# Az Európai Unió C 273/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 273 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. november 15. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 273

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. november 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2007/C 273/01 | A Számvevőszék éves jelentése a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2007/C 273/01

A Számvevőszék éves jelentése a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 15.11.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/1

---

Image

Az EK-Szerződés 248. cikke (1) és (4) bekezdésének, valamint a 2006. december 31-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 129. és 143. cikkének megfelelően,

az Európai Közösségek Számvevőszéke a 2007. szeptember 27-i ülésén elfogadta a

2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentést.

A jelentés az intézményeknek a Számvevőszék észrevételeire adott válaszaival együtt megküldésre került a mentesítésért felelős hatóságoknak, illetve a többi intézménynek.

(2007/C 273/01)

---

TARTALOMJEGYZÉK

Általános bevezetés

| 1. fejezet | – | A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

–

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

| 2. fejezet | – | A bizottsági belső kontroll keretrendszere |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

–

A bizottsági belső kontroll keretrendszere

| 3. fejezet | – | Költségvetési irányítás |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

–

Költségvetési irányítás

| 4. fejezet | – | Bevételek |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

–

Bevételek

| 5. fejezet | – | Közös agrárpolitika |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

–

Közös agrárpolitika

| 6. fejezet | – | Strukturális politikák |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

–

Strukturális politikák

| 7. fejezet | – | Belső politikák, a kutatási területtel egyetemben |
| --- | --- | --- |

7. fejezet

–

Belső politikák, a kutatási területtel egyetemben

| 8. fejezet | – | Külső fellépések |
| --- | --- | --- |

8. fejezet

–

Külső fellépések

| 9. fejezet | – | Előcsatlakozási stratégia |
| --- | --- | --- |

9. fejezet

–

Előcsatlakozási stratégia

| 10. fejezet | – | Működési kiadások |
| --- | --- | --- |

10. fejezet

–

Működési kiadások

| 11. fejezet | – | Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek |
| --- | --- | --- |

11. fejezet

–

Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek

| I. melléklet | – | Pénzügyi információ az általános költségvetésről |
| --- | --- | --- |

I. melléklet

–

Pénzügyi információ az általános költségvetésről

| II. melléklet | – | A Számvevőszék által 2002 óta elfogadott jelentések és vélemények |
| --- | --- | --- |

II. melléklet

–

A Számvevőszék által 2002 óta elfogadott jelentések és vélemények

BEVEZETÉS

| 0.1. | A 2006-os pénzügyi évről szóló jelen dokumentum a Számvevőszék 30. éves jelentése az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtásáról. Az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozó éves jelentés külön kötetben kerül bemutatásra. |
| --- | --- |

0.1.

A 2006-os pénzügyi évről szóló jelen dokumentum a Számvevőszék 30. éves jelentése az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtásáról. Az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozó éves jelentés külön kötetben kerül bemutatásra.

| 0.2. | Az általános költségvetés végrehajtásáról szóló idei éves jelentés a következőképpen épül fel: az 1. fejezetben szerepel a megbízhatósági nyilatkozat; a 2. fejezet a Bizottság belsőkontroll-rendszeréről szól; a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó lényegi észrevételek a 3. fejezetben kerülnek sorra; a 4–10. fejezet a bevételekről és a költségvetés különböző részeiből finanszírozott tevékenységekről számol be a pénzügyi terv tételeinek megfelelően; a 11. fejezet pedig a pénzügyi eszközökről és banki tevékenységekről szól. A Bizottság – illetve adott esetben más uniós intézmények – válaszai a jelentéssel együtt jelennek meg. |
| --- | --- |

0.2.

Az általános költségvetés végrehajtásáról szóló idei éves jelentés a következőképpen épül fel: az 1. fejezetben szerepel a megbízhatósági nyilatkozat; a 2. fejezet a Bizottság belsőkontroll-rendszeréről szól; a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó lényegi észrevételek a 3. fejezetben kerülnek sorra; a 4–10. fejezet a bevételekről és a költségvetés különböző részeiből finanszírozott tevékenységekről számol be a pénzügyi terv tételeinek megfelelően; a 11. fejezet pedig a pénzügyi eszközökről és banki tevékenységekről szól. A Bizottság – illetve adott esetben más uniós intézmények – válaszai a jelentéssel együtt jelennek meg.

| 0.3. | A bevételeket és a fő kiadási területeket tárgyaló fejezetek középpontjában a következők állnak:






  — | a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatban elvégzett ellenőrzések eredményeinek részletes elemzései különértékelések formájában, |
| --- | --- | --- |

0.3.

A bevételeket és a fő kiadási területeket tárgyaló fejezetek középpontjában a következők állnak:

—

a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatban elvégzett ellenőrzések eredményeinek részletes elemzései különértékelések formájában,

| — | a Számvevőszéknek és a költségvetési hatóságoknak a korábbi ellenőrzésekből származó ajánlásai végrehajtásában mutatkozó előrehaladás utóellenőrzéseinek eredményei, |
| --- | --- |

—

a Számvevőszéknek és a költségvetési hatóságoknak a korábbi ellenőrzésekből származó ajánlásai végrehajtásában mutatkozó előrehaladás utóellenőrzéseinek eredményei,

| — | a Számvevőszék legutóbbi éves jelentése óta közzétett különjelentések felsorolása. |
| --- | --- |

—

a Számvevőszék legutóbbi éves jelentése óta közzétett különjelentések felsorolása.

| 0.4. | A különértékelések a következőkön alapulnak: a bevételre és minden kiadási területre vonatkozó fő felügyeleti és kontrollrendszerek működésének értékelésén, valamint a Számvevőszéknek az alapul szolgáló ügyleteket érintő vizsgálata eredményein. A Számvevőszéknek ezen összes tényezőt átfogó értékelése képezi az 1. fejezetben kifejtett megbízhatósági nyilatkozat alapját, amely ezúttal tartalmazza a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének Számvevőszék általi értékelését és az egyes költségvetési területek hibamértékét is táblázat formájában összefoglalva. Emellett a 4–9. fejezet mellékletei azt mutatják be, hogy milyen tényezők tekintetbevételével történik az uniós költségvetés pénzügyi irányításának felügyelete és értékelése. |
| --- | --- |

0.4.

A különértékelések a következőkön alapulnak: a bevételre és minden kiadási területre vonatkozó fő felügyeleti és kontrollrendszerek működésének értékelésén, valamint a Számvevőszéknek az alapul szolgáló ügyleteket érintő vizsgálata eredményein. A Számvevőszéknek ezen összes tényezőt átfogó értékelése képezi az 1. fejezetben kifejtett megbízhatósági nyilatkozat alapját, amely ezúttal tartalmazza a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének Számvevőszék általi értékelését és az egyes költségvetési területek hibamértékét is táblázat formájában összefoglalva. Emellett a 4–9. fejezet mellékletei azt mutatják be, hogy milyen tényezők tekintetbevételével történik az uniós költségvetés pénzügyi irányításának felügyelete és értékelése.

| 0.5. | Amint azt a Számvevőszék már többször is kijelentette, az uniós költségvetés megfelelő kezelésének kulcsát a tagállamok és a Bizottság által működtetett elégséges terjedelmű és megfelelő belsőkontroll-rendszerek jelentik. Az utóbbi pár évben a Számvevőszék az éves jelentéseiben elismerte a Bizottság által a jobb kontroll- és irányítási eljárások kialakításának előmozdítására és alkalmazására tett erőfeszítéseket. A 2006-os évre vonatkozó éves jelentés folytatja ezt a tendenciát a néhol javításokra szoruló területek meghatározásával és a kiadások nagy területeinek kijelölésével, amellyel kapcsolatban a helyzet továbbra sem kielégítő. |
| --- | --- |

0.5.

Amint azt a Számvevőszék már többször is kijelentette, az uniós költségvetés megfelelő kezelésének kulcsát a tagállamok és a Bizottság által működtetett elégséges terjedelmű és megfelelő belsőkontroll-rendszerek jelentik. Az utóbbi pár évben a Számvevőszék az éves jelentéseiben elismerte a Bizottság által a jobb kontroll- és irányítási eljárások kialakításának előmozdítására és alkalmazására tett erőfeszítéseket. A 2006-os évre vonatkozó éves jelentés folytatja ezt a tendenciát a néhol javításokra szoruló területek meghatározásával és a kiadások nagy területeinek kijelölésével, amellyel kapcsolatban a helyzet továbbra sem kielégítő.

| 0.6. | A legnyilvánvalóbb javításra szoruló terület a mezőgazdaságé, ahol a Számvevőszék jelentős csökkenést tapasztalt az alapul szolgáló ügyletek becsült általános hibaszintjében, ami még így is éppen a lényegességi küszöb felett van. Ez azt jelzi, hogy az integrált adminisztratív és kontrollrendszer (ahol helyesen használják) továbbra is eredményes, amely eredményesség egyben az egységes támogatási rendszer bevezetésének a hatása is. |
| --- | --- |

0.6.

A legnyilvánvalóbb javításra szoruló terület a mezőgazdaságé, ahol a Számvevőszék jelentős csökkenést tapasztalt az alapul szolgáló ügyletek becsült általános hibaszintjében, ami még így is éppen a lényegességi küszöb felett van. Ez azt jelzi, hogy az integrált adminisztratív és kontrollrendszer (ahol helyesen használják) továbbra is eredményes, amely eredményesség egyben az egységes támogatási rendszer bevezetésének a hatása is.

| 0.7. | A felsorolt előrelépések ellenére a további KAP-kiadások, a strukturális intézkedések és belső szakpolitikák számvevőszéki ellenőrzése azt jelzi, hogy a szabályok bonyolultsága, a támogathatósági kritériumok nem elég világos volta, illetve a jogi követelmények összetettsége jelentős hatással bírnak az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére. A költségvetés jelentős részét kitevő ezen területeken végzett, főleg a kedvezményezettek által szolgáltatott adatokon alapuló ellenőrzések gyakran nem elegendőek, sem számukat, sem hatókörüket, sem minőségüket ilIetően. |
| --- | --- |

0.7.

A felsorolt előrelépések ellenére a további KAP-kiadások, a strukturális intézkedések és belső szakpolitikák számvevőszéki ellenőrzése azt jelzi, hogy a szabályok bonyolultsága, a támogathatósági kritériumok nem elég világos volta, illetve a jogi követelmények összetettsége jelentős hatással bírnak az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére. A költségvetés jelentős részét kitevő ezen területeken végzett, főleg a kedvezményezettek által szolgáltatott adatokon alapuló ellenőrzések gyakran nem elegendőek, sem számukat, sem hatókörüket, sem minőségüket ilIetően.

| 0.8. | 2006-ban jelentős mértékben felülvizsgált költségvetési rendelet került elfogadásra. Ezenfelül, a 2007–2013-as időszakhoz részben kapcsolódó, szigorúbb ágazati rendeleteket fogadtak el. Ezen elemek fő célja a rendszerek és eljárások egyszerűsítése a kontrollmechanizmusok egyidejű erősítésével, aminek köszönhetően a későbbi években jobban végre lehet majd hajtani a költségvetést. A Számvevőszék vélemények formájában járult hozzá ezen folyamatokhoz, és gondosan figyelemmel kíséri majd a végrehajtásukat. A Számvevőszék ezenfelül értékelte a Bizottság integrált ellenőrzési keretrendszerre vonatkozó, 2006 elején elfogadott cselekvési tervét is, és úgy találta, hogy annak hatása csak közép- vagy hosszú távon lesz egyértelmű. |
| --- | --- |

0.8.

2006-ban jelentős mértékben felülvizsgált költségvetési rendelet került elfogadásra. Ezenfelül, a 2007–2013-as időszakhoz részben kapcsolódó, szigorúbb ágazati rendeleteket fogadtak el. Ezen elemek fő célja a rendszerek és eljárások egyszerűsítése a kontrollmechanizmusok egyidejű erősítésével, aminek köszönhetően a későbbi években jobban végre lehet majd hajtani a költségvetést. A Számvevőszék vélemények formájában járult hozzá ezen folyamatokhoz, és gondosan figyelemmel kíséri majd a végrehajtásukat. A Számvevőszék ezenfelül értékelte a Bizottság integrált ellenőrzési keretrendszerre vonatkozó, 2006 elején elfogadott cselekvési tervét is, és úgy találta, hogy annak hatása csak közép- vagy hosszú távon lesz egyértelmű.

| 0.9. | Amint az az 1. fejezetben kifejtésre kerül, a Számvevőszék folyamatos előrelépést tapasztalt a Bizottság 2005-ben megkezdett, fontos és összetett feladatával, az eredményelszámolás-elvű számviteli rendszer bevezetésével kapcsolatban. Néhány hiányosság azonban továbbra is fennáll, különösen az előfinanszírozásra és rendezetlen számlákra vonatkozó információk rögzítése és feldolgozása terén. |
| --- | --- |

0.9.

Amint az az 1. fejezetben kifejtésre kerül, a Számvevőszék folyamatos előrelépést tapasztalt a Bizottság 2005-ben megkezdett, fontos és összetett feladatával, az eredményelszámolás-elvű számviteli rendszer bevezetésével kapcsolatban. Néhány hiányosság azonban továbbra is fennáll, különösen az előfinanszírozásra és rendezetlen számlákra vonatkozó információk rögzítése és feldolgozása terén.

| 0.10. | Fontos új fejlemények, hogy a tagállamoknak éves összefoglalót kell benyújtaniuk a hozzáférhető ellenőrzésekről és nyilatkozatokról, némely tagállamok önkéntes kezdeményezés alapján nemzeti nyilatkozatokat nyújtanak be, továbbá egyes nemzeti ellenőrző intézmények úgy határoztak, hogy külön ellenőrzési jelentéseket készítenek az uniós pénzeszközök kezeléséről. A nemzeti nyilatkozatok elsősorban a nemzeti parlamentek felé való elszámoltathatóság eszközei, amelyek relevánsak lehetnek a Bizottság általános költségvetés-irányítási feladatkörén és különösen a felügyeleti szerepén belül is. A 2007 júliusában megjelent 6/2007. sz. véleményében a Számvevőszék megállapította, hogy ezek az elemek megfelelő végrehajtás esetén ösztönözhetik a tagállamokban az uniós pénzeszközök jobb irányítását és kontrollját. A vélemény felsorolja azon feltételeket is, amelyek megléte esetén a felsorolt elemek növelhetik a tagállami ellenőrzés minőségét, és használhatóvá válnak a Számvevőszék számára is – a nemzetközi ellenőrzési standardok követelményeivel összhangban. |
| --- | --- |

0.10.

