. Dessa problem ger anledning till oro för att fattigdomen och instabiliteten i området kan komma att öka ytterligare. |
| --- | --- |

G.

Östaterna i Stillahavsområdet brottas med stora problem orsakade av hög befolkningstillväxt, brist på utbildad arbetskraft, låg ekonomisk tillväxt, etniska oroligheter, socioekonomiska skillnader, bristfällig förvaltning och konsekvenser av utvecklingstendenserna inom den globala ekonomin. Dessa problem ger anledning till oro för att fattigdomen och instabiliteten i området kan komma att öka ytterligare.

| H. | Stillahavsområdet förfogar över omfattande naturresurser, men de mycket komplicerade markägoförhållandena är ibland ett hinder för utveckling. |
| --- | --- |

H.

Stillahavsområdet förfogar över omfattande naturresurser, men de mycket komplicerade markägoförhållandena är ibland ett hinder för utveckling.

| I. | AVS-länderna i Stillahavsområdet är fullt utvecklade demokratier, med undantag för Tonga, som är en konstitutionell monarki. |
| --- | --- |

I.

AVS-länderna i Stillahavsområdet är fullt utvecklade demokratier, med undantag för Tonga, som är en konstitutionell monarki.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla den första EU-strategin för Stillahavsområdet efter de 30 år av samarbete som pågått sedan den första Lomékonventionen undertecknades 1975 fram till Cotonouavtalet i juni 2000. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla den första EU-strategin för Stillahavsområdet efter de 30 år av samarbete som pågått sedan den första Lomékonventionen undertecknades 1975 fram till Cotonouavtalet i juni 2000.

| 2. | Europaparlamentet understryker att EU som största bidragsgivare i området har möjlighet att skapa en strategi som stöder östaterna i Stillahavsområdet i deras strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att EU som största bidragsgivare i området har möjlighet att skapa en strategi som stöder östaterna i Stillahavsområdet i deras strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 3. | Europaparlamentet understryker att regionen är mycket heterogen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vara flexibel i sin strategi för att garantera att utvecklingsbiståndet kanaliseras i överensstämmelse med nationella och regionala prioriteringar så att maximal nytta kan uppnås både för de mer utvecklade och de mindre utvecklade länderna i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att regionen är mycket heterogen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vara flexibel i sin strategi för att garantera att utvecklingsbiståndet kanaliseras i överensstämmelse med nationella och regionala prioriteringar så att maximal nytta kan uppnås både för de mer utvecklade och de mindre utvecklade länderna i Stillahavsområdet.

| 4. | Europaparlamentet stöder kommissionens syn om att en stärkt politisk dialog behövs med Stillahavsforumet, vars ledare har antagit ett nytt avtal där detta forum fastställs som en mellanstatlig organisation enligt folkrätten. Parlamentet framhäver samtidigt att det i en förstärkt dialog på regional nivå även måste tas hänsyn till behoven hos de fattigaste länderna i området. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder kommissionens syn om att en stärkt politisk dialog behövs med Stillahavsforumet, vars ledare har antagit ett nytt avtal där detta forum fastställs som en mellanstatlig organisation enligt folkrätten. Parlamentet framhäver samtidigt att det i en förstärkt dialog på regional nivå även måste tas hänsyn till behoven hos de fattigaste länderna i området.

| 5. | Europaparlamentet understryker att man i alla typer av strategier måste ta tillräcklig hänsyn till utvecklingsbehoven i samtliga östater i Stillahavsområdet, särskilt de fattigaste, för att stödja deras ansträngningar att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att man i alla typer av strategier måste ta tillräcklig hänsyn till utvecklingsbehoven i samtliga östater i Stillahavsområdet, särskilt de fattigaste, för att stödja deras ansträngningar att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om att Stillahavsområdet förfogar över omfattande naturresurser, i synnerhet fiskeresurser, mineraler och skogar, och att jordbruket och turismen utgör hörnstenar i många länders ekonomi i området. Parlamentet understryker därför att en ekologiskt och ekonomiskt hållbar utveckling måste vara kärnan i alla typer av strategier relaterade till dessa nyckelsektorer. Parlamentet betonar att utnyttjandet av naturresurserna måste generera inkomster för hela befolkningen i östaterna i Stillahavsområdet och särskilt bidra till en minskning av fattigdomen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är medvetet om att Stillahavsområdet förfogar över omfattande naturresurser, i synnerhet fiskeresurser, mineraler och skogar, och att jordbruket och turismen utgör hörnstenar i många länders ekonomi i området. Parlamentet understryker därför att en ekologiskt och ekonomiskt hållbar utveckling måste vara kärnan i alla typer av strategier relaterade till dessa nyckelsektorer. Parlamentet betonar att utnyttjandet av naturresurserna måste generera inkomster för hela befolkningen i östaterna i Stillahavsområdet och särskilt bidra till en minskning av fattigdomen.

| 7. | Europaparlamentet erkänner den betydelse som EU:s finansiella bistånd har för att uppmuntra utvecklingen av lokalt fiske i regionen, vilket är en viktig inkomstkälla för länderna i Stillahavsområdet och i synnerhet för stater med lägre BNI såsom Kiribati, Marshallöarna, Mikronesien och Tuvalu. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erkänner den betydelse som EU:s finansiella bistånd har för att uppmuntra utvecklingen av lokalt fiske i regionen, vilket är en viktig inkomstkälla för länderna i Stillahavsområdet och i synnerhet för stater med lägre BNI såsom Kiribati, Marshallöarna, Mikronesien och Tuvalu.