Fontos új fejlemények, hogy a tagállamoknak éves összefoglalót kell benyújtaniuk a hozzáférhető ellenőrzésekről és nyilatkozatokról, némely tagállamok önkéntes kezdeményezés alapján nemzeti nyilatkozatokat nyújtanak be, továbbá egyes nemzeti ellenőrző intézmények úgy határoztak, hogy külön ellenőrzési jelentéseket készítenek az uniós pénzeszközök kezeléséről. A nemzeti nyilatkozatok elsősorban a nemzeti parlamentek felé való elszámoltathatóság eszközei, amelyek relevánsak lehetnek a Bizottság általános költségvetés-irányítási feladatkörén és különösen a felügyeleti szerepén belül is. A 2007 júliusában megjelent 6/2007. sz. véleményében a Számvevőszék megállapította, hogy ezek az elemek megfelelő végrehajtás esetén ösztönözhetik a tagállamokban az uniós pénzeszközök jobb irányítását és kontrollját. A vélemény felsorolja azon feltételeket is, amelyek megléte esetén a felsorolt elemek növelhetik a tagállami ellenőrzés minőségét, és használhatóvá válnak a Számvevőszék számára is – a nemzetközi ellenőrzési standardok követelményeivel összhangban.

1. FEJEZET

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

TARTALOM

| I–XIV. | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak |
| --- | --- |

I–XIV.

| VII–IX. | Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról |
| --- | --- |

VII–IX.

| X–XIV. | Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről |
| --- | --- |

X–XIV.

| 1.1–1.42. | A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk |
| --- | --- |

1.1–1.42.

| 1.1–1.5. | Bevezetés |
| --- | --- |

1.1–1.5.

| 1.6–1.37. | A beszámoló megbízhatósága |
| --- | --- |

1.6–1.37.

| 1.6–1.8. | Általános háttér |
| --- | --- |

1.6–1.8.

| 1.9. | Az ellenőrzés hatóköre és módszerei |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10–1.21. | Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás eredményeinek megszilárdítása |
| --- | --- |

1.10–1.21.

| 1.22–1.36. | A 2006. december 31-i összevont pénzügyi beszámoló |
| --- | --- |

1.22–1.36.

| 1.37. | A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések |
| --- | --- |

1.37.

| 1.38–1.42. | Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége |
| --- | --- |

1.38–1.42.

| 1.38–1.39. | A számvevőszéki megközelítés |
| --- | --- |

1.38–1.39.

| 1.40–1.42. | Az ellenőrzés eredményei 2006-ban |
| --- | --- |

1.40–1.42.

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

I.

| I. | A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte






  a) | „az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” (1), amely a 2006. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámolóból” (2) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (3) áll; |
| --- | --- | --- |

A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte

a)

„az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” (1), amely a 2006. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámolóból” (2) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (3) áll;

| b) | azt, hogy az alapul szolgáló ügyletek az Európai Közösségek jogi keretein belül jogszerűek és szabályszerűek-e. |
| --- | --- |

b)

azt, hogy az alapul szolgáló ügyletek az Európai Közösségek jogi keretein belül jogszerűek és szabályszerűek-e.

| II. | A Szerződés 268–280. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetők (4) felelősek „az Európai Közösségek végleges éves beszámolójának” elkészítéséért és a valós bemutatásért, illetve az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéért és szabályszerűségéért:






  a) | A vezetésnek „az Európai Közösségek végleges éves beszámolójára” vonatkozó felelőssége magában foglalja az akár csalásból, akár hibából eredő, lényeges hibás állításoktól mentes éves beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését, fenntartását, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását, valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (6) és szerv (7) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután a végleges összevont beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad. |
| --- | --- | --- |

II.

A Szerződés 268–280. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetők (4) felelősek „az Európai Közösségek végleges éves beszámolójának” elkészítéséért és a valós bemutatásért, illetve az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéért és szabályszerűségéért:

a)

A vezetésnek „az Európai Közösségek végleges éves beszámolójára” vonatkozó felelőssége magában foglalja az akár csalásból, akár hibából eredő, lényeges hibás állításoktól mentes éves beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését, fenntartását, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását, valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (6) és szerv (7) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután a végleges összevont beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad.

| b) | Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. A közvetlen centralizált igazgatás esetében a végrehajtási feladatokat a Bizottság részlegei végzik el. A megosztott igazgatásnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra ruházzák, decentralizált igazgatás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált igazgatás esetén pedig egyéb szervekre. Közös igazgatás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok tervezésével, működtetésével és fenntartásával, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök megtérítését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül a Bizottság viseli a végső felelősséget a közösségi beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéért és szabályszerűségéért (lásd: a Szerződés 274. cikke). |
| --- | --- |

b)

Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. A közvetlen centralizált igazgatás esetében a végrehajtási feladatokat a Bizottság részlegei végzik el. A megosztott igazgatásnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra ruházzák, decentralizált igazgatás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált igazgatás esetén pedig egyéb szervekre. Közös igazgatás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok tervezésével, működtetésével és fenntartásával, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök megtérítését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül a Bizottság viseli a végső felelősséget a közösségi beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéért és szabályszerűségéért (lásd: a Szerződés 274. cikke).

| III. | A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A IV. pontban leírtaktól eltekintve a Számvevőszék az IFAC és az INTOSAI nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését, amennyiben ezek az európai közösségi környezetben alkalmazhatóak. Ezeknek a standardoknak az értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerjen arra nézve, hogy „az Európai Közösségek végleges éves beszámolója” mentes a lényeges hibás állításoktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló ügyletek összességükben jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A IV. pontban leírtaktól eltekintve a Számvevőszék az IFAC és az INTOSAI nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével összhangban végezte ellenőrzését, amennyiben ezek az európai közösségi környezetben alkalmazhatóak. Ezeknek a standardoknak az értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerjen arra nézve, hogy „az Európai Közösségek végleges éves beszámolója” mentes a lényeges hibás állításoktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló ügyletek összességükben jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | A bevételeket illetően a Számvevőszék vizsgálatának hatóköre korlátozott volt, egyrészt mert a HÉA- és GNI-alapú saját források olyan makrogazdasági statisztikákon alapulnak, amelyek alapjául a Számvevőszék által közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak, másrészt mert a hagyományos saját források ellenőrzése olyan behozott termékre nem vonatkozhat, amelyet nem vettek vámfelügyelet alá. |
| --- | --- |

IV.

A bevételeket illetően a Számvevőszék vizsgálatának hatóköre korlátozott volt, egyrészt mert a HÉA- és GNI-alapú saját források olyan makrogazdasági statisztikákon alapulnak, amelyek alapjául a Számvevőszék által közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak, másrészt mert a hagyományos saját források ellenőrzése olyan behozott termékre nem vonatkozhat, amelyet nem vettek vámfelügyelet alá.

| V. | A III. pontban leírt környezetben az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a végleges összevont beszámolóban szereplő összegekről és közzétételekről, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibás állítások kockázata a végleges összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló ügyletek lényeges – akár csalás, akár hiba okozta – meg nem felelése az Európai Közösségek jogi keretein belüli követelményeknek. Kockázatértékelése során a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások tervezésénél az ellenőr tekintetbe veszi a végleges összevont beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket. Ebben a vonatkozásban az ellenőrzés része az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőségének és a számviteli becslések ésszerűségének felmérése is, akárcsak a végleges összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések átfogó bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

V.

A III. pontban leírt környezetben az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a végleges összevont beszámolóban szereplő összegekről és közzétételekről, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibás állítások kockázata a végleges összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló ügyletek lényeges – akár csalás, akár hiba okozta – meg nem felelése az Európai Közösségek jogi keretein belüli követelményeknek. Kockázatértékelése során a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások tervezésénél az ellenőr tekintetbe veszi a végleges összevont beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket. Ebben a vonatkozásban az ellenőrzés része az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőségének és a számviteli becslések ésszerűségének felmérése is, akárcsak a végleges összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések átfogó bemutatásának értékelése.

| VI. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához. |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

VII.

| VII. | A Számvevőszék véleménye szerint – a VIII. pontban leírtak hatását kivéve – „az Európai Közösségek végleges éves beszámolója” minden lényegi szempontból megbízható és valós képet nyújt az Európai Közösségek 2006. december 31-i pénzügyi helyzetéről, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményéről, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

A Számvevőszék véleménye szerint – a VIII. pontban leírtak hatását kivéve – „az Európai Közösségek végleges éves beszámolója” minden lényegi szempontból megbízható és valós képet nyújt az Európai Közösségek 2006. december 31-i pénzügyi helyzetéről, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményéről, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban.

| VIII. | A számvevőszéki ellenőrzés a számviteli rendszerben számlákként/költségelszámolásként és előfinanszírozásként elkönyvelt összegekben olyan hibákat talált, amelyek miatt a kötelezettségek állományát kb. 201 millió EUR-val, a hosszú távú és rövid távú előfinanszírozás végösszegét pedig kb. 656 millió EUR-val felülértékelték. |
| --- | --- |

VIII.

A számvevőszéki ellenőrzés a számviteli rendszerben számlákként/költségelszámolásként és előfinanszírozásként elkönyvelt összegekben olyan hibákat talált, amelyek miatt a kötelezettségek állományát kb. 201 millió EUR-val, a hosszú távú és rövid távú előfinanszírozás végösszegét pedig kb. 656 millió EUR-val felülértékelték.

| IX. | A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy az érezhető javulás ellenére – részben a pénzügyi irányítási rendszer összetett volta miatt – egyes intézmények és egyes bizottsági főigazgatóságok számviteli rendszereinek hiányosságai továbbra is veszélyeztetik a pénzügyi információ minőségét (különösen a pénzügyi évek elkülönítésének eljárásai és a munkavállalói juttatások tekintetében). Ennek következtében az előzetes beszámoló bemutatása után számos kiigazításra került sor. |
| --- | --- |

IX.

A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy az érezhető javulás ellenére – részben a pénzügyi irányítási rendszer összetett volta miatt – egyes intézmények és egyes bizottsági főigazgatóságok számviteli rendszereinek hiányosságai továbbra is veszélyeztetik a pénzügyi információ minőségét (különösen a pénzügyi évek elkülönítésének eljárásai és a munkavállalói juttatások tekintetében). Ennek következtében az előzetes beszámoló bemutatása után számos kiigazításra került sor.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

X.

| X. | A Számvevőszék véleménye szerint a bevételek, az ügyviteli kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások és kifizetések, a SAPARD program kivételével az előcsatlakozási stratégia, valamint a külső fellépések – a bizottsági küldöttségek által közvetlenül teljesített és ellenőrzött kifizetéseket illetően – mentesek a lényeges hibáktól. Ezeken a területeken a felügyeleti és kontrollrendszereket úgy működtetik, hogy azok biztosítják a megfelelő kockázatkezelést. A közös agrárpolitika (KAP) kiadásait illetően a számvevőszéki ellenőrzés ezen felül azt állapította meg, hogy az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) – megfelelő alkalmazása esetén – eredményesen korlátozza a szabálytalan kiadások kockázatát, különösen az egységes támogatási rendszerre vonatkozóan. |
| --- | --- |

A Számvevőszék véleménye szerint a bevételek, az ügyviteli kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások és kifizetések, a SAPARD program kivételével az előcsatlakozási stratégia, valamint a külső fellépések – a bizottsági küldöttségek által közvetlenül teljesített és ellenőrzött kifizetéseket illetően – mentesek a lényeges hibáktól. Ezeken a területeken a felügyeleti és kontrollrendszereket úgy működtetik, hogy azok biztosítják a megfelelő kockázatkezelést. A közös agrárpolitika (KAP) kiadásait illetően a számvevőszéki ellenőrzés ezen felül azt állapította meg, hogy az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) – megfelelő alkalmazása esetén – eredményesen korlátozza a szabálytalan kiadások kockázatát, különösen az egységes támogatási rendszerre vonatkozóan.

| XI. | A X. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék hangsúlyozza, hogy az előcsatlakozási stratégia területén a csatlakozó és tagjelölt országokban minden támogatási program és eszköz vonatkozásában továbbra is jelentős kockázatok állnak fenn a végrehajtó szervezetek szintjén. |
| --- | --- |

XI.

A X. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék hangsúlyozza, hogy az előcsatlakozási stratégia területén a csatlakozó és tagjelölt országokban minden támogatási program és eszköz vonatkozásában továbbra is jelentős kockázatok állnak fenn a végrehajtó szervezetek szintjén.

| XII. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a többi területen – habár eltérő mértékben – továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket, ezért a kapcsolt kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. A következő területekről van szó: a közös agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák és külső fellépések.






  a) | A KAP-kiadások terén a Számvevőszék úgy találta, hogy az alapul szolgáló ügyletek becsült általános hibaszintje határozottan csökkent, ám még így is éppen a lényegességi küszöb felett van. A számlaelszámolási rendszerek és az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. Rendszerint a kifizető ügynökségek beszámolójának hitelesítésével megbízott független szerv sem ellenőrzi a helyszínen az uniós támogatási kérelmeket. |
| --- | --- | --- |

XII.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a többi területen – habár eltérő mértékben – továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket, ezért a kapcsolt kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. A következő területekről van szó: a közös agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák és külső fellépések.

a)

A KAP-kiadások terén a Számvevőszék úgy találta, hogy az alapul szolgáló ügyletek becsült általános hibaszintje határozottan csökkent, ám még így is éppen a lényegességi küszöb felett van. A számlaelszámolási rendszerek és az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. Rendszerint a kifizető ügynökségek beszámolójának hitelesítésével megbízott független szerv sem ellenőrzi a helyszínen az uniós támogatási kérelmeket.

| b) | A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a tagállami ellenőrzési rendszerek általában nem eredményesek, vagy csak mérsékelten azok, és a Bizottság sem gyakorolt kellően eredményes felügyeletet azon kockázat enyhítésére, hogy a tagállami ellenőrzési rendszerek révén nem sikerül megelőzni a ténylegesnél magasabb vagy nem támogatható kiadások visszatérítését. Ezért a strukturális politikák projektkiadásainak visszatérítésében lényeges hibák fordulhatnak elő. |
| --- | --- |

b)

A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a tagállami ellenőrzési rendszerek általában nem eredményesek, vagy csak mérsékelten azok, és a Bizottság sem gyakorolt kellően eredményes felügyeletet azon kockázat enyhítésére, hogy a tagállami ellenőrzési rendszerek révén nem sikerül megelőzni a ténylegesnél magasabb vagy nem támogatható kiadások visszatérítését. Ezért a strukturális politikák projektkiadásainak visszatérítésében lényeges hibák fordulhatnak elő.

| c) | A belső politikák terén a számvevőszéki ellenőrzés azt állapította meg, hogy a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek nem enyhítik kellően a ténylegesnél magasabb költségek visszatérítésének eredendő kockázatát, s ennek következtében a kedvezményezetteknek történő kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

c)

A belső politikák terén a számvevőszéki ellenőrzés azt állapította meg, hogy a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek nem enyhítik kellően a ténylegesnél magasabb költségek visszatérítésének eredendő kockázatát, s ennek következtében a kedvezményezetteknek történő kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi.

| d) | A külső fellépések terén – a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei javulása ellenére – a végrehajtó szervezetek szintjén továbbra is lényeges hibagyakoriság volt tapasztalható, mivel az e szinten bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszereket továbbra is hiányosságok jellemezték. |
| --- | --- |

d)

A külső fellépések terén – a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei javulása ellenére – a végrehajtó szervezetek szintjén továbbra is lényeges hibagyakoriság volt tapasztalható, mivel az e szinten bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszereket továbbra is hiányosságok jellemezték.

| XIII. | A Számvevőszék hangsúlyozza, hogy a KAP-kiadások, a strukturális intézkedések és a belső politikák terén végzett ellenőrzései tanúsága szerint a támogathatósági kritériumok bonyolult vagy nem egyértelmű volta, illetve a jogi követelmények összetettsége számottevően kihat az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére. A vidékfejlesztés terén például, mivel az agrár-környezetvédelmi intézkedések esetében gyakran összetettek a támogathatósági feltételek, ezeket az intézkedéseket jelentősen magasabb hibagyakoriság jellemzi, mint a KAP-kiadásoknak a vidékfejlesztéshez nem kapcsolódó részét. |
| --- | --- |

XIII.

A Számvevőszék hangsúlyozza, hogy a KAP-kiadások, a strukturális intézkedések és a belső politikák terén végzett ellenőrzései tanúsága szerint a támogathatósági kritériumok bonyolult vagy nem egyértelmű volta, illetve a jogi követelmények összetettsége számottevően kihat az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére. A vidékfejlesztés terén például, mivel az agrár-környezetvédelmi intézkedések esetében gyakran összetettek a támogathatósági feltételek, ezeket az intézkedéseket jelentősen magasabb hibagyakoriság jellemzi, mint a KAP-kiadásoknak a vidékfejlesztéshez nem kapcsolódó részét.

| XIV. | A Számvevőszék nyugtázza a bizottsági belsőkontroll-keretrendszer javulását, amely pozitív hatással van a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének értékelésére, akárcsak annak az általános hatásnak az értékelésére, amelyet a vonatkozó fenntartások a bizottsági főigazgatói nyilatkozatok által nyújtott bizonyosságra gyakorolnak. A Számvevőszék azonban továbbra is hiányosságokat észlel ezekben az értékelésekben, jelesül az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságra gyakorolt hatásukat illetően. |
| --- | --- |

XIV.

A Számvevőszék nyugtázza a bizottsági belsőkontroll-keretrendszer javulását, amely pozitív hatással van a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének értékelésére, akárcsak annak az általános hatásnak az értékelésére, amelyet a vonatkozó fenntartások a bizottsági főigazgatói nyilatkozatok által nyújtott bizonyosságra gyakorolnak. A Számvevőszék azonban továbbra is hiányosságokat észlel ezekben az értékelésekben, jelesül az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságra gyakorolt hatásukat illetően.

2007. szeptember 27.

Hubert WEBER

elnök

| Európai Számvevőszék |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK |
| Bevezetés |
| 1.1. | Az EK-Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megbízhatósági nyilatkozatot („DAS”) nyújt be a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Szerződés arra is felhatalmazza a Számvevőszéket, hogy ezt a nyilatkozatot a Közösség fő tevékenységi területeire vonatkozó különértékelésekkel egészítse ki. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

Bevezetés

1.1.

Az EK-Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megbízhatósági nyilatkozatot („DAS”) nyújt be a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Szerződés arra is felhatalmazza a Számvevőszéket, hogy ezt a nyilatkozatot a Közösség fő tevékenységi területeire vonatkozó különértékelésekkel egészítse ki.

1.2.

| 1.2. | Az Európai Közösségek elszámolásainak megbízhatóságára irányuló munka célja elégséges bizonyosságot szerezni annak megállapításához, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás feltüntetése, illetve hogy az éves beszámoló minden lényeges szempontból híven tükrözi-e a 2006. december 31-i pénzügyi helyzetet, valamint a Közösségek műveleti és pénzforgalmi eredményeit az ezen fordulónappal véget ért pénzügyi évben (lásd 1.6–1.37. bekezdés). |
| --- | --- |

Az Európai Közösségek elszámolásainak megbízhatóságára irányuló munka célja elégséges bizonyosságot szerezni annak megállapításához, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás feltüntetése, illetve hogy az éves beszámoló minden lényeges szempontból híven tükrözi-e a 2006. december 31-i pénzügyi helyzetet, valamint a Közösségek műveleti és pénzforgalmi eredményeit az ezen fordulónappal véget ért pénzügyi évben (lásd 1.6–1.37. bekezdés).

1.3.

| 1.3. | Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgáló munka célja – elégséges közvetett vagy közvetlen jellegű bizonyíték beszerzésével – véleményt adni arról, hogy ezek az ügyletek összhangban vannak-e az alkalmazandó rendeletekkel vagy szerződéses rendelkezésekkel és helyesen kerültek-e kiszámításra (a horizontális kérdésekről lásd ennek a fejezetnek 1.38–1.42. bekezdését, a részletekről pedig a 2. és 4–10. fejezetet). |
| --- | --- |

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgáló munka célja – elégséges közvetett vagy közvetlen jellegű bizonyíték beszerzésével – véleményt adni arról, hogy ezek az ügyletek összhangban vannak-e az alkalmazandó rendeletekkel vagy szerződéses rendelkezésekkel és helyesen kerültek-e kiszámításra (a horizontális kérdésekről lásd ennek a fejezetnek 1.38–1.42. bekezdését, a részletekről pedig a 2. és 4–10. fejezetet).

1.4.

| 1.4. | A Számvevőszék ismét különleges figyelmet fordított azokra a lépésekre, amelyek a Bizottság belsőkontroll-rendszerének megbízhatóbbá tételére irányultak, illetve azon cselekvési tervekből következtek, amelyeket az integrált belsőkontroll-keretrendszer létrehozásának ütemtervével kapcsolatban fogadtak el, vagy amelyeket a 2006-os és korábbi pénzügyi évekre vonatkozó éves tevékenységi jelentésekhez, illetve ezek összefoglalóihoz csatoltak (lásd 2. fejezet). |
| --- | --- |

A Számvevőszék ismét különleges figyelmet fordított azokra a lépésekre, amelyek a Bizottság belsőkontroll-rendszerének megbízhatóbbá tételére irányultak, illetve azon cselekvési tervekből következtek, amelyeket az integrált belsőkontroll-keretrendszer létrehozásának ütemtervével kapcsolatban fogadtak el, vagy amelyeket a 2006-os és korábbi pénzügyi évekre vonatkozó éves tevékenységi jelentésekhez, illetve ezek összefoglalóihoz csatoltak (lásd 2. fejezet).

1.5.

| 1.5. | Miután a Bizottság már évek óta nem dolgoz ki mutatókat (8), a Számvevőszék szolgál bizonyos mutatókkal mind az átfogó érvényű, mind az egyes bevételi és kiadási területekre vonatkozó belsőkontroll-mechanizmusok javulásának figyelemmel kíséréséhez (lásd ennek, illetve a 2. és 4–10. fejezetnek a mellékleteit). |
| --- | --- |

Miután a Bizottság már évek óta nem dolgoz ki mutatókat (8), a Számvevőszék szolgál bizonyos mutatókkal mind az átfogó érvényű, mind az egyes bevételi és kiadási területekre vonatkozó belsőkontroll-mechanizmusok javulásának figyelemmel kíséréséhez (lásd ennek, illetve a 2. és 4–10. fejezetnek a mellékleteit).

8

| 1.5. | A belsőkontroll-standardoknak való megfelelés értékelése mellett 2006-ban a Bizottság első ízben arra ösztönözte a 2006. évi éves tevékenységi jelentés összeállítóit, hogy a jelentést egészítsék ki egy, az ésszerű bizonyosságot alátámasztó fő mutatószámokról szóló szakasszal (2.4. szakasz), amely a strukturális alapok esetében a tagállamok rendszereinek értékelése mellett a bizottsági fellépések inputjáról, outputjáról, eredményeiről és hatásáról szóló információkat tartalmaz annak érdekében, hogy az ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről bizonyosságot szerezzenek. |
| --- | --- |

1.5.

A belsőkontroll-standardoknak való megfelelés értékelése mellett 2006-ban a Bizottság első ízben arra ösztönözte a 2006. évi éves tevékenységi jelentés összeállítóit, hogy a jelentést egészítsék ki egy, az ésszerű bizonyosságot alátámasztó fő mutatószámokról szóló szakasszal (2.4. szakasz), amely a strukturális alapok esetében a tagállamok rendszereinek értékelése mellett a bizottsági fellépések inputjáról, outputjáról, eredményeiről és hatásáról szóló információkat tartalmaz annak érdekében, hogy az ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről bizonyosságot szerezzenek.

A főigazgatóságok háromnegyede mutatott be 2006-ban jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat, köztük valamennyi főbb kiadási részleg.

A 2007. évi éves tevékenységi jelentéstől kezdődően a mutatószámok használata kötelező.

A beszámoló megbízhatósága

Általános háttér

| 1.6. | A Számvevőszék megállapításai a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 129. cikkének megfelelően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által összeállított és a Bizottság által jóváhagyott, a Számvevőszéknek 2007. július 31-ig megküldött, a 2006. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolóra vonatkoznak. A beszámoló az – elsősorban az eszközökről és forrásokról év végi mérleget adó – „összevont pénzügyi beszámolóból”, valamint a „költségvetés végrehajtásáról szóló” – az éves bevételt és kiadást tárgyaló – „összevont jelentésekből” áll. |
| --- | --- |

1.6.

A Számvevőszék megállapításai a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 129. cikkének megfelelően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által összeállított és a Bizottság által jóváhagyott, a Számvevőszéknek 2007. július 31-ig megküldött, a 2006. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolóra vonatkoznak. A beszámoló az – elsősorban az eszközökről és forrásokról év végi mérleget adó – „összevont pénzügyi beszámolóból”, valamint a „költségvetés végrehajtásáról szóló” – az éves bevételt és kiadást tárgyaló – „összevont jelentésekből” áll.

1.7.

| 1.7. | A 2006. a második olyan év, amelyre vonatkozóan az éves beszámoló az Európai Közösségek által 2005-ben, a költségvetési rendelet (9) (különösen annak 123–138. cikke) értelmében bevezetett eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készült. A 2005. évi éves beszámolóval összevetve a következő lényeges változások történtek: |
| --- | --- |

A 2006. a második olyan év, amelyre vonatkozóan az éves beszámoló az Európai Közösségek által 2005-ben, a költségvetési rendelet (9) (különösen annak 123–138. cikke) értelmében bevezetett eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készült. A 2005. évi éves beszámolóval összevetve a következő lényeges változások történtek:

9

| — | míg a 2005. évben még 16, 2006-ban már 24 ügynökség beszámolóját konszolidálták, |
| --- | --- |

—

míg a 2005. évben még 16, 2006-ban már 24 ügynökség beszámolóját konszolidálták,

| — | részletesebb a tájékoztatás a bizottsági kiadások visszatérítésének különböző formáiról, |
| --- | --- |

—

részletesebb a tájékoztatás a bizottsági kiadások visszatérítésének különböző formáiról,

| — | a végleges összevont elszámolásokba bekerülő valamennyi intézmény és szerv számvitelért felelős tisztviselője záradékkal látta el annak beszámolóját, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője pedig kijelentette, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy az összevont elszámolások minden lényegi szempontból megbízható és valós képet nyújtanak az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- |

—

a végleges összevont elszámolásokba bekerülő valamennyi intézmény és szerv számvitelért felelős tisztviselője záradékkal látta el annak beszámolóját, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője pedig kijelentette, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy az összevont elszámolások minden lényegi szempontból megbízható és valós képet nyújtanak az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről.

1.8.

| 1.8. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a Számvevőszék kérésére megerősítő levelet küldött ez utóbbinak, amelyben tanúsítja, hogy a beszámoló – bizonyos korlátozásokkal – teljes körű és megbízható (lásd 1.30. és 2.23–2.25. bekezdés). |
| --- | --- |

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a Számvevőszék kérésére megerősítő levelet küldött ez utóbbinak, amelyben tanúsítja, hogy a beszámoló – bizonyos korlátozásokkal – teljes körű és megbízható (lásd 1.30. és 2.23–2.25. bekezdés).

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

| 1.9. | A Számvevőszék folytatta a közösségi számviteli rendszer korszerűsítésére (10) irányuló ellenőrzését. Az ellenőrzés harmadik szakaszában (11) a Számvevőszék a következő összetevőkre összpontosított: |
| --- | --- |

1.9.

A Számvevőszék folytatta a közösségi számviteli rendszer korszerűsítésére (10) irányuló ellenőrzését. Az ellenőrzés harmadik szakaszában (11) a Számvevőszék a következő összetevőkre összpontosított:

10

11

| — | annak felmérése, hogy a Bizottságon belül az új pénzügyi beszámolási keretrendszerben, illetve az egyes főigazgatóságok számviteli rendszereiben előforduló hiányosságok (12) orvoslására tett intézkedések hozzájárulnak-e az ésszerű bizonyosság megszerzéséhez arról, hogy a beszámoló megbízható és valós (lásd 1.13–1.21. bekezdés), |
| --- | --- |

—

annak felmérése, hogy a Bizottságon belül az új pénzügyi beszámolási keretrendszerben, illetve az egyes főigazgatóságok számviteli rendszereiben előforduló hiányosságok (12) orvoslására tett intézkedések hozzájárulnak-e az ésszerű bizonyosság megszerzéséhez arról, hogy a beszámoló megbízható és valós (lásd 1.13–1.21. bekezdés),

12

| — | a 2006. évi beszámoló megbízhatóságának felülvizsgálata, különös tekintettel azokra az először a 2005. évi beszámolóban feltárt összetevőkre, amelyekkel kapcsolatban fenntartásokat kellett megfogalmazni (13) (előfinanszírozás és az ahhoz kapcsolódó garanciák, számlák/költségelszámolások és a pénzügyi évek elkülönítése) (lásd 1.22–1.37. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a 2006. évi beszámoló megbízhatóságának felülvizsgálata, különös tekintettel azokra az először a 2005. évi beszámolóban feltárt összetevőkre, amelyekkel kapcsolatban fenntartásokat kellett megfogalmazni (13) (előfinanszírozás és az ahhoz kapcsolódó garanciák, számlák/költségelszámolások és a pénzügyi évek elkülönítése) (lásd 1.22–1.37. bekezdés).