| 8. | Europaparlamentet understryker vikten av god förvaltning inom fiskesektorn för att motarbeta överfiske och destruktiva fiskemetoder samt för att hindra att miljörisker hotar det marina livet, i synnerhet när det gäller tonfisket, dvs. ett fiske där Stillahavsområdet förfogar över ett av världens resursrikaste fiskevatten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker vikten av god förvaltning inom fiskesektorn för att motarbeta överfiske och destruktiva fiskemetoder samt för att hindra att miljörisker hotar det marina livet, i synnerhet när det gäller tonfisket, dvs. ett fiske där Stillahavsområdet förfogar över ett av världens resursrikaste fiskevatten.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den regionala strategi som östaterna i Stillahavsområdet utarbetat för att förvalta tonfisket i området och uppmanar EU att förhandla fram framtida tonfiskeavtal med hela området i stället för med enskilda stater. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den regionala strategi som östaterna i Stillahavsområdet utarbetat för att förvalta tonfisket i området och uppmanar EU att förhandla fram framtida tonfiskeavtal med hela området i stället för med enskilda stater.

| 10. | Europaparlamentet inser att det är viktigt att avgiftsbelägga fjärrfisket inom ländernas exklusiva ekonomiska zoner i området. Avgifterna utgör en stor inkomstkälla för östaterna i Stillahavsområdet, i synnerhet för låginkomstländer såsom Kiribati, Marshallöarna, Mikronesien och Tuvalu. Parlamentet oroar sig emellertid över det låga fångstmängder som årligen bereds inom de exklusiva ekonomiska zonerna och de inkomstförluster som detta följaktligen ger upphov till. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet inser att det är viktigt att avgiftsbelägga fjärrfisket inom ländernas exklusiva ekonomiska zoner i området. Avgifterna utgör en stor inkomstkälla för östaterna i Stillahavsområdet, i synnerhet för låginkomstländer såsom Kiribati, Marshallöarna, Mikronesien och Tuvalu. Parlamentet oroar sig emellertid över det låga fångstmängder som årligen bereds inom de exklusiva ekonomiska zonerna och de inkomstförluster som detta följaktligen ger upphov till.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att öka sina insatser för att främja en hållbar fiskeförvaltning genom att stödja övervaknings- och kontrollsystem i regionen, och att förbättra kapaciteten att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att öka sina insatser för att främja en hållbar fiskeförvaltning genom att stödja övervaknings- och kontrollsystem i regionen, och att förbättra kapaciteten att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och östaterna i Stillahavsområdet att stödja FAO:s internationella handlingsplan för bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Parlamentet framhåller att detta bör vara en prioritering då fiskeavtal ingås med tredjeländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och östaterna i Stillahavsområdet att stödja FAO:s internationella handlingsplan för bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Parlamentet framhåller att detta bör vara en prioritering då fiskeavtal ingås med tredjeländer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och östaterna i Stillahavsområdet till ett nära samarbete för att kunna bekämpa allt olagligt, orapporterat och oreglerat fiske i detta område och att i detta sammanhang bemöda sig att uppfylla sina skyldigheter som hamn- och/eller flaggstater. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och östaterna i Stillahavsområdet till ett nära samarbete för att kunna bekämpa allt olagligt, orapporterat och oreglerat fiske i detta område och att i detta sammanhang bemöda sig att uppfylla sina skyldigheter som hamn- och/eller flaggstater.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att mer utvecklade östater i Stillahavsområdet fortsätter att utveckla den lokala beredningen för att på detta sätt skapa mer sysselsättning, att de undersöker möjligheterna för Europeiska investeringsbanken att bevilja små och medelstora företag som ägs av aktörer med Stillahavsintressen lån till låg ränta för att öka beredningskapaciteten och därigenom inkomsterna i området. Europaparlamentet välkomnar den utvärdering av fiskeresurserna och fiskekapaciteten i området som utförts av Stillahavsforumets fiskebyrå, och begär att de lokala flottorna skall få växa på de områden där kapaciteten kan utökas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar att mer utvecklade östater i Stillahavsområdet fortsätter att utveckla den lokala beredningen för att på detta sätt skapa mer sysselsättning, att de undersöker möjligheterna för Europeiska investeringsbanken att bevilja små och medelstora företag som ägs av aktörer med Stillahavsintressen lån till låg ränta för att öka beredningskapaciteten och därigenom inkomsterna i området. Europaparlamentet välkomnar den utvärdering av fiskeresurserna och fiskekapaciteten i området som utförts av Stillahavsforumets fiskebyrå, och begär att de lokala flottorna skall få växa på de områden där kapaciteten kan utökas.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma miljö- och samhällskonsekvenserna av illegal och storskalig industriell skogsavverkning och av handeln med dessa produkter i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma miljö- och samhällskonsekvenserna av illegal och storskalig industriell skogsavverkning och av handeln med dessa produkter i Stillahavsområdet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rikta in sig på ett snabbt genomförande av konventionen om biologisk mångfald och avtal som hänger samman med denna, särskilt arbetsprogrammet om skyddade områden, som är ett effektivt instrument för att förhindra att skogarna och de marina ekosystemen i Stillahavsområdet förstörs och försämras ytterligare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rikta in sig på ett snabbt genomförande av konventionen om biologisk mångfald och avtal som hänger samman med denna, särskilt arbetsprogrammet om skyddade områden, som är ett effektivt instrument för att förhindra att skogarna och de marina ekosystemen i Stillahavsområdet förstörs och försämras ytterligare.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till en skogsförvaltning som är ekologisk och socialt ansvarsfull samt till genomförandet av tillförlitliga system som kan ge de europeiska konsumenterna trovärdiga garantier för att träprodukter som säljs på EU:s marknad har tillverkats av virke från hållbara skogsresurser. Parlamentet understryker att det är viktigt att flytta tonvikten från en överdriven storskalig industriell skogsavverkning till ekologiska skogsprojekt för att ge de lokala samhällena inkomster och främja fattigdomsminskningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till en skogsförvaltning som är ekologisk och socialt ansvarsfull samt till genomförandet av tillförlitliga system som kan ge de europeiska konsumenterna trovärdiga garantier för att träprodukter som säljs på EU:s marknad har tillverkats av virke från hållbara skogsresurser. Parlamentet understryker att det är viktigt att flytta tonvikten från en överdriven storskalig industriell skogsavverkning till ekologiska skogsprojekt för att ge de lokala samhällena inkomster och främja fattigdomsminskningen.

| 18. | Europaparlamentet stöder konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet, vilken undertecknades i september 2000 med målet att uppnå ett långsiktigt hållbart tonfiske. Konventionen är ett tecken på samarbete mellan östaterna i Stillahavsområdet och de länder som bedriver fjärrfiske. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet, vilken undertecknades i september 2000 med målet att uppnå ett långsiktigt hållbart tonfiske. Konventionen är ett tecken på samarbete mellan östaterna i Stillahavsområdet och de länder som bedriver fjärrfiske.

| 19. | Europaparlamentet understryker att man måste investera betydligt mer i förvaltningen av mineraltillgångar, vilka utgöra en livsviktig källa till valutainkomster för både mer och mindre utvecklade östater i Stillahavsområdet för att förhindra att resurserna töms ut i ett tidigt skede, vilket skedde i Nauru under 50 år av kontinuerlig fosfatutvinning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att man måste investera betydligt mer i förvaltningen av mineraltillgångar, vilka utgöra en livsviktig källa till valutainkomster för både mer och mindre utvecklade östater i Stillahavsområdet för att förhindra att resurserna töms ut i ett tidigt skede, vilket skedde i Nauru under 50 år av kontinuerlig fosfatutvinning.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med östaterna i Stillahavsområdet se till att olje-, gruv- och gasbolagen i området i sina offentliggjorda årsbokslut redogör för alla de skatter och avgifter som de betalat till olika regeringar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med östaterna i Stillahavsområdet se till att olje-, gruv- och gasbolagen i området i sina offentliggjorda årsbokslut redogör för alla de skatter och avgifter som de betalat till olika regeringar.

| 21. | Europaparlamentet uppmärksammar att turismen har en stor betydelse i området eftersom en av de viktigaste tillgångarna för östaterna i Stillahavsområdet är deras idylliska läge. Parlamentet understryker att alla former av stimulering av turismen i området måste gå hand i hand med ett ökat lokalt ägande av turisttjänster, så att turistsektorns hållbarhet skall kunna garanteras och vinsterna för den lokala ekonomin maximeras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmärksammar att turismen har en stor betydelse i området eftersom en av de viktigaste tillgångarna för östaterna i Stillahavsområdet är deras idylliska läge. Parlamentet understryker att alla former av stimulering av turismen i området måste gå hand i hand med ett ökat lokalt ägande av turisttjänster, så att turistsektorns hållbarhet skall kunna garanteras och vinsterna för den lokala ekonomin maximeras.

| 22. | Europaparlamentet kräver att det införs förbud mot kärnsprängningar och anser det vara synnerligen viktigt att hela regionen görs kärnvapenfri och att de skador på miljön, ekosystemen och allmänhetens hälsa som förorsakats av kärnsprängningarna repareras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet kräver att det införs förbud mot kärnsprängningar och anser det vara synnerligen viktigt att hela regionen görs kärnvapenfri och att de skador på miljön, ekosystemen och allmänhetens hälsa som förorsakats av kärnsprängningarna repareras.

| 23. | Europaparlamentet inser att grundandet av lågprisflygbolag som erbjuder flygtjänster i området har inverkat positivt på ekonomin för östaterna i Stillahavsområdet. Parlamentet begär därför att hinder för ”open skies”-politik skall avlägsnas, samtidigt som flygtransporterna utvecklas rationellt så att utsläpp och andra miljökonsekvenser av den ökade flygtrafiken minimeras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet inser att grundandet av lågprisflygbolag som erbjuder flygtjänster i området har inverkat positivt på ekonomin för östaterna i Stillahavsområdet. Parlamentet begär därför att hinder för ”open skies”-politik skall avlägsnas, samtidigt som flygtransporterna utvecklas rationellt så att utsläpp och andra miljökonsekvenser av den ökade flygtrafiken minimeras.