13

| 1.9. | A Bizottság 2007. június 21-én közzétette az Európai Bizottság számviteli rendszerének korszerűsítése során elért eredményekről szóló, 2007. március 31-i állapot szerinti jelentését (COM(2007) 343 végleges), amely többek között beszámol arról, hogy a projekt végrehajtása nagymértékben a 2006–2007-es projekttervvel összhangban történt, valamint aktualizálja és 2008-ra kiterjeszti az IT-rendszerek fejlesztési tervét. Valamennyi főigazgatóság esetében javult a számviteli adatok minősége és ellenőrzési környezete. Számottevő előrelépést jelentettek az ABAC IT-rendszer fejlesztése terén, az év során pedig két intézmény és hat ügynökség tért át az ABAC-rendszerre. Az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) számláinak ABAC-rendszerre történő átállítását előkészítették, és a Bizottság szolgálatai a 2008-as „éles” alkalmazáson dolgoznak. |
| --- | --- |

1.9.

A Bizottság 2007. június 21-én közzétette az Európai Bizottság számviteli rendszerének korszerűsítése során elért eredményekről szóló, 2007. március 31-i állapot szerinti jelentését (COM(2007) 343 végleges), amely többek között beszámol arról, hogy a projekt végrehajtása nagymértékben a 2006–2007-es projekttervvel összhangban történt, valamint aktualizálja és 2008-ra kiterjeszti az IT-rendszerek fejlesztési tervét. Valamennyi főigazgatóság esetében javult a számviteli adatok minősége és ellenőrzési környezete. Számottevő előrelépést jelentettek az ABAC IT-rendszer fejlesztése terén, az év során pedig két intézmény és hat ügynökség tért át az ABAC-rendszerre. Az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) számláinak ABAC-rendszerre történő átállítását előkészítették, és a Bizottság szolgálatai a 2008-as „éles” alkalmazáson dolgoznak.

Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás eredményeinek megszilárdítása

Általános eredmények

| 1.10. | Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás eredményeinek megszilárdítása érdekében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője több intézkedést vezetett be, többek között annak havi rendszerességű ellenőrzését, hogy találhatók-e következetlenségek az előfinanszírozások nyilvántartásában. |
| --- | --- |

1.10.

Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás eredményeinek megszilárdítása érdekében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője több intézkedést vezetett be, többek között annak havi rendszerességű ellenőrzését, hogy találhatók-e következetlenségek az előfinanszírozások nyilvántartásában.

| 1.10. | Ezen intézkedéseket a számviteli adatok minőségének javítását célzó, folyamatban lévő projektek részeként folyamatosan tökéletesítik. |
| --- | --- |

1.10.

Ezen intézkedéseket a számviteli adatok minőségének javítását célzó, folyamatban lévő projektek részeként folyamatosan tökéletesítik.

| 1.11. | Ezek az intézkedések hozzájárultak a pénzügyi beszámolási keretrendszer és a számviteli rendszerek megbízhatóbbá tételéhez. Egyes hiányosságok azonban továbbra is fennállnak és veszélyeztetik a számviteli adatok minőségét (lásd 1.13–1.21. bekezdés). Az
  1.1. táblázat
  bemutatja, milyen lépések történtek azon fenntartások nyomán, amelyeket a Számvevőszék a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fogalmazott meg a beszámoló megbízhatóságára vonatkozóan, illetve egyéb olyan, a Számvevőszék által felvetett kérdések nyomán, amelyek vagy megoldódtak, vagy az eredményszemléletű számvitelre történő átállás eredményeinek megszilárdítása érdekében tett bizottsági intézkedések keretében még megoldásra várnak. |
| --- | --- |

1.11.

Ezek az intézkedések hozzájárultak a pénzügyi beszámolási keretrendszer és a számviteli rendszerek megbízhatóbbá tételéhez. Egyes hiányosságok azonban továbbra is fennállnak és veszélyeztetik a számviteli adatok minőségét (lásd 1.13–1.21. bekezdés). Az
  1.1. táblázat
  bemutatja, milyen lépések történtek azon fenntartások nyomán, amelyeket a Számvevőszék a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fogalmazott meg a beszámoló megbízhatóságára vonatkozóan, illetve egyéb olyan, a Számvevőszék által felvetett kérdések nyomán, amelyek vagy megoldódtak, vagy az eredményszemléletű számvitelre történő átállás eredményeinek megszilárdítása érdekében tett bizottsági intézkedések keretében még megoldásra várnak.

1.1. táblázat

| 1.11. | A Bizottság tovább tökéletesíti számviteli keretét és rendszereit. A Bizottság úgy véli, hogy a fennmaradó kockázatokat megfelelőképpen kezeli, és azok nincsenek lényeges hatással a 2006. évi beszámoló megbízhatóságára. |
| --- | --- |

1.11.

A Bizottság tovább tökéletesíti számviteli keretét és rendszereit. A Bizottság úgy véli, hogy a fennmaradó kockázatokat megfelelőképpen kezeli, és azok nincsenek lényeges hatással a 2006. évi beszámoló megbízhatóságára.

Lásd az 1.15–1.21., valamint az 1.28., 1.31., 1.33. és 1.37. pontra adott választ is.

1.1. táblázat – A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatban a beszámoló megbízhatóságára nézve megfogalmazott fenntartások nyomán, illetve a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben tett egyes egyéb észrevételek nyomán tett lépések bemutatása

| A 2005-ös megbízhatósági nyilatkozatban megfogalmazott fenntartások | A 2005-ös éves jelentésben szereplő válaszok | Fejlemények | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Egy összetett folyamat során – különösen az elkülönítési eljárások tekintetében – nem alkalmazták következetesen a meglévő pénzügyi beszámolási keretrendszert, | A 2006-os mérlegzáráshoz az elkülönítési eljárások tekintetében mélyrehatóbb vizsgálatra és ellenőrzésre kerül majd sor, az eredményszemléletű számvitel első évi alkalmazásának tapasztalatai alapján. A Bizottság ezenkívül meg fogja szilárdítani az elkülönítési módszerek alkalmazásának ellenőrzését. | Az elkülönítési eljárások megszilárdítása érdekében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai jelentéseket, illetve az elkülönítés utólagos vizsgálatára szolgáló eljárást dolgoztak ki a főigazgatóságok számára. Egyes főigazgatóságok azonban nem végezték el ezt a vizsgálatot. Ezenkívül az elkülönítési eljárásokra vonatkozóan több más hiányosság is újból előfordult, és ez kedvezőtlenül hatott az előzetes beszámolóra. A kiigazítások megtétele után ez azonban nem befolyásolta a végleges beszámolót. | Lásd az 1.18. pontra adott választ. |
| a Bizottság egyes főigazgatóságainak számviteli rendszerei pedig nem tudták biztosítani a pénzügyi információ minőségét. | A helyi rendszerek érvényesítése meglehetősen új tevékenység. A számviteli részlegek érvényesítési csapatainak állandó figyelemmel kell kísérniük a folyamatosan változó helyzetet; 2006 júniusa óta be is vezettek egy eljárást a helyi rendszerek változásainak nyomon követésére. A számviteli részlegek szilárd elhatározása, hogy nyomon követik a 2005-ös érvényesítési jelentésekben említett, további vizsgálatot igénylő kérdések és témák alakulását. | Több helyi rendszer esetében a számvitelért felelős tisztviselő érvényesítése feltételes vagy felfüggesztett volt. A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megalapozott döntéseket hozott, és a függőben maradt kérdések és témák valóban fontosak. A Számvevőszék megítélése szerint, tekintve, hogy a gondok továbbra is fennállnak, a költségvetési főigazgatónak külön fenntartást kellett volna megfogalmaznia ezekre a kérdésekre vonatkozóan. | Lásd az 1.17. pontra adott választ.


  Tekintettel az elért haladásra, a 2006. évi éves tevékenységi jelentésben nem volt szükség fenntartás megfogalmazására. |
| A számvevőszéki ellenőrzés a számviteli rendszerben számlákként/költségelszámolásként és előfinanszírozásként elkönyvelt összegekben olyan hibákat talált mind a nyitó-, mind a zárómérlegekben, amelyek a nettó eszközállománynak a nyitómérlegben kb. 132 millió EUR, a zárómérlegben pedig kb. 314 millió EUR értékű felülértékeléséhez vezettek. | A Bizottság meg fogja vizsgálni a hibás ügyleteket. | Az előfinanszírozások és a számlák/költségelszámolások terén a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve továbbra is magas a mérlegnek ezt a tételét tekintve, a mérleg egészét tekintve azonban nem. | Lásd az 1.28. és 1.31. pontra adott választ. |
| A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette az oktatási és kulturális főigazgató azon általános fenntartását, amelyet az a végösszegben való főigazgatósági részesedés pontosságára vonatkozó bizonyosság hiányáról fogalmazott meg, mind az összevont nyitómérleget, mind az összevont zárómérleget illetően. | A helyi számviteli rendszeren belül az eredményszemléletű számvitelre vonatkozó előírások nem következetes alkalmazása eltéréseket eredményezett a számlák nyitó- és záróegyenlegei között. A helyi rendszer kiigazítása már folyamatban van, így a rendszer a jövőben biztosítani fogja a műveletek megfelelő kezelését. A korábbi hibák kijavítása már folyik, és várhatóan 2006 végére fejeződik be. | A számvevőszéki ellenőrzés szerint a megtett intézkedéseknek köszönhetően a számviteli adatok minősége javult. Egyes hiányosságok továbbra is fennállnak (különösen a dokumentáció nem megfelelő). | Lásd az 1.19–1.21. pontra adott választ. |
| A 2005-ös éves jelentésben tett egyes egyéb észrevételek | A 2005-ös éves jelentésben szereplő válaszok | A helyzet alakulása | |
| A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nem tartotta be teljes mértékben a mérleg új szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek nyugdíj-kötelezettségeinek felülvizsgált kezelésére vonatkozó 1., 2. és 12. sz. számviteli szabályt. Mivel a számviteli szabályok elfogadása óta már világosabban lehet látni ezekben a témákban, be kellene vezetni a szükséges módosításokat. | Az 1., 2. és 12. számviteli szabály módosul. | Ezeknek a számviteli szabályoknak a módosítását a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2006 októberében elfogadta. | |
| Pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen azt, hogy ezek közül melyek a rövid távú és melyek a hosszú távú összegek. | Ezek eltérő jellegét a mérleghez mellékelt megjegyzés ismerteti. | A Számvevőszék továbbra is úgy véli: pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen azt, hogy mely évben esedékesek. | Lásd az 1.33. pontra adott választ. |
| Az összevont beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek a korábbinál bővebben tájékoztatnak ugyan a lehetséges korrekciókról, ám a jegyzetekből nem derül ki, hogy melyek azok a kiadási összegek, amelyek felülvizsgálat és számlaelszámolás tárgyát képezhetik. | A jövőbeni megfelelőségi nyilatkozatokban meghatározandó korrekciókat (EMOGA-Garancia) függő követelésként szerepeltetik a Bizottság könyvelésében. | 2005-höz képest az éves beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyletek esetében később korrekciókra kerülhet sor. A régebbi gyakorlathoz hasonlóan az azonban most sem derül ki, hogy milyen összegű (illetve milyen területekre vonatkozó) kiadásokat vethetnek alá felülvizsgálatnak és számlaelszámolási eljárásoknak. | Lásd az 1.34. pontra adott választ. |

A 2005-ös megbízhatósági nyilatkozatban megfogalmazott fenntartások

A 2005-ös éves jelentésben szereplő válaszok

Fejlemények

A Bizottság válasza

Egy összetett folyamat során – különösen az elkülönítési eljárások tekintetében – nem alkalmazták következetesen a meglévő pénzügyi beszámolási keretrendszert,

A 2006-os mérlegzáráshoz az elkülönítési eljárások tekintetében mélyrehatóbb vizsgálatra és ellenőrzésre kerül majd sor, az eredményszemléletű számvitel első évi alkalmazásának tapasztalatai alapján. A Bizottság ezenkívül meg fogja szilárdítani az elkülönítési módszerek alkalmazásának ellenőrzését.

Az elkülönítési eljárások megszilárdítása érdekében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai jelentéseket, illetve az elkülönítés utólagos vizsgálatára szolgáló eljárást dolgoztak ki a főigazgatóságok számára. Egyes főigazgatóságok azonban nem végezték el ezt a vizsgálatot. Ezenkívül az elkülönítési eljárásokra vonatkozóan több más hiányosság is újból előfordult, és ez kedvezőtlenül hatott az előzetes beszámolóra. A kiigazítások megtétele után ez azonban nem befolyásolta a végleges beszámolót.

Lásd az 1.18. pontra adott választ.

Lásd az 1.18. pontra adott választ.

a Bizottság egyes főigazgatóságainak számviteli rendszerei pedig nem tudták biztosítani a pénzügyi információ minőségét.

A helyi rendszerek érvényesítése meglehetősen új tevékenység. A számviteli részlegek érvényesítési csapatainak állandó figyelemmel kell kísérniük a folyamatosan változó helyzetet; 2006 júniusa óta be is vezettek egy eljárást a helyi rendszerek változásainak nyomon követésére. A számviteli részlegek szilárd elhatározása, hogy nyomon követik a 2005-ös érvényesítési jelentésekben említett, további vizsgálatot igénylő kérdések és témák alakulását.

Több helyi rendszer esetében a számvitelért felelős tisztviselő érvényesítése feltételes vagy felfüggesztett volt. A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megalapozott döntéseket hozott, és a függőben maradt kérdések és témák valóban fontosak. A Számvevőszék megítélése szerint, tekintve, hogy a gondok továbbra is fennállnak, a költségvetési főigazgatónak külön fenntartást kellett volna megfogalmaznia ezekre a kérdésekre vonatkozóan.

Lásd az 1.17. pontra adott választ.

Lásd az 1.17. pontra adott választ.

Tekintettel az elért haladásra, a 2006. évi éves tevékenységi jelentésben nem volt szükség fenntartás megfogalmazására.

Tekintettel az elért haladásra, a 2006. évi éves tevékenységi jelentésben nem volt szükség fenntartás megfogalmazására.

A számvevőszéki ellenőrzés a számviteli rendszerben számlákként/költségelszámolásként és előfinanszírozásként elkönyvelt összegekben olyan hibákat talált mind a nyitó-, mind a zárómérlegekben, amelyek a nettó eszközállománynak a nyitómérlegben kb. 132 millió EUR, a zárómérlegben pedig kb. 314 millió EUR értékű felülértékeléséhez vezettek.

A Bizottság meg fogja vizsgálni a hibás ügyleteket.

Az előfinanszírozások és a számlák/költségelszámolások terén a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve továbbra is magas a mérlegnek ezt a tételét tekintve, a mérleg egészét tekintve azonban nem.

Lásd az 1.28. és 1.31. pontra adott választ.

Lásd az 1.28. és 1.31. pontra adott választ.

A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette az oktatási és kulturális főigazgató azon általános fenntartását, amelyet az a végösszegben való főigazgatósági részesedés pontosságára vonatkozó bizonyosság hiányáról fogalmazott meg, mind az összevont nyitómérleget, mind az összevont zárómérleget illetően.