| 24. | Europaparlamentet understryker att det för det mesta endast är de rikare länderna med mer utvecklad infrastruktur och fler flygförbindelser som lockar ett stort antal turister varje år. Parlamentet betonar att utvecklingsbiståndet i dessa fall även i fortsättningen måste användas till att finansiera infrastruktur och främja en hållbar turism. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att det för det mesta endast är de rikare länderna med mer utvecklad infrastruktur och fler flygförbindelser som lockar ett stort antal turister varje år. Parlamentet betonar att utvecklingsbiståndet i dessa fall även i fortsättningen måste användas till att finansiera infrastruktur och främja en hållbar turism.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med projekt som genomförs inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden särskilt betona stöd till utbildningssystemet och teknisk utbildning i de stater i området vars utveckling hindras av brister på detta område. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med projekt som genomförs inom ramen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden särskilt betona stöd till utbildningssystemet och teknisk utbildning i de stater i området vars utveckling hindras av brister på detta område.

| 26. | Europaparlamentet understryker jordbrukets betydelse som en primär inkomstkälla, inbegripet exportintäkter, samt som en utkomst- och sysselsättningsmöjlighet för området. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker jordbrukets betydelse som en primär inkomstkälla, inbegripet exportintäkter, samt som en utkomst- och sysselsättningsmöjlighet för området.

| 27. | Europaparlamentet understryker att globaliseringen, tillsammans med avskaffandet av förmånstillträdet till EU-marknaderna, redan har haft allvarliga ekonomiska konsekvenser för sysselsättningen i området, i synnerhet på Fiji. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att globaliseringen, tillsammans med avskaffandet av förmånstillträdet till EU-marknaderna, redan har haft allvarliga ekonomiska konsekvenser för sysselsättningen i området, i synnerhet på Fiji.

| 28. | Europaparlamentet understryker att en stegvis övergång från produktion av stapelgrödor till produktion av salugrödor borde ske i de mindre utvecklade länderna som i första hand överlever tack vare självhushållsjordbruk. Detta skulle bidra med mer jordbruksprodukter för export. Parlamentet anser att man bör undersöka om det är ekonomiskt lönsamt att inrätta livsmedelsberednings- och förpackningstjänster. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att en stegvis övergång från produktion av stapelgrödor till produktion av salugrödor borde ske i de mindre utvecklade länderna som i första hand överlever tack vare självhushållsjordbruk. Detta skulle bidra med mer jordbruksprodukter för export. Parlamentet anser att man bör undersöka om det är ekonomiskt lönsamt att inrätta livsmedelsberednings- och förpackningstjänster.

| 29. | Europaparlamentet understryker att utbildad arbetskraft är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt i östaterna i Stillahavsområdet, och uppmanar därför kommissionen att stödja nationella politiska ramverk som syftar till att ge yrkesutbildning och annan utbildning för att därigenom stödja lokala industrier i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att utbildad arbetskraft är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt i östaterna i Stillahavsområdet, och uppmanar därför kommissionen att stödja nationella politiska ramverk som syftar till att ge yrkesutbildning och annan utbildning för att därigenom stödja lokala industrier i Stillahavsområdet.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av interregional handel och handel mellan Stillahavsområdet och EU, inbegripet handel inom ramen för regionala handelsavtal såsom Pacific Island Countries Agreements (PICTA), det föreslagna Pacific Agreement on Closer Economic Relations (PACER) och avtalet om ekonomiskt partnerskap (EPA), som ett sätt att öka det ekonomiska välståndet i området. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av interregional handel och handel mellan Stillahavsområdet och EU, inbegripet handel inom ramen för regionala handelsavtal såsom Pacific Island Countries Agreements (PICTA), det föreslagna Pacific Agreement on Closer Economic Relations (PACER) och avtalet om ekonomiskt partnerskap (EPA), som ett sätt att öka det ekonomiska välståndet i området.

| 31. | Europaparlamentet är medvetet om kostnaderna för förvaltning och administration av sådana handelsavtal, inklusive genomförandet av Stillahavsstrategin för östaterna i Stillahavet och regionala organisationers (såsom sekretariatet för Stillahavsforumet). Parlamentet uppmanar kommissionen att avsätta ändamålsenligt finansiellt och tekniskt stöd för att sådana avtal skall kunna genomföras effektivt och i rättan tid. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet är medvetet om kostnaderna för förvaltning och administration av sådana handelsavtal, inklusive genomförandet av Stillahavsstrategin för östaterna i Stillahavet och regionala organisationers (såsom sekretariatet för Stillahavsforumet). Parlamentet uppmanar kommissionen att avsätta ändamålsenligt finansiellt och tekniskt stöd för att sådana avtal skall kunna genomföras effektivt och i rättan tid.

| 32. | Europaparlamentet stöder kommissionens uppfattning om betydelsen av olika regionala nyckelaktörer, såsom Australien, Nya Zeeland, Förenta staterna och Japan, med hänsyn till att de är viktiga bidragsgivare och handelspartner för Stillahavsområdet, och håller med om att de bilaterala förbindelserna mellan EU och dessa länder kan komma att förbättras genom ett ökat EU-engagemang i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder kommissionens uppfattning om betydelsen av olika regionala nyckelaktörer, såsom Australien, Nya Zeeland, Förenta staterna och Japan, med hänsyn till att de är viktiga bidragsgivare och handelspartner för Stillahavsområdet, och håller med om att de bilaterala förbindelserna mellan EU och dessa länder kan komma att förbättras genom ett ökat EU-engagemang i Stillahavsområdet.

| 33. | Europaparlamentet stöder kommissionens bedömning att en bättre samordning av tillhandahållandet av biståndet med andra partner i området, såsom Australien och Nya Zeeland, skulle effektivera biståndsleveranserna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet stöder kommissionens bedömning att en bättre samordning av tillhandahållandet av biståndet med andra partner i området, såsom Australien och Nya Zeeland, skulle effektivera biståndsleveranserna.

| 34. | Europaparlamentet understryker att Stillahavsområdet har stor geopolitisk betydelse och uttrycker sin oro över att rivalitet mellan olika stater kan ge upphov till politiskt bundet stöd av låg kvalitet framför långsiktig utveckling, stabila resurser och god förvaltning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att Stillahavsområdet har stor geopolitisk betydelse och uttrycker sin oro över att rivalitet mellan olika stater kan ge upphov till politiskt bundet stöd av låg kvalitet framför långsiktig utveckling, stabila resurser och god förvaltning.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att markägoförhållandena, särskilt i Papua Nya Guinea, Salomonöarna, Vanuatu och Nya Kaledonien (ett franskt utomeuropeiskt territorium) är mycket komplicerade och ett verkligt hinder för utveckling. Parlamentet uppmanar därför kraftigt kommissionen att stödja de initiativ till nationella jordreformer som dessa länder och detta territorium tar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att markägoförhållandena, särskilt i Papua Nya Guinea, Salomonöarna, Vanuatu och Nya Kaledonien (ett franskt utomeuropeiskt territorium) är mycket komplicerade och ett verkligt hinder för utveckling. Parlamentet uppmanar därför kraftigt kommissionen att stödja de initiativ till nationella jordreformer som dessa länder och detta territorium tar.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en politik som syftar till att åtgärda den snabba spridningen av hiv/aids i området. Parlamentet konstaterar att hiv/aids allt mer breder ut sig i länder som Papua Nya Guinea. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en politik som syftar till att åtgärda den snabba spridningen av hiv/aids i området. Parlamentet konstaterar att hiv/aids allt mer breder ut sig i länder som Papua Nya Guinea.

| 37. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de fyra länder i området som drabbats av malaria, nämligen Papua Nya Guinea, Salomonöarna, Vanuatu och Östtimor. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla program för att hantera detta problem genom att garantera ett tillräckligt skydd mot malaria, t.ex. genom att förse de drabbade länderna med sängnät som skydd mot malaria. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de fyra länder i området som drabbats av malaria, nämligen Papua Nya Guinea, Salomonöarna, Vanuatu och Östtimor. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla program för att hantera detta problem genom att garantera ett tillräckligt skydd mot malaria, t.ex. genom att förse de drabbade länderna med sängnät som skydd mot malaria.

| 38. | Europaparlamentet understryker att det för att garantera ett effektivt tillhandahållande av biståndet är av grundläggande betydelse att man främjar en god offentlig förvaltning i hela Stillahavsområdet för att undvika korruption, som är ett av de största hindren för att uppnå millennieutvecklingsmålen och hållbar utveckling. Parlamentet understryker att nationella institut och öppna och solida förfaranden måste införas så att utvecklingsbiståndet når de avsedda mottagarna i området. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att det för att garantera ett effektivt tillhandahållande av biståndet är av grundläggande betydelse att man främjar en god offentlig förvaltning i hela Stillahavsområdet för att undvika korruption, som är ett av de största hindren för att uppnå millennieutvecklingsmålen och hållbar utveckling. Parlamentet understryker att nationella institut och öppna och solida förfaranden måste införas så att utvecklingsbiståndet når de avsedda mottagarna i området.

| 39. | Europaparlamentet delar kommissionen åsikt om att politisk instabilitet och politiska konflikter kan få förödande konsekvenser för områdets ekonomiska utveckling, i synnerhet i termer av förlorade inkomster från turismen och förstörd ekonomisk infrastruktur. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet delar kommissionen åsikt om att politisk instabilitet och politiska konflikter kan få förödande konsekvenser för områdets ekonomiska utveckling, i synnerhet i termer av förlorade inkomster från turismen och förstörd ekonomisk infrastruktur.

| 40. | Europaparlamentet insisterar på att det stärkta partnerskapet mellan EU och östaterna i Stillahavsområdet återspeglas i ett ökat stöd till parlamenten i dessa stater för att stärka deras kapacitet och deras roll till förmån för den regionala politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet insisterar på att det stärkta partnerskapet mellan EU och östaterna i Stillahavsområdet återspeglas i ett ökat stöd till parlamenten i dessa stater för att stärka deras kapacitet och deras roll till förmån för den regionala politiska stabiliteten.

| 41. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid att östaterna i Stillahavsområdet är sårbara för naturkatastrofer, vilka får förödande konsekvenser för deras ekonomi. Parlamentet stöder därför kommissionens förslag om att inrätta ett regionalt program för katastrofberedskap. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid att östaterna i Stillahavsområdet är sårbara för naturkatastrofer, vilka får förödande konsekvenser för deras ekonomi. Parlamentet stöder därför kommissionens förslag om att inrätta ett regionalt program för katastrofberedskap.