A helyi számviteli rendszeren belül az eredményszemléletű számvitelre vonatkozó előírások nem következetes alkalmazása eltéréseket eredményezett a számlák nyitó- és záróegyenlegei között. A helyi rendszer kiigazítása már folyamatban van, így a rendszer a jövőben biztosítani fogja a műveletek megfelelő kezelését. A korábbi hibák kijavítása már folyik, és várhatóan 2006 végére fejeződik be.

A számvevőszéki ellenőrzés szerint a megtett intézkedéseknek köszönhetően a számviteli adatok minősége javult. Egyes hiányosságok továbbra is fennállnak (különösen a dokumentáció nem megfelelő).

Lásd az 1.19–1.21. pontra adott választ.

Lásd az 1.19–1.21. pontra adott választ.

A 2005-ös éves jelentésben tett egyes egyéb észrevételek

A 2005-ös éves jelentésben szereplő válaszok

A helyzet alakulása

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nem tartotta be teljes mértékben a mérleg új szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek nyugdíj-kötelezettségeinek felülvizsgált kezelésére vonatkozó 1., 2. és 12. sz. számviteli szabályt. Mivel a számviteli szabályok elfogadása óta már világosabban lehet látni ezekben a témákban, be kellene vezetni a szükséges módosításokat.

Az 1., 2. és 12. számviteli szabály módosul.

Ezeknek a számviteli szabályoknak a módosítását a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2006 októberében elfogadta.

Pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen azt, hogy ezek közül melyek a rövid távú és melyek a hosszú távú összegek.

Ezek eltérő jellegét a mérleghez mellékelt megjegyzés ismerteti.

A Számvevőszék továbbra is úgy véli: pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen azt, hogy mely évben esedékesek.

Lásd az 1.33. pontra adott választ.

Lásd az 1.33. pontra adott választ.

Az összevont beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek a korábbinál bővebben tájékoztatnak ugyan a lehetséges korrekciókról, ám a jegyzetekből nem derül ki, hogy melyek azok a kiadási összegek, amelyek felülvizsgálat és számlaelszámolás tárgyát képezhetik.

A jövőbeni megfelelőségi nyilatkozatokban meghatározandó korrekciókat (EMOGA-Garancia) függő követelésként szerepeltetik a Bizottság könyvelésében.

2005-höz képest az éves beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyletek esetében később korrekciókra kerülhet sor. A régebbi gyakorlathoz hasonlóan az azonban most sem derül ki, hogy milyen összegű (illetve milyen területekre vonatkozó) kiadásokat vethetnek alá felülvizsgálatnak és számlaelszámolási eljárásoknak.

Lásd az 1.34. pontra adott választ.

Lásd az 1.34. pontra adott választ.

A számviteli szabályok módosítása

| 1.12. | A 2005. évi beszámolóra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzés eredményeinek tekintetbevételével a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője – a számviteli standardok tanácsadó bizottságának véleményét is kikérve – módosította az 1., 2. és 12. sz. számviteli szabályt, amelyek a konszolidációs körre, a mérleg szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek nyugdíjkötelezettségeinek kezelésére vonatkoznak (14). A 2006. évi beszámoló már ezeknek a számviteli szabályoknak az alkalmazásával készült. |
| --- | --- |

1.12.

A 2005. évi beszámolóra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzés eredményeinek tekintetbevételével a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője – a számviteli standardok tanácsadó bizottságának véleményét is kikérve – módosította az 1., 2. és 12. sz. számviteli szabályt, amelyek a konszolidációs körre, a mérleg szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek nyugdíjkötelezettségeinek kezelésére vonatkoznak (14). A 2006. évi beszámoló már ezeknek a számviteli szabályoknak az alkalmazásával készült.

14

A kiegészítő helyi számviteli rendszerek érvényesítése

| 1.13. | Jelenleg 19 főigazgatóság saját informatikai rendszerét használja pénzügyi irányítási célokra, illetve ügyletek bejegyzésére, amelyeket azután egy interfész közbeiktatásával továbbít a központi számviteli rendszerbe (ABAC). |
| --- | --- |

1.13.

Jelenleg 19 főigazgatóság saját informatikai rendszerét használja pénzügyi irányítási célokra, illetve ügyletek bejegyzésére, amelyeket azután egy interfész közbeiktatásával továbbít a központi számviteli rendszerbe (ABAC).

1.14.

| 1.14. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai megvizsgálták az előző évi megállapításaik nyomán a 2006-os pénzügyi évet illetően hozott intézkedéseket (15). Kilenc további bizottsági részlegnél (16) mélyreható felülvizsgálatra került sor a bizottsági részlegek időszakosan ismétlődő, középtávon a tervek szerint valamennyi bizottsági részlegre kiterjedő ellenőrzésének keretében. |
| --- | --- |

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai megvizsgálták az előző évi megállapításaik nyomán a 2006-os pénzügyi évet illetően hozott intézkedéseket (15). Kilenc további bizottsági részlegnél (16) mélyreható felülvizsgálatra került sor a bizottsági részlegek időszakosan ismétlődő, középtávon a tervek szerint valamennyi bizottsági részlegre kiterjedő ellenőrzésének keretében.

15

16

1.15.

| 1.15. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a 2006-os pénzügyi évre vonatkozóan nem adta meg az érvényesítést az EuropeAid Együttműködési Hivatal (17), az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (18) és a Külkapcsolati Főigazgatóság (19) helyi rendszerei esetében. Ezenkívül a további vizsgálatot igénylő kérdések és témák száma és jelentősége 2006-ban is igen hasonló volt, mint a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges érvényesítési jelentésben (20). |
| --- | --- |

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a 2006-os pénzügyi évre vonatkozóan nem adta meg az érvényesítést az EuropeAid Együttműködési Hivatal (17), az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (18) és a Külkapcsolati Főigazgatóság (19) helyi rendszerei esetében. Ezenkívül a további vizsgálatot igénylő kérdések és témák száma és jelentősége 2006-ban is igen hasonló volt, mint a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges érvényesítési jelentésben (20).

17

18

19

20

| 1.15. | Az új alkalmazások, valamint a helyi rendszerek problémáinak megoldása esetén az átfutási idő számottevő lehet, különösen akkor, ha mindez az IT-rendszerek változását is érinti. Ezenfelül a személyzetnek gyakorlásra van szüksége annak biztosítása érdekében, hogy az elérni kívánt haszon valóban megvalósuljon. |
| --- | --- |

1.15.

Az új alkalmazások, valamint a helyi rendszerek problémáinak megoldása esetén az átfutási idő számottevő lehet, különösen akkor, ha mindez az IT-rendszerek változását is érinti. Ezenfelül a személyzetnek gyakorlásra van szüksége annak biztosítása érdekében, hogy az elérni kívánt haszon valóban megvalósuljon.

A Számvevőszék által említett három szolgálat tekintetében 2006 során jelentős előrelépést értek el. A EuropeAid Együttműködési Hivatal esetében a helyi IT-rendszeren, a CRIS-en számottevő munkát végeztek, év végére a fejlesztések túlnyomó többségét a gyakorlatban is bevezették, és azok kielégítően működtek.

Ami az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságot illeti, 2006 során az erőfeszítéseket megfelelő átmeneti megoldások életbe léptetésére összpontosították, amelyekre a főigazgatóság helyi IT-rendszerének kiváltásáig van szükség.

Az új ABAC küldöttség-modult 2007 elején vezették be.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője mindhárom szolgálat rendszerét megvizsgálja 2007 során, és év végén eldönti, hogy a javítások elégségesek voltak-e az érvényesítés biztosításához.

Bár a nyomon követést és további vizsgálatot igénylő témák száma abszolút értékben nem csökkent, az ezen észrevételek által érintett főigazgatóságok száma csaknem megduplázódott (a 2005-ös 13 főigazgatóságról és szolgálatról 22-re 2006-ban). Ebből következik, hogy az egy főigazgatóságra jutó rendezetlen ügyek átlagos száma jelentősen csökkent. Az érintett főigazgatóságok/szolgálatok mindegyike által végrehajtott további fejlesztések eredményeként ez a szám 2007-ben tovább fog csökkenni.

| 1.16. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai kilenc részlegnél végeztek mélyreható felülvizsgálatot, ezek közül háromnál (21) mutatkozott jelentős kockázat a pénzügyi évek elkülönítési eljárásainak tekintetében. Ebből következett, hogy a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges érvényesítési jelentésben a helyi rendszerek csak feltételes érvényesítésben részesültek. Az elkülönítési eljárások ellenőrzése és három főigazgatóság (Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, Közös Kutatóközpont) érvényesítési jelentésének véglegesítése után azonban a számvitelért felelős tisztviselő mindegyiknek megadta a feltétlen érvényesítést és egy nem számviteli jellegű fenntartást fogalmazott meg a Közös Kutatóközpont esetében. |
| --- | --- |

1.16.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai kilenc részlegnél végeztek mélyreható felülvizsgálatot, ezek közül háromnál (21) mutatkozott jelentős kockázat a pénzügyi évek elkülönítési eljárásainak tekintetében. Ebből következett, hogy a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges érvényesítési jelentésben a helyi rendszerek csak feltételes érvényesítésben részesültek. Az elkülönítési eljárások ellenőrzése és három főigazgatóság (Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, Közös Kutatóközpont) érvényesítési jelentésének véglegesítése után azonban a számvitelért felelős tisztviselő mindegyiknek megadta a feltétlen érvényesítést és egy nem számviteli jellegű fenntartást fogalmazott meg a Közös Kutatóközpont esetében.

21

1.17.

| 1.17. | A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megalapozott döntéseket hozott, és a függőben maradt kérdések és témák valóban fontosak. A Számvevőszék megítélése szerint, tekintve, hogy a gondok továbbra is fennállnak, a költségvetési főigazgatónak külön fenntartást kellett volna megfogalmaznia ezekre a kérdésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megalapozott döntéseket hozott, és a függőben maradt kérdések és témák valóban fontosak. A Számvevőszék megítélése szerint, tekintve, hogy a gondok továbbra is fennállnak, a költségvetési főigazgatónak külön fenntartást kellett volna megfogalmaznia ezekre a kérdésekre vonatkozóan.

| 1.17. | A 2005. évi éves tevékenységi jelentés általános fenntartást tartalmazott egy olyan időszakban, amikor a Bizottság még nem készítette el az első, az eredményelszámolás elvén alapuló előzetes beszámolóját. Ugyancsak figyelembe vette azokat a jelentős kihívásokat, amelyekkel a Bizottság szolgálatainak kell szembenézniük az új számviteli szabályok alkalmazása során, valamint azokat a nehézségeket, amelyek a helyi rendszerek érvényesítési folyamata során merültek fel. |
| --- | --- |

1.17.

A 2005. évi éves tevékenységi jelentés általános fenntartást tartalmazott egy olyan időszakban, amikor a Bizottság még nem készítette el az első, az eredményelszámolás elvén alapuló előzetes beszámolóját. Ugyancsak figyelembe vette azokat a jelentős kihívásokat, amelyekkel a Bizottság szolgálatainak kell szembenézniük az új számviteli szabályok alkalmazása során, valamint azokat a nehézségeket, amelyek a helyi rendszerek érvényesítési folyamata során merültek fel.

Az új rendszer első végleges eredményeit akkor tesztelték és dokumentálták, amikor a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője összeállította a 2005. évi éves beszámolót. Azóta további jelentős előrelépés történt az új számviteli szabályoknak az éves beszámoló összeállítása során történő alkalmazásának pontosítása, valamint a helyi rendszerek tökéletesítése terén.

Tekintettel az elért haladásra, a 2006. évi éves tevékenységi jelentésben nem volt szükség fenntartás megfogalmazására.

Az elkülönítési eljárások megszilárdítása

| 1.18. | Mivel 2005-ben került sor a pénzügyi évek elkülönítésével foglalkozó rendszer bevezetésére, nincsen olyan referenciamódszer, amelynek révén ellenőrizhető volna a módszerek megfelelő volta. Erre a nehézségre való tekintettel a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai kidolgoztak a főigazgatóságok számára egy eljárást az elkülönítési adatok utólagos vizsgálatára, valamint egy olyan kiinduló jelentést, amely költségvetési forrásokból, illetve az általános számvitelből származó adatokat összesít. Ez elsősorban az elkülönítési módszerek és eljárások következetességét volt hivatott biztosítani. Egyes főigazgatóságok mégsem végezték el az elkülönítési módszerek utólagos vizsgálatát (22). Ez kedvezőtlenül hatott az előzetes beszámolóban szereplő számviteli adatok megbízhatóságára. A szükséges kiigazítások megtétele után ez azonban nem befolyásolta a végleges beszámolót (lásd 1.32. bekezdés). |
| --- | --- |

1.18.

Mivel 2005-ben került sor a pénzügyi évek elkülönítésével foglalkozó rendszer bevezetésére, nincsen olyan referenciamódszer, amelynek révén ellenőrizhető volna a módszerek megfelelő volta. Erre a nehézségre való tekintettel a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai kidolgoztak a főigazgatóságok számára egy eljárást az elkülönítési adatok utólagos vizsgálatára, valamint egy olyan kiinduló jelentést, amely költségvetési forrásokból, illetve az általános számvitelből származó adatokat összesít. Ez elsősorban az elkülönítési módszerek és eljárások következetességét volt hivatott biztosítani. Egyes főigazgatóságok mégsem végezték el az elkülönítési módszerek utólagos vizsgálatát (22). Ez kedvezőtlenül hatott az előzetes beszámolóban szereplő számviteli adatok megbízhatóságára. A szükséges kiigazítások megtétele után ez azonban nem befolyásolta a végleges beszámolót (lásd 1.32. bekezdés).

22

| 1.18. | A Bizottság 2006 során jelentős erőfeszítéseket tett az elkülönített összegek becslésének javítására, amint azt az 1.32. bekezdés részletesen bemutatja. Mindazonáltal azon, még mindig folyamatban lévő tranzakciók esetében, amelyek életciklusa elérheti a hét évet, az uniós források kedvezményezettjeitől származó, befejezetlen termelésre vonatkozó információk, valamint az azok megszerzésére irányuló kényszerítő jogi eszközök hiányában egyes szolgálatok igen nehéznek találták az elkülönítési módszerek tesztelését. |
| --- | --- |

1.18.

A Bizottság 2006 során jelentős erőfeszítéseket tett az elkülönített összegek becslésének javítására, amint azt az 1.32. bekezdés részletesen bemutatja. Mindazonáltal azon, még mindig folyamatban lévő tranzakciók esetében, amelyek életciklusa elérheti a hét évet, az uniós források kedvezményezettjeitől származó, befejezetlen termelésre vonatkozó információk, valamint az azok megszerzésére irányuló kényszerítő jogi eszközök hiányában egyes szolgálatok igen nehéznek találták az elkülönítési módszerek tesztelését.

Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósággal kapcsolatos intézkedések

| 1.19. | A Számvevőszék 2005-ös ellenőrzése megerősítette az oktatásügyi és kulturális főigazgató általános fenntartását ezen főigazgatóság beszámolójának teljességére és pontosságára vonatkozóan. Mivel előfordultak kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések, nem lehetett számszerűsíteni, hogy a főigazgatóságnak az eszközökből és a forrásokból való részesedését mennyivel értékelték felül vagy alul (23). |
| --- | --- |

1.19.

A Számvevőszék 2005-ös ellenőrzése megerősítette az oktatásügyi és kulturális főigazgató általános fenntartását ezen főigazgatóság beszámolójának teljességére és pontosságára vonatkozóan. Mivel előfordultak kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések, nem lehetett számszerűsíteni, hogy a főigazgatóságnak az eszközökből és a forrásokból való részesedését mennyivel értékelték felül vagy alul (23).

23

| 1.19. | 2006-ban az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság jelentős mértékben javította pénzügyi információi minőségét. E főigazgatóság, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség kiadásai összesen az uniós költségvetésnek mintegy 1,5 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

1.19.

2006-ban az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság jelentős mértékben javította pénzügyi információi minőségét. E főigazgatóság, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség kiadásai összesen az uniós költségvetésnek mintegy 1,5 %-át teszik ki.

| 1.20. | A 2005. évi beszámolóval kapcsolatban feltárt hiányosságok orvoslása céljából a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai megerősítették az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, illetve az újonnan létrehozott Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (EACEA) felügyeletét. Létrehoztak továbbá egy számviteli csoportot is magában foglaló munkacsoportot valamennyi 2006-ban még rendezetlen számla/költségigénylés részletes felülvizsgálatára, illetve az operatív egységekben kezdeményezett ügyletek pontosságának biztosítására. Ezenkívül szerződtettek egy külső tanácsadót abból a célból, hogy segítse a 2005. évi végleges beszámolóban nyilvánosságra hozott hibák felkutatását és a 2006. évi beszámoló lezárását. |
| --- | --- |

1.20.

A 2005. évi beszámolóval kapcsolatban feltárt hiányosságok orvoslása céljából a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének munkatársai megerősítették az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, illetve az újonnan létrehozott Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (EACEA) felügyeletét. Létrehoztak továbbá egy számviteli csoportot is magában foglaló munkacsoportot valamennyi 2006-ban még rendezetlen számla/költségigénylés részletes felülvizsgálatára, illetve az operatív egységekben kezdeményezett ügyletek pontosságának biztosítására. Ezenkívül szerződtettek egy külső tanácsadót abból a célból, hogy segítse a 2005. évi végleges beszámolóban nyilvánosságra hozott hibák felkutatását és a 2006. évi beszámoló lezárását.

| 1.20. | Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség számos területen hozott intézkedéseket, köztük az alábbiakat: |
| --- | --- |

1.20.

Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség számos területen hozott intézkedéseket, köztük az alábbiakat:

| — | tökéletesítették a helyi rendszert, így egy számla csak egyszer könyvelhető az ABAC-ban, |
| --- | --- |

—

tökéletesítették a helyi rendszert, így egy számla csak egyszer könyvelhető az ABAC-ban,

| — | 2006-ban egy munkacsoport a duplán könyvelt tételek feltárása és korrigálása érdekében valamennyi történeti számlát részletesen felülvizsgálta, |
| --- | --- |

—

2006-ban egy munkacsoport a duplán könyvelt tételek feltárása és korrigálása érdekében valamennyi történeti számlát részletesen felülvizsgálta,

| — | finomították az elkülönítési eljárást, |
| --- | --- |

—

finomították az elkülönítési eljárást,

| — | a helyi és központi rendszerek összehangolásának részleges hiányához kapcsolódó kockázatot csökkentette, hogy az elkülönítési számítások alapjául, valamint az előfinanszírozásról és a fennálló kötelezettségvállalásokról szóló jelentések összeállításához a központi számviteli rendszerekből származó adatokat használtak. |
| --- | --- |

—

a helyi és központi rendszerek összehangolásának részleges hiányához kapcsolódó kockázatot csökkentette, hogy az elkülönítési számítások alapjául, valamint az előfinanszírozásról és a fennálló kötelezettségvállalásokról szóló jelentések összeállításához a központi számviteli rendszerekből származó adatokat használtak.

| 1.21. | Ezek az intézkedések a számviteli adatok minőségi javulását eredményezték. Egy ellenőrzés (24) azonban feltárta, hogy különféle pénzügyi adatokat nem megfelelően osztottak fel az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, illetve az Ügynökség között. Ezenkívül a beszámoló 2006. évi lezárásának összefüggésében jobban kellene dokumentálni az elvégzett ellenőrzéseket és korrekciókat. |
| --- | --- |

1.21.

Ezek az intézkedések a számviteli adatok minőségi javulását eredményezték. Egy ellenőrzés (24) azonban feltárta, hogy különféle pénzügyi adatokat nem megfelelően osztottak fel az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, illetve az Ügynökség között. Ezenkívül a beszámoló 2006. évi lezárásának összefüggésében jobban kellene dokumentálni az elvégzett ellenőrzéseket és korrekciókat.

24

| 1.21. | Mivel ez a kérdés nem érinti a Bizottság számláiról alkotott megbízható és valós képet, a számviteli szolgálatok azt javasolták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnak, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségnek, hogy ebben az évben ne az ügyletek megosztására, hanem átfogó számviteli adataik minőségének javítására összpontosítsák erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

1.21.

Mivel ez a kérdés nem érinti a Bizottság számláiról alkotott megbízható és valós képet, a számviteli szolgálatok azt javasolták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnak, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségnek, hogy ebben az évben ne az ügyletek megosztására, hanem átfogó számviteli adataik minőségének javítására összpontosítsák erőfeszítéseiket.

A meghozott intézkedések eredményeként az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság és annak végrehajtó ügynöksége által kidolgozott és alkalmazott általános keretrendszer (eljárások, IT-rendszerek és számviteli ellenőrzések) ésszerű biztosítékot nyújt a 2006. évi számvitel adatainak teljességéről, pontosságáról és megbízhatóságáról.

A 2006. december 31-i összevont pénzügyi beszámoló

Általános megjegyzések

| 1.22. | 2006 folyamán a Bizottság részlegei jelentős erőfeszítéseket tettek az új előfinanszírozási kifizetések és az azokhoz kapcsolódó garanciák, valamint az új, rendezetlen számlák/költségelszámolások, illetve a pénzügyiév-elkülönítés teljes és pontos lekönyvelésének biztosítására. |
| --- | --- |

1.22.

2006 folyamán a Bizottság részlegei jelentős erőfeszítéseket tettek az új előfinanszírozási kifizetések és az azokhoz kapcsolódó garanciák, valamint az új, rendezetlen számlák/költségelszámolások, illetve a pénzügyiév-elkülönítés teljes és pontos lekönyvelésének biztosítására.

1.23.

| 1.23. | Az immateriális javak és tárgyi eszközök, pénzügyi és egyéb kötelezettségek, kockázatokra és kiadásokra képzett céltartalékok és egyéb tartalékok számvevőszéki vizsgálata nem eredményezett lényeges megállapításokat. Más vonatkozásban a Számvevőszék viszont több hibát is feltárt, amelyek alább kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

Az immateriális javak és tárgyi eszközök, pénzügyi és egyéb kötelezettségek, kockázatokra és kiadásokra képzett céltartalékok és egyéb tartalékok számvevőszéki vizsgálata nem eredményezett lényeges megállapításokat. Más vonatkozásban a Számvevőszék viszont több hibát is feltárt, amelyek alább kerülnek bemutatásra.

1.24.

| 1.24. | Ellenőrzése alapján a Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a konszolidációs körbe bevont egyes szervezetek (pl. az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága), illetve a Bizottság esetében meg kellene erősíteni az év végi eljárásokat annak elkerülésére, hogy az előzetes beszámoló benyújtása után még kiigazítások legyenek szükségesek. |
| --- | --- |

Ellenőrzése alapján a Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a konszolidációs körbe bevont egyes szervezetek (pl. az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága), illetve a Bizottság esetében meg kellene erősíteni az év végi eljárásokat annak elkerülésére, hogy az előzetes beszámoló benyújtása után még kiigazítások legyenek szükségesek.

| 1.24. | Bár az ezen észrevétel által érintett kérdések nem befolyásolják az összevont beszámolókról alkotott megbízható és valós képet, a Bizottság továbbra is törekedni fog az év végi számviteli eljárások tökéletesítésére. |
| --- | --- |

1.24.

Bár az ezen észrevétel által érintett kérdések nem befolyásolják az összevont beszámolókról alkotott megbízható és valós képet, a Bizottság továbbra is törekedni fog az év végi számviteli eljárások tökéletesítésére.

| 1.25. | A Számvevőszék észrevételezte ezenkívül, hogy egyes kérdéseket egészen másképp kezelnek egyfelől a konszolidációs körbe bevont szervezetek, másfelől a Bizottság főigazgatóságai (pl. a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél és intézményeknél elhatárolt kiadások vannak, a Bizottságnál és az Európai Parlamentnél viszont nem ez a helyzet; az operatív lízingeken kívüli többéves szerződéseket most először a függő kötelezettségek között tüntette fel a Tanács, a konszolidációs körbe bevont többi szervezet viszont nem tette ezt; nincsen rendszeresen elválasztva a földterületek és az épületek értéke; nincsen függő kötelezettség arra az eshetőségre, ha – az Elsőfokú Bíróság előtt folyamatban lévő ügy jogerős befejezése után – jelentős számban kellene magasabb besorolási fokozatba sorolni olyan alkalmazottakat, akiket a sikeres versenyvizsgájukban kiírt besorolási fokozatnál alacsonyabba vettek fel). |
| --- | --- |

1.25.

A Számvevőszék észrevételezte ezenkívül, hogy egyes kérdéseket egészen másképp kezelnek egyfelől a konszolidációs körbe bevont szervezetek, másfelől a Bizottság főigazgatóságai (pl. a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél és intézményeknél elhatárolt kiadások vannak, a Bizottságnál és az Európai Parlamentnél viszont nem ez a helyzet; az operatív lízingeken kívüli többéves szerződéseket most először a függő kötelezettségek között tüntette fel a Tanács, a konszolidációs körbe bevont többi szervezet viszont nem tette ezt; nincsen rendszeresen elválasztva a földterületek és az épületek értéke; nincsen függő kötelezettség arra az eshetőségre, ha – az Elsőfokú Bíróság előtt folyamatban lévő ügy jogerős befejezése után – jelentős számban kellene magasabb besorolási fokozatba sorolni olyan alkalmazottakat, akiket a sikeres versenyvizsgájukban kiírt besorolási fokozatnál alacsonyabba vettek fel).

| 1.25. | A Számvevőszék által említett kérdések nem érintik az összevont beszámolókról alkotott megbízható és valós képet. A Bizottság mindazonáltal megvizsgálja a ki nem vett szabadságok és a többéves szerződések ügyét. A Számvevőszék által említett fennmaradó különbségek abból erednek, hogy a konszolidációs körbe bevont különböző szervezetek különböző lényegességi szinteket alkalmaznak a számviteli döntések meghozatalakor. Ezenfelül azok a korlátozott számú esetek, amelyekben (bizonyos bizottsági küldöttségeknél és némely, a konszolidálási körbe bevont szervnél) nem volt lehetséges a telek és az ingatlan értékének elkülönítése, egyértelműen az adott szervezet szintjén lévő információhiányból erednek, nem pedig a konszolidációs körbe bevont szervezetek közötti következetlen számviteli kezelésből. |
| --- | --- |

1.25.

A Számvevőszék által említett kérdések nem érintik az összevont beszámolókról alkotott megbízható és valós képet. A Bizottság mindazonáltal megvizsgálja a ki nem vett szabadságok és a többéves szerződések ügyét. A Számvevőszék által említett fennmaradó különbségek abból erednek, hogy a konszolidációs körbe bevont különböző szervezetek különböző lényegességi szinteket alkalmaznak a számviteli döntések meghozatalakor. Ezenfelül azok a korlátozott számú esetek, amelyekben (bizonyos bizottsági küldöttségeknél és némely, a konszolidálási körbe bevont szervnél) nem volt lehetséges a telek és az ingatlan értékének elkülönítése, egyértelműen az adott szervezet szintjén lévő információhiányból erednek, nem pedig a konszolidációs körbe bevont szervezetek közötti következetlen számviteli kezelésből.

Az Elsőfokú Bíróság 2007. július 11-én elutasította a T-58/05. sz. ügyben a tisztviselők 2004. május 1. utáni toborzására tekintettel benyújtott kérvényt. Ez azt jelenti, hogy jelenleg – a Bírósághoz benyújtható fellebbezés kimenetelének függvényében – nincsen költségvetési vonzat. A kockázat távoli volta miatt nem ítélték szükségesnek függő kötelezettség képzését.

A 2006. december 31-i összevont mérleg

Kockázati tőkeműveletek

| 1.26. | Az Európai Közösségek összevont pénzügyi beszámolójában a kockázati tőkeműveletek (2006. december 31-én 211 millió EUR) a mérlegben a „Befektetések” címsorban szerepelnek (értékesíthető befektetések), és értékelésükhöz valós értékeket kellene alkalmazni. Mostani értékük az értékvesztésre képzett céltartalékokkal csökkentett bekerülési költségnek felel meg, mivel valós értékük jelenleg nem mérhető megbízhatóan. Ez az értékelési módszer az adott körülmények között elfogadható, ám nem alkalmazzák következetesen. A Számvevőszék megállapította, hogy a műveletek irányítója (az Európai Beruházási Bank, EBB) számára hozzáférhető előzetes értékvesztési becslésekről (összesen 21 millió EUR összeg) a Bizottság egyes esetekben nem értesült (lásd 11.10–11.11. bekezdés). |
| --- | --- |

1.26.

Az Európai Közösségek összevont pénzügyi beszámolójában a kockázati tőkeműveletek (2006. december 31-én 211 millió EUR) a mérlegben a „Befektetések” címsorban szerepelnek (értékesíthető befektetések), és értékelésükhöz valós értékeket kellene alkalmazni. Mostani értékük az értékvesztésre képzett céltartalékokkal csökkentett bekerülési költségnek felel meg, mivel valós értékük jelenleg nem mérhető megbízhatóan. Ez az értékelési módszer az adott körülmények között elfogadható, ám nem alkalmazzák következetesen. A Számvevőszék megállapította, hogy a műveletek irányítója (az Európai Beruházási Bank, EBB) számára hozzáférhető előzetes értékvesztési becslésekről (összesen 21 millió EUR összeg) a Bizottság egyes esetekben nem értesült (lásd 11.10–11.11. bekezdés).

| 1.26. | A beszámolókészítési és számviteli standardok jelentős mértékben javultak az (e kockázati tőkeműveleteket fedező) MEDA-mandátumok időszaka alatt. Az Európai Beruházási Bank (EBB) és a Bizottság nyomon követte a fejleményeket, és jelenleg együtt vizsgálja felül a helyzetet, keresve a leginkább költséghatékony megoldást és figyelembe véve a végső kedvezményezettekkel sok évvel ezelőtt kötött (ezért a jelenlegi beszámolókészítési standardokat nem tartalmazó) szerződésekkel összhangban rendelkezésre álló információkat. |
| --- | --- |

1.26.