| 42. | Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt om att östaterna i Stillahavsområdet har viktiga intressen att bevaka när det gäller att hantera klimatförändringarna med tanke på de följder stigande havsnivåer kan få för området. Parlamentet konstaterar att Stillahavsöarna handlingsram för klimatförändringar (Pacific Islands Framework for Action on Climate Change) 2006-2015 är en regional mekanism för att främja åtgärder mot klimatförändringar, och efterlyser ökad dialog mellan EU och Stillahavsområdet för hantering av klimatförändringarna och problem relaterade till dessa. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt om att östaterna i Stillahavsområdet har viktiga intressen att bevaka när det gäller att hantera klimatförändringarna med tanke på de följder stigande havsnivåer kan få för området. Parlamentet konstaterar att Stillahavsöarna handlingsram för klimatförändringar (Pacific Islands Framework for Action on Climate Change) 2006-2015 är en regional mekanism för att främja åtgärder mot klimatförändringar, och efterlyser ökad dialog mellan EU och Stillahavsområdet för hantering av klimatförändringarna och problem relaterade till dessa.

| 43. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid situationen i Östtimor som härjades av oro i maj och juni 2006, och hoppas att kommissionen, i nära samarbete med det internationella samfundet, bistår östtimoresiska ledare i hanteringen av de underliggande problem som bidragit till krisen, inbegripet behovet av politisk stabilitet, fattigdomsminskning, social utveckling och försoning mellan olika samhällsgrupper. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid situationen i Östtimor som härjades av oro i maj och juni 2006, och hoppas att kommissionen, i nära samarbete med det internationella samfundet, bistår östtimoresiska ledare i hanteringen av de underliggande problem som bidragit till krisen, inbegripet behovet av politisk stabilitet, fattigdomsminskning, social utveckling och försoning mellan olika samhällsgrupper.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 17 juli 2006 om en EU-strategi för Stillahavsområdet och slutsatsernas fokusering på utrotning av fattigdomen, uppnående av millennieutvecklingsmålen, utveckling av mänskliga resurser samt hälso- och sjukvårdsfrågor. Parlamentet beklagar emellertid att rådet antagit sina slutsatser utan att invänta parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 17 juli 2006 om en EU-strategi för Stillahavsområdet och slutsatsernas fokusering på utrotning av fattigdomen, uppnående av millennieutvecklingsmålen, utveckling av mänskliga resurser samt hälso- och sjukvårdsfrågor. Parlamentet beklagar emellertid att rådet antagit sina slutsatser utan att invänta parlamentets ståndpunkt.

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parlamenten och regeringarna i EU:s medlemsstater och i östaterna i Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parlamenten och regeringarna i EU:s medlemsstater och i östaterna i Stillahavsområdet.

---

(1)  Partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.).

(2)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

P6_TA(2007)0023

Stadgar för det privata Europaaktiebolaget

Europaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska privata aktiebolag (2006/2013(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen - Handlingsplan” (KOM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen - Handlingsplan” (KOM(2003)0284),

| — | med beaktande av kommissionens offentliga utfrågning om framtida prioriteringar i handlingsplanen för en modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning och dess resultat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens offentliga utfrågning om framtida prioriteringar i handlingsplanen för en modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning och dess resultat,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0434/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0434/2006), och av följande skäl:

| A. | Det villkor som fastställs i artikel 39.2 i arbetsordningen, det vill säga att inget sådant förslag redan håller på att utarbetas, är uppfyllt. |
| --- | --- |

A.

Det villkor som fastställs i artikel 39.2 i arbetsordningen, det vill säga att inget sådant förslag redan håller på att utarbetas, är uppfyllt.

| B. | Vid det offentliga samrådet i Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor den 22 juni 2006 underströks behovet av europeiska privata aktiebolag som rättslig form för små och medelstora företag som verkar gränsöverskridande. |
| --- | --- |

B.

Vid det offentliga samrådet i Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor den 22 juni 2006 underströks behovet av europeiska privata aktiebolag som rättslig form för små och medelstora företag som verkar gränsöverskridande.

| C. | En eller flera fysiska eller juridiska personer som inte nödvändigtvis är bosatta i en medlemsstat bör kunna bilda europeiska privata aktiebolag inom gemenskapen, i enlighet med gemenskapsrättsliga bestämmelser och förfaranden, som måste fastställas i en förordning. |
| --- | --- |

C.

En eller flera fysiska eller juridiska personer som inte nödvändigtvis är bosatta i en medlemsstat bör kunna bilda europeiska privata aktiebolag inom gemenskapen, i enlighet med gemenskapsrättsliga bestämmelser och förfaranden, som måste fastställas i en förordning.

| D. | Ett europeiskt privat aktiebolag bör vara en juridisk person, och dess skuldförbindelser gentemot borgenärerna bör vara begränsade till bolagets tillgångar. |
| --- | --- |

D.

Ett europeiskt privat aktiebolag bör vara en juridisk person, och dess skuldförbindelser gentemot borgenärerna bör vara begränsade till bolagets tillgångar.

| E. | Europeiska privata aktiebolag utgör jämte nationella bolagsformer ytterligare en bolagsform som företag kan välja att anta. |
| --- | --- |

E.

Europeiska privata aktiebolag utgör jämte nationella bolagsformer ytterligare en bolagsform som företag kan välja att anta.

| F. | Europeiska privata aktiebolag bör ha möjlighet att välja att anta en monistisk eller dualistisk struktur. |
| --- | --- |

F.