A beszámolókészítési és számviteli standardok jelentős mértékben javultak az (e kockázati tőkeműveleteket fedező) MEDA-mandátumok időszaka alatt. Az Európai Beruházási Bank (EBB) és a Bizottság nyomon követte a fejleményeket, és jelenleg együtt vizsgálja felül a helyzetet, keresve a leginkább költséghatékony megoldást és figyelembe véve a végső kedvezményezettekkel sok évvel ezelőtt kötött (ezért a jelenlegi beszámolókészítési standardokat nem tartalmazó) szerződésekkel összhangban rendelkezésre álló információkat.

Új beszámolókészítési követelményekről is megállapodnak majd az éves összefoglaló jelentések tartalmát illetően, lehetővé téve a Bizottság számára, hogy alaposabban felügyelje a vonatkozó jogalap és a mandátum alkalmazását.

Előfinanszírozás

| 1.27. | A számviteli rendszerben nyilvántartott előfinanszírozási tételek közül kiválasztott 150 elemű reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt a mérlegnek ezt a tételét tekintve, a mérleg egészét tekintve azonban nem. A leggyakoribb hibatípusok: |
| --- | --- |

1.27.

A számviteli rendszerben nyilvántartott előfinanszírozási tételek közül kiválasztott 150 elemű reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt a mérlegnek ezt a tételét tekintve, a mérleg egészét tekintve azonban nem. A leggyakoribb hibatípusok:

| — | egyes előfinanszírozási tételek összege hibás volt, |
| --- | --- |

—

egyes előfinanszírozási tételek összege hibás volt,

| — | olyan előfinanszírozási összegeket is elkönyveltek, amelyekkel már az év vége előtt elszámoltak. |
| --- | --- |

—

olyan előfinanszírozási összegeket is elkönyveltek, amelyekkel már az év vége előtt elszámoltak.

1.28.

| 1.28. | Az előfinanszírozási tételek azonosítására és érvényesítésére irányuló további ellenőrzési munka a zárómérleg teljességével/pontosságával kapcsolatos problémákra mutatott rá: |
| --- | --- |

Az előfinanszírozási tételek azonosítására és érvényesítésére irányuló további ellenőrzési munka a zárómérleg teljességével/pontosságával kapcsolatos problémákra mutatott rá:

| 1.28. | |
| --- | --- |

1.28.

| — | a bizottsági részletek összehangolt működését biztosítandó, felül kellene vizsgálni a kiegyenlítetlen végleges számlák és az ezeknek megfelelő előfinanszírozási összegek elszámolásának számviteli kezelésére vonatkozó utasításokat, |
| --- | --- |

—

a bizottsági részletek összehangolt működését biztosítandó, felül kellene vizsgálni a kiegyenlítetlen végleges számlák és az ezeknek megfelelő előfinanszírozási összegek elszámolásának számviteli kezelésére vonatkozó utasításokat,

| — | Ezen utasításokat gondosan felülvizsgálták 2007 júliusa során. A néhány érintett számla esetében arra a következtetésre jutottak, hogy a 2006. évi záráshoz valamennyi bizottsági szolgálat által használt számviteli módszer a rendelkezésre állók közül a legmegfelelőbb volt. 2007 végén ugyanezen módszert fogják alkalmazni a zárás során. |
| --- | --- |

—

Ezen utasításokat gondosan felülvizsgálták 2007 júliusa során. A néhány érintett számla esetében arra a következtetésre jutottak, hogy a 2006. évi záráshoz valamennyi bizottsági szolgálat által használt számviteli módszer a rendelkezésre állók közül a legmegfelelőbb volt. 2007 végén ugyanezen módszert fogják alkalmazni a zárás során.

| — | amikor az előfinanszírozás elszámolásából kitűnik, hogy a kedvezményezettől pénzt kell visszatéríttetni, mégsem bocsátanak ki rendszeresen visszafizetési felszólításokat. Emiatt – egy pontosan nem számszerűsíthető összeggel – az előfinanszírozás felül, a követelések pedig alul vannak értékelve, |
| --- | --- |

—

amikor az előfinanszírozás elszámolásából kitűnik, hogy a kedvezményezettől pénzt kell visszatéríttetni, mégsem bocsátanak ki rendszeresen visszafizetési felszólításokat. Emiatt – egy pontosan nem számszerűsíthető összeggel – az előfinanszírozás felül, a követelések pedig alul vannak értékelve,

| — | Az előfinanszírozási összegek esetében nem a visszatérítés a cél, hanem hogy azokat a kedvezményezettek szerződésük teljesítéséhez felhasználják. Behajtásra azokban a ritka esetekben kerül sor, amikor a kedvezményezettek nem tudnak eleget tenni kötelezettségeiknek, vagy amikor jelentéktelen különbség van a kifizetett összegek és a végső elszámolható költségek között. |
| --- | --- |

—

Az előfinanszírozási összegek esetében nem a visszatérítés a cél, hanem hogy azokat a kedvezményezettek szerződésük teljesítéséhez felhasználják. Behajtásra azokban a ritka esetekben kerül sor, amikor a kedvezményezettek nem tudnak eleget tenni kötelezettségeiknek, vagy amikor jelentéktelen különbség van a kifizetett összegek és a végső elszámolható költségek között.

| — | nem hajtottak végre elegendő értékvesztési vizsgálatot ahhoz, hogy az előfinanszírozás értéke a behajtható összeghez legyen igazítható, így lehetséges, hogy az előfinanszírozás felül lett értékelve, ennek megfelelően pedig alulértékelték az előfinanszírozás-leírások kiadásait (25). |
| --- | --- |

—

nem hajtottak végre elegendő értékvesztési vizsgálatot ahhoz, hogy az előfinanszírozás értéke a behajtható összeghez legyen igazítható, így lehetséges, hogy az előfinanszírozás felül lett értékelve, ennek megfelelően pedig alulértékelték az előfinanszírozás-leírások kiadásait (25).

25

| — | Az értékvesztési vizsgálatokat nem tekintették kiemelt fontosságúnak, mivel a legtöbb érintett főigazgatóság közintézményekkel áll kapcsolatban, továbbá a bankgaranciák megléte és a múltban kibocsátott visszafizetési felszólítások meglehetősen alacsony aránya miatt. A feltevések alátámasztására a jövőben nagyobb figyelmet fordítanak e kérdésre. |
| --- | --- |

—

Az értékvesztési vizsgálatokat nem tekintették kiemelt fontosságúnak, mivel a legtöbb érintett főigazgatóság közintézményekkel áll kapcsolatban, továbbá a bankgaranciák megléte és a múltban kibocsátott visszafizetési felszólítások meglehetősen alacsony aránya miatt. A feltevések alátámasztására a jövőben nagyobb figyelmet fordítanak e kérdésre.

Követelések

| 1.29. | Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap kiadásaira a Bizottság új behajtási eljárást vezetett be (26), amelynek részeként táblázatok mutatják be az adósok beszámolóit. Az adósok beszámolóira irányuló számvevőszéki vizsgálatok megkérdőjelezik ezeknek a táblázatoknak a teljességét (27) (lásd 5.61–5.62. bekezdés). |
| --- | --- |

1.29.

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap kiadásaira a Bizottság új behajtási eljárást vezetett be (26), amelynek részeként táblázatok mutatják be az adósok beszámolóit. Az adósok beszámolóira irányuló számvevőszéki vizsgálatok megkérdőjelezik ezeknek a táblázatoknak a teljességét (27) (lásd 5.61–5.62. bekezdés).

26

27

| 1.29. | Világos kapcsolat van a táblázatok és a kifizető ügynökségek adósnyilvántartása között, és a 2007-től alkalmazandó új bizottsági iránymutatás megköveteli az igazoló szervektől, hogy az adósnyilvántartást egyeztethessék a táblázatokkal, és magyarázatot fűzzenek a felfedezett eltérésekhez. |
| --- | --- |

1.29.

Világos kapcsolat van a táblázatok és a kifizető ügynökségek adósnyilvántartása között, és a 2007-től alkalmazandó új bizottsági iránymutatás megköveteli az igazoló szervektől, hogy az adósnyilvántartást egyeztethessék a táblázatokkal, és magyarázatot fűzzenek a felfedezett eltérésekhez.

A táblázatok a kifizető ügynökségek éves beszámolóinak részét képezik, és e minőségükben hagyják jóvá őket az igazoló szervek. Ezenfelül a Bizottság jelentős munkát fektetett a megalapozott bizonyosság megszerzésébe.

A Bizottság 2007 folyamán részletesen foglalkozik annak biztosításával, hogy az adósságokat a III. melléklet táblázatai megfelelően mutassák be.

Lásd az 5.61. és 5.62. pontra adott választ.

Munkavállalói juttatások

| 1.30. | Az olyan országokból származó európai parlamenti képviselők számára, ahol a nemzeti hatóságok nem gondoskodnak nyugdíjbiztosításról, az Európai Parlament Elnöksége egy előzetes nyugdíjbiztosítást fogadott el addig is, amíg minden EP-tag végleges közösségi nyugdíjbiztosításban nem részesül (28). E nyugdíjjogosultságok forrása azonban nincsen feltüntetve az összevont mérlegben, és biztosításmatematikai becslés híján nem lehet számszerűsíteni a „munkavállalói juttatásokra” (illetve az azokra képzett céltartalékokra), valamint az eredménykimutatásra gyakorolt pénzügyi hatásukat. |
| --- | --- |

1.30.

Az olyan országokból származó európai parlamenti képviselők számára, ahol a nemzeti hatóságok nem gondoskodnak nyugdíjbiztosításról, az Európai Parlament Elnöksége egy előzetes nyugdíjbiztosítást fogadott el addig is, amíg minden EP-tag végleges közösségi nyugdíjbiztosításban nem részesül (28). E nyugdíjjogosultságok forrása azonban nincsen feltüntetve az összevont mérlegben, és biztosításmatematikai becslés híján nem lehet számszerűsíteni a „munkavállalói juttatásokra” (illetve az azokra képzett céltartalékokra), valamint az eredménykimutatásra gyakorolt pénzügyi hatásukat.

28

| 1.30. | Ezen előzetes nyugdíjbiztosítási rendszer jövője jelenleg újbóli megfontolás tárgyát képezi. Tekintettel a jövőjével kapcsolatos bizonytalanságra, valamint a biztosításmatematikai érték hiányára, e számlákon nem szerepeltethető értelmes céltartalék. |
| --- | --- |

1.30.

Ezen előzetes nyugdíjbiztosítási rendszer jövője jelenleg újbóli megfontolás tárgyát képezi. Tekintettel a jövőjével kapcsolatos bizonytalanságra, valamint a biztosításmatematikai érték hiányára, e számlákon nem szerepeltethető értelmes céltartalék.

Kötelezettségek

| 1.31. | A számviteli rendszerben nyilvántartott kötelezettségekből a számlák/költségelszámolások közül kiválasztott 150 elemű reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt a mérlegnek ezt a tételét tekintve, a mérleg egészét tekintve azonban nem. A legtöbb hiba téves összegre kiállított számlákkal vagy költségelszámolásokkal volt kapcsolatos. |
| --- | --- |

1.31.

A számviteli rendszerben nyilvántartott kötelezettségekből a számlák/költségelszámolások közül kiválasztott 150 elemű reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt a mérlegnek ezt a tételét tekintve, a mérleg egészét tekintve azonban nem. A legtöbb hiba téves összegre kiállított számlákkal vagy költségelszámolásokkal volt kapcsolatos.

| 1.31. | A Számvevőszék által talált hibák szintje korlátozott volt. |
| --- | --- |

1.31.

A Számvevőszék által talált hibák szintje korlátozott volt.

A pénzügyi évek elkülönítése

| 1.32. | Az elkülönítési eljárásokkal kapcsolatos nehézségek (lásd 1.18. bekezdés) hiányosságokat okoztak az előzetes beszámolóban, amelyeket a végleges beszámolóban már kiküszöböltek. |
| --- | --- |

1.32.

Az elkülönítési eljárásokkal kapcsolatos nehézségek (lásd 1.18. bekezdés) hiányosságokat okoztak az előzetes beszámolóban, amelyeket a végleges beszámolóban már kiküszöböltek.

| 1.32. | A Bizottság 2006-ban az alábbi intézkedések segítségével tökéletesítette az elkülönített összegekre vonatkozó becslését: |
| --- | --- |

1.32.

A Bizottság 2006-ban az alábbi intézkedések segítségével tökéletesítette az elkülönített összegekre vonatkozó becslését:

| — | új jelentést dolgozott ki az elkülönítésekről, |
| --- | --- |

—

új jelentést dolgozott ki az elkülönítésekről,

| — | tovább finomította az elkülönítési módszereket, |
| --- | --- |

—

tovább finomította az elkülönítési módszereket,

| — | új eljárást és ellenőrző listát biztosított a szolgálatoknak, |
| --- | --- |

—

új eljárást és ellenőrző listát biztosított a szolgálatoknak,

| — | a főigazgatóságok összeállították az elkülönítési módszerek áttekintő dokumentumát, az egyes főigazgatóság-csoportok pedig műhelyeket szerveztek, |
| --- | --- |

—

a főigazgatóságok összeállították az elkülönítési módszerek áttekintő dokumentumát, az egyes főigazgatóság-csoportok pedig műhelyeket szerveztek,

| — | a Költségvetési Főigazgatóság helyszíni ellenőrzéseket tartott kiválasztott főigazgatóságoknál, |
| --- | --- |

—

a Költségvetési Főigazgatóság helyszíni ellenőrzéseket tartott kiválasztott főigazgatóságoknál,

| — | számos belső ellenőrzési részleg szerepet játszott az elkülönítési eljárás értékelésében. |
| --- | --- |

—

számos belső ellenőrzési részleg szerepet játszott az elkülönítési eljárás értékelésében.

A tagállamoktól lehívandó összegek

| 1.33. | Az eszközök összértéke a 2005-ös 58,7 milliárd EUR-ról 67 milliárd EUR-ra nőtt, míg a kötelezettségek összértéke 120,9 milliárd EUR-ról 131,8 milliárd EUR-ra növekedett. A különbséget vagy már megszavazott költségvetési összegekből fogják finanszírozni, vagy az elkövetkező évek költségvetéseiből kell majd fedezni. Mint már korábban jeleztük (29), pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen pedig azt, hogy mely évben esedékesek. |
| --- | --- |

1.33.