Europeiska privata aktiebolag bör ha möjlighet att välja att anta en monistisk eller dualistisk struktur.

| G. | De europeiska privata aktiebolagen skall i sin hemstat registreras med aktuell kontorsadress i det land där de har sitt säte och i det register som upprättats på grundval av de nationella bestämmelserna i enlighet med direktiv 68/151/EEG, varvid särskilda mekanismer skall tillämpas för att kontrollera att stiftelseurkunden är korrekt och autentisk. |
| --- | --- |

G.

De europeiska privata aktiebolagen skall i sin hemstat registreras med aktuell kontorsadress i det land där de har sitt säte och i det register som upprättats på grundval av de nationella bestämmelserna i enlighet med direktiv 68/151/EEG, varvid särskilda mekanismer skall tillämpas för att kontrollera att stiftelseurkunden är korrekt och autentisk.

| H. | Gemenskapens tillämpliga regelverk som föreskriver gränsöverskridande information till, samråd med och medverkan av arbetstagarna och bevarar arbetstagarnas befintliga rätt till medverkan (direktiv 94/ 45/EG och 2005/56/EG) bör upprätthållas till fullo, och följaktligen kommer den befintliga medbestämmanderätten för arbetstagarna inte att försämras då ett företag med en sådan medbestämmanderätt för arbetstagare omvandlas till ett europeiskt privat aktiebolag |
| --- | --- |

H.

Gemenskapens tillämpliga regelverk som föreskriver gränsöverskridande information till, samråd med och medverkan av arbetstagarna och bevarar arbetstagarnas befintliga rätt till medverkan (direktiv 94/ 45/EG och 2005/56/EG) bör upprätthållas till fullo, och följaktligen kommer den befintliga medbestämmanderätten för arbetstagarna inte att försämras då ett företag med en sådan medbestämmanderätt för arbetstagare omvandlas till ett europeiskt privat aktiebolag

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under år 2007 på grundval av artikel 308 i EG-fördraget förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om stadgan för europeiska privata aktiebolag som skall utarbetas inom ramen för interinstitutionella överläggningar och i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas detta dokument. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under år 2007 på grundval av artikel 308 i EG-fördraget förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om stadgan för europeiska privata aktiebolag som skall utarbetas inom ramen för interinstitutionella överläggningar och i enlighet med de detaljerade rekommendationer som bifogas detta dokument.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet anser att förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar.

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET FÖRSLAG SOM BEGÄRTS

Rekommendation 1 (om den gemenskapsrättsliga utformningen av företagsformen)

Europaparlamentet anser att en stadga för europeiska privata aktiebolag i möjligaste mån bör omfatta gemenskapsrättsliga bestämmelser och i möjligaste mån undvika hänvisningar till nationell lagstiftning och därmed utformas som en enhetlig och slutgiltig stadga. Därför bör endast de bolagsrättsliga bestämmelserna i förordningen om stadgan för europeiska privata aktiebolag tillämpas, och de områden som omfattas av denna förordning bör falla utanför den nationella lagstiftningens tillämpningsområde. Detta gäller bolagets rättsliga form, rättsliga ställning och handlingsförmåga, bolagsbildandet, ändringar av stiftelseurkunden, omvandling och upplösning av bolaget, bolagets namn eller firma, organisationsstruktur, bolagsorganens rätt att företräda bolaget, erhållande eller förlust av medlemskap och därtill hörande rättigheter och skyldigheter, bolagets, den verkställande direktörens, bolagsorganens medlemmars och aktieägarnas ansvar för bolagets förbindelser, samt minimikrav rörande företagsledningens skyldigheter. Dessutom bör stadgan innehålla bestämmelser om hur bolagsorganen skall fungera, om majoriteter vid omröstningar, bolagsstämmor och villkor för köp och försäljning av aktieandelar. Dessa bestämmelser bör kunna formuleras på individuell basis. På andra områden tillämpas stadgan i huvudsak, och endast i andra hand bör övriga regler tillämpas, i följande rangordning: Andra gemenskapsrättsliga bestämmelser före bestämmelser för jämförbara bolagsformer i den medlemsstat i vilken aktiebolaget har sitt stadgeenliga säte. De relevanta jämförbara bolagsformerna i respektive medlemsstat bör nämnas i en bilaga.

Rekommendation 2 (bildande av aktiebolag)

Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för europeiska privata bolag att bildas från grunden eller utifrån ett befintligt bolag, eller som en följd av en sammanslagning mellan bolag eller i samband med ett gemensamt dotterbolag. Dessutom måste det vara möjligt att omvandla ett europeiskt privat aktiebolag till ett europabolag.

Rekommendation 3 (aktiekapitalet)

Europaparlamentet anser att de europeiska privata aktiebolagens aktiekapital bör delas upp i andelar med ett visst nominellt värde, att aktieägarnas andelar bör ges ett värde i hela euro, att minimikapitalet bör uppgå till 10 000 euro eller motsvarande belopp i annan valuta vid tidpunkten för registrering, och att minimikapitalet inte nödvändigtvis måste betalas in eller bestämma omfattningen på aktieägarnas ansvar.

Rekommendation 4 (organisation)

Europaparlamentet föreslår att europeiska privata aktiebolag bör ha minst en verkställande direktör och att de första verkställande direktörerna tillsätts genom aktieägarnas beslut eller genom att omfattas av stiftelseurkunden, varvid sådana personer inte får komma i fråga som verkställande direktör vilka enligt domstolsbeslut eller beslut från förvaltningsmyndigheter på medlemsstatsnivå inte får inneha tjänster som motsvarar tjänsten som verkställande direktör.

Rekommendation 5 (stiftelseurkundens innehåll)

Europaparlamentet föreslår att stiftelseurkunden bör omfatta följande uppgifter: Aktiebolagets rättsliga form och namn, aktiebolagets varaktighet (om den är begränsad), verksamhetssyftet, aktiebolagets säte, aktiekapitalet och det eller de organ som kan företräda aktiebolaget gentemot tredje part och i rättsliga förfaranden samt det belopp som varje aktieägare förväntas erlägga som betalning för sina andelar.

Rekommendation 6 (den verkställande direktörens ansvar)

Europaparlamentet anser att de europeiska privata aktiebolagens verkställande direktörer måste vara enskilt eller solidariskt ansvariga gentemot aktiebolaget för alla handlingar som strider mot de civil- och straffrättsliga bestämmelser som är tillämpliga på aktiebolaget.

Rekommendation 7 (om den verkställande direktörens och aktieägarnas ansvar vid minskning av tillgångarna)

Europaparlamentet anser att bolagsorganen bör vara solidariskt ansvariga för skada som åsamkas aktiebolagen i form av minskade tillgångar till följd av dessa aktiebolags handlande i de fall då detta sker till förmån för vissa bolagsorgan, aktieägare eller personer som står dessa nära, och att mottagare av olagliga förmåner från aktiebolagen i fråga bör åläggas att låta dessa förmåner gå tillbaka. Parlamentet anser dock att detta ansvar endast bör bli aktuellt då man inte handlat i aktiebolagens intresse. Ansvar bör i synnerhet inte bli aktuellt då det europeiska privata aktiebolaget är engagerat i en samstämmig koncernstrategi där eventuella nackdelar kompenseras av koncerntillhörighetens fördelar. Frågan om verkställande direktörers och aktieägares ansvar bör enligt parlamentet falla utanför andra rättsliga bestämmelsers tillämpningsområde.

Rekommendation 8 (om förordningens bilagor)

Förordningen bör enligt Europaparlamentet omfatta följande bilagor:

| a) | artikelförslag som aktieägarna fullt ut eller delvis kan använda som mallar, |
| --- | --- |

a)

artikelförslag som aktieägarna fullt ut eller delvis kan använda som mallar,

| b) | för varje medlemsstat de bolagsformer som jämställs med europeiska privata aktiebolag på områden som inte omfattas av denna förordning, i synnerhet områdena för redovisnings-, straff-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

för varje medlemsstat de bolagsformer som jämställs med europeiska privata aktiebolag på områden som inte omfattas av denna förordning, i synnerhet områdena för redovisnings-, straff-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser,

| c) | beteckningarna för bolagsorganen på Europeiska unionens olika officiella språk. |
| --- | --- |

c)

beteckningarna för bolagsorganen på Europeiska unionens olika officiella språk.

Rekommendation 9 (om årsredovisningar)

Europaparlamentet anser att europeiska privata aktiebolag bör regleras av de harmoniserade redovisningsbestämmelser (se direktiven 78/660/EEG (1) och 83/349/EEG (2)) som i medlemsstaterna reglerar jämförbara bolagsformer.

Rekommendation 10 (om omvandlingsmöjligheter)

Europaparlamentet anser att europeiska privata aktiebolag måste ha möjlighet att fusioneras (3), flytta sitt säte, genomgå företagsdelning och byta rättslig form för att bli ett europabolag (4) - detta i möjligaste mån i enlighet med redan harmoniserad gemenskapslagstiftning. Om ingen tillämplig gemenskapslagstiftning föreligger bör de bestämmelser i medlemsstaterna gälla som tillämpas på jämförbara rättsliga former. I detta sammanhang anser parlamentet att hemstatens bestämmelser för medbestämmande bör tillämpas, i enlighet med rådande gemenskapslagstiftning. Det måste även vara möjligt att, under beaktande av arbetstagarnas befintliga rättigheter, omvandla nationella företag till europeiska privata aktiebolag. Detta gäller även omvandling av ett europeiskt privat aktiebolag för att återge det sin rättsliga form enligt nationell lagstiftning.

Rekommendation 11 (om upplösning, likvidation, insolvens och betalningsinställelse)

Europaparlamentet anser att de verkställande direktörerna vid europeiska privata aktiebolag måste åläggas att i fall av insolvens utan onödigt dröjsmål, dock senast efter tre veckor, låta inleda ett insolvensförfarande, och att samma verkställande direktörer, om de inte fullgör detta åliggande, omedelbart bör anses vara solidariskt ansvariga gentemot de borgenärer man åsamkat skada genom sitt handlande. Parlamentet anser att europeiska privata aktiebolag i övrigt när det gäller upplösning eller likvidation, insolvens och betalningsinställelse och motsvarande förfaranden bör regleras av de bestämmelser som i medlemsstaterna reglerar de bolagsformer med vilka europeiska privata aktiebolag jämställs genom denna förordning. När det gäller fall av insolvens bör de bestämmelser tillämpas som råder på platsen för aktiebolagets säte.

---

(1)  Rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14.8.1978, s. 11). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

(2)  Rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (EGT L 193, 18.7.1983, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 137).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1).

(4)  Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (EGT L 294, 10.11.2001, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

---