Az eszközök összértéke a 2005-ös 58,7 milliárd EUR-ról 67 milliárd EUR-ra nőtt, míg a kötelezettségek összértéke 120,9 milliárd EUR-ról 131,8 milliárd EUR-ra növekedett. A különbséget vagy már megszavazott költségvetési összegekből fogják finanszírozni, vagy az elkövetkező évek költségvetéseiből kell majd fedezni. Mint már korábban jeleztük (29), pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen pedig azt, hogy mely évben esedékesek.

29

| 1.33. | A tagállamoktól lehívandó összegek hosszú és rövid távú összegekre történő megbontása elégséges, különösen az eszközök és források mérlegbeli hosszú és rövid távú megbontásával kombinálva. |
| --- | --- |

1.33.

A tagállamoktól lehívandó összegek hosszú és rövid távú összegekre történő megbontása elégséges, különösen az eszközök és források mérlegbeli hosszú és rövid távú megbontásával kombinálva.

Mérlegen kívüli tételek, illetve a beszámolóhoz fűzött jegyzetek

| 1.34. | 2005-höz képest az éves beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek a korábbinál bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyleteket a Bizottság részlegei vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak. A jegyzetek azonban továbbra sem pontosítják, hogy az egyes naptári években melyek azok a kiadási összegek (illetve területek), amelyeket a Bizottság elfogad, és melyek azok a kiadási összegek (illetve területek), amelyek további felülvizsgálat és számlaelszámolás tárgyát képezhetik (30). |
| --- | --- |

1.34.

2005-höz képest az éves beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek a korábbinál bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyleteket a Bizottság részlegei vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak. A jegyzetek azonban továbbra sem pontosítják, hogy az egyes naptári években melyek azok a kiadási összegek (illetve területek), amelyeket a Bizottság elfogad, és melyek azok a kiadási összegek (illetve területek), amelyek további felülvizsgálat és számlaelszámolás tárgyát képezhetik (30).

30

| 1.34. | A költségvetési rendelet, valamint a mezőgazdaságra és a strukturális alapokra vonatkozó ágazati rendeletek biztosítják a Bizottság számára azt a jogot, hogy valamennyi kiadást sok évvel azok felmerülése után ellenőrizzen. A beszámoló (a Bizottság e joga miatt) nem vonja maga után, hogy valamennyi érintett kiadás elfogadásra kerül. Amennyiben a lehetséges visszatérítések számszerűsíthetők, azokat az összevont beszámolóhoz kapcsolódó 5.3. és 5.4. megjegyzésben közzétették. |
| --- | --- |

1.34.

A költségvetési rendelet, valamint a mezőgazdaságra és a strukturális alapokra vonatkozó ágazati rendeletek biztosítják a Bizottság számára azt a jogot, hogy valamennyi kiadást sok évvel azok felmerülése után ellenőrizzen. A beszámoló (a Bizottság e joga miatt) nem vonja maga után, hogy valamennyi érintett kiadás elfogadásra kerül. Amennyiben a lehetséges visszatérítések számszerűsíthetők, azokat az összevont beszámolóhoz kapcsolódó 5.3. és 5.4. megjegyzésben közzétették.

Összevont eredménykimutatás (beleértve a szegmensbeszámolókat)

| 1.35. | A Számvevőszék kifejezett kívánságára több információ szerepel különösen a 2006. évi eredménykimutatásra vonatkozó magyarázó jegyzetekben (31) a jogellenes vagy szabálytalan műveletek nyomán visszatérített összegekről, különösen a végleges kedvezményezettek szintjét illetően, ahol a hibák több mint 90 %-ára fény derül. További intézkedések szükségesek azonban a számviteli adatok és a magyarázó jegyzetekben szereplő információ teljességének és megbízhatóságának biztosítására (lásd 2.23–2.25. bekezdés). |
| --- | --- |

1.35.

A Számvevőszék kifejezett kívánságára több információ szerepel különösen a 2006. évi eredménykimutatásra vonatkozó magyarázó jegyzetekben (31) a jogellenes vagy szabálytalan műveletek nyomán visszatérített összegekről, különösen a végleges kedvezményezettek szintjét illetően, ahol a hibák több mint 90 %-ára fény derül. További intézkedések szükségesek azonban a számviteli adatok és a magyarázó jegyzetekben szereplő információ teljességének és megbízhatóságának biztosítására (lásd 2.23–2.25. bekezdés).

31

| 1.35. | Az ABAC számviteli rendszer módosítása folyamatban van annak érdekében, hogy növeljék a visszafizetésekkel kapcsolatban nyilvántartott adatok mennyiségét. A tervek szerint e javítások a 2008. évi beszámolóktól kezdve lesznek hatályosak. |
| --- | --- |

1.35.

Az ABAC számviteli rendszer módosítása folyamatban van annak érdekében, hogy növeljék a visszafizetésekkel kapcsolatban nyilvántartott adatok mennyiségét. A tervek szerint e javítások a 2008. évi beszámolóktól kezdve lesznek hatályosak.

| 1.36. | A költségvetési eredmény és a gazdasági eredmény részletes egybevetése elengedhetetlen ahhoz, hogy a beszámoló megbízhatóságát illetően ésszerű bizonyosságra lehessen szert tenni. A Számvevőszékhez 2007 júliusában eljuttatott egybevetés azonban egyes kisebb eltéréseket továbbra is magyarázat nélkül hagy. Megjegyzendő az is, hogy áttekinthetőbbé tenné az éves beszámolót, ha egy ilyen összevető táblázat is szerepelne benne. |
| --- | --- |

1.36.

A költségvetési eredmény és a gazdasági eredmény részletes egybevetése elengedhetetlen ahhoz, hogy a beszámoló megbízhatóságát illetően ésszerű bizonyosságra lehessen szert tenni. A Számvevőszékhez 2007 júliusában eljuttatott egybevetés azonban egyes kisebb eltéréseket továbbra is magyarázat nélkül hagy. Megjegyzendő az is, hogy áttekinthetőbbé tenné az éves beszámolót, ha egy ilyen összevető táblázat is szerepelne benne.

| 1.36. | A Bizottság elfogadja, hogy az összeegyeztetési eljárás javításra szorul. A Bizottság meg fogja hozni a feltárt hiányosságok kezeléséhez szükséges intézkedéseket. Ezenfelül megfontolja, hogy az éves beszámoló részévé tegye a teljes összeegyeztetést. |
| --- | --- |

1.36.

A Bizottság elfogadja, hogy az összeegyeztetési eljárás javításra szorul. A Bizottság meg fogja hozni a feltárt hiányosságok kezeléséhez szükséges intézkedéseket. Ezenfelül megfontolja, hogy az éves beszámoló részévé tegye a teljes összeegyeztetést.

A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

| 1.37. | Szintén nem egyezik meg egyfelől a 2005-ös pénzügyi év költségvetési táblázataiban szereplő „Fennálló” visszafizetési felszólítások összege (6 175 millió EUR) (32), másfelől a 2006. évi éves beszámolóban az ennek megfelelő, az előző évből áthozott „Megállapított jogosultságok” összege (6 180 millió EUR) (33). Mivel ez sérti a folytonosság elvét, ezt a kérdést a beszámoló összeállítása előtt kellett volna tisztázni. |
| --- | --- |

1.37.

Szintén nem egyezik meg egyfelől a 2005-ös pénzügyi év költségvetési táblázataiban szereplő „Fennálló” visszafizetési felszólítások összege (6 175 millió EUR) (32), másfelől a 2006. évi éves beszámolóban az ennek megfelelő, az előző évből áthozott „Megállapított jogosultságok” összege (6 180 millió EUR) (33). Mivel ez sérti a folytonosság elvét, ezt a kérdést a beszámoló összeállítása előtt kellett volna tisztázni.

32

33

| 1.37. | Az 5 millió EUR-s különbség egy, a konszolidációba bevont szervezet költségvetési számláiban korábbi évben végrehajtott kiigazítást érint. |
| --- | --- |

1.37.

Az 5 millió EUR-s különbség egy, a konszolidációba bevont szervezet költségvetési számláiban korábbi évben végrehajtott kiigazítást érint.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A számvevőszéki megközelítés

| 1.38. | Az ellenőrzési környezet gyors változása szükségessé tette, hogy az elmúlt tizenkét év tapasztalata alapján a Számvevőszék továbbfejlessze és a jelen követelményeihez igazítsa a DAS-vizsgálatok során alkalmazott módszereket. A korszerűsített DAS-megközelítés központi eleme egy megbízhatósági modell, amely két fő bizonyítékforrásra épül. Ezek: |
| --- | --- |

1.38.

Az ellenőrzési környezet gyors változása szükségessé tette, hogy az elmúlt tizenkét év tapasztalata alapján a Számvevőszék továbbfejlessze és a jelen követelményeihez igazítsa a DAS-vizsgálatok során alkalmazott módszereket. A korszerűsített DAS-megközelítés központi eleme egy megbízhatósági modell, amely két fő bizonyítékforrásra épül. Ezek:

| a) | Annak megvizsgálása, hogy hogyan működnek a felügyeleti és kontrollrendszerek az uniós pénzeszközök – közösségi intézmények, tagállamok és harmadik országok által végzett – beszedésére és kiadására vonatkozóan; e rendszerek szolgáltassanak reprezentatív információkat a fő kontrollmechanizmusok alkalmazásáról és működéséről a hibamegelőzési, -észlelési és -kijavítási képesség szempontjából. |
| --- | --- |

a)

Annak megvizsgálása, hogy hogyan működnek a felügyeleti és kontrollrendszerek az uniós pénzeszközök – közösségi intézmények, tagállamok és harmadik országok által végzett – beszedésére és kiadására vonatkozóan; e rendszerek szolgáltassanak reprezentatív információkat a fő kontrollmechanizmusok alkalmazásáról és működéséről a hibamegelőzési, -észlelési és -kijavítási képesség szempontjából.

| b) | A bevétellel, illetve kiadással kapcsolatos ügyletekből vett reprezentatív mintán alapuló, minden szinten – a végső kedvezményezett szintjén is – végzett ellenőrzések, amelyek célja az, hogy közvetlen bizonyítékkal szolgáljanak a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

b)

A bevétellel, illetve kiadással kapcsolatos ügyletekből vett reprezentatív mintán alapuló, minden szinten – a végső kedvezményezett szintjén is – végzett ellenőrzések, amelyek célja az, hogy közvetlen bizonyítékkal szolgáljanak a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

A megbízhatósági modell keretében megítélésre kerül, hogy egyrészt a felügyeleti és kontrollrendszerek működésére, másrészt az ügyletek közvetlen vizsgálatára támaszkodva milyen mértékű bizonyosságra tehet szert a Számvevőszék ahhoz, hogy az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan szükségesnek ítélt magas szintű bizonyosságot meg tudja szerezni.

| 1.39. | Ez a két fő bizonyítékforrás kiegészülhet két másik forrással: |
| --- | --- |

1.39.

Ez a két fő bizonyítékforrás kiegészülhet két másik forrással:

| a) | A bizottsági főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek és nyilatkozatainak elemzése, illetve az ezeket összefoglaló jelentés, amely számot ad arról, hogy a Bizottság ésszerű bizonyosságra tett-e szert arra nézve, hogy a jelenlegi rendszerek biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét/szabályszerűségét. |
| --- | --- |

a)

A bizottsági főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek és nyilatkozatainak elemzése, illetve az ezeket összefoglaló jelentés, amely számot ad arról, hogy a Bizottság ésszerű bizonyosságra tett-e szert arra nézve, hogy a jelenlegi rendszerek biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét/szabályszerűségét.

| b) | A közösségi irányítási és kontrolleljárásoktól független ellenőrök (pl. tagállamok vagy harmadik országok legfőbb ellenőrzési intézményei) (34) munkájának megvizsgálása. |
| --- | --- |

b)

A közösségi irányítási és kontrolleljárásoktól független ellenőrök (pl. tagállamok vagy harmadik országok legfőbb ellenőrzési intézményei) (34) munkájának megvizsgálása.

34

| 1.38–1.39. | A Számvevőszék éves megbízhatósági nyilatkozata, egyéb ellenőrzései és ajánlásai felbecsülhetetlen értékű információs forrást jelentenek a Bizottság számára, amely szorgalmasan törekszik a tett ajánlások nyomon követésére. |
| --- | --- |

1.38–1.39.

A Számvevőszék éves megbízhatósági nyilatkozata, egyéb ellenőrzései és ajánlásai felbecsülhetetlen értékű információs forrást jelentenek a Bizottság számára, amely szorgalmasan törekszik a tett ajánlások nyomon követésére.

A mentesítésért felelős hatóság és a Számvevőszék biztatására a Bizottság továbbra is részt vesz a Számvevőszékkel az éves beszámolókban feltárt hibák hatásáról folytatott, igen kiterjedt és felettébb hasznos informális párbeszédben.

Már hozott intézkedéseket annak érdekében, hogy az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv révén javítsa az ellenőrzések minőségét – e cselekvési terv a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben feltárt hiányosságok megszüntetését, valamint a rendszer további erősítését célzó intézkedéseket javasol.

Ehhez valamennyi tagállam teljes együttműködésére van szükség, tekintve, hogy az uniós költségvetés háromnegyede felett megosztott irányítási felelősséggel rendelkeznek.

A Bizottság beszámolókészítési és korszerűsített számviteli rendszere minden évben számottevő részletekkel szolgál a közösségi források kezeléséről, és magyarázattal szolgál az egyes főigazgatóságok által minden évben nyújtott biztosítékok okaira, fenntartásaikra és egyéb megállapításaikra, valamint az ellenőrzések eredményeként végrehajtott intézkedésekre vonatkozóan.

A Számvevőszék ellenőrzése egy adott évben nyilvántartásba vett ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozik. A főigazgatók biztosítékot szolgáltatnak a többéves ellenőrzési rendszerek adott évi működéséről. A Bizottság nem becsüli alul azokat a rendszerhiányosságokat, amelyek az előírt feltételeket nem teljesítő kifizetésekhez vezethetnek, de a biztosítékot hosszabb időszak alatt állítja össze, és figyelembe veszi az ilyen hiányosságok megszüntetésére hozott korrekciós intézkedéseket, valamint a többéves rendszer azon képességét, hogy a források szétosztása után ki tudja javítani a hibákat.

Az ellenőrzés eredményei 2006-ban

| 1.40. | Akárcsak a korábbi években a különböző különértékelések következtetései szerint azokon a területeken, ahol a felügyeleti és kontrollrendszereket egészében véve megfelelően és pontosan alkalmazzák, ott a Számvevőszék tételes ellenőrzése kisebbnek találta a lényeges hibák kockázatát az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (lásd a 4.28. és 5.65. bekezdést az IIER-re vonatkozóan, a 8.31. bekezdést a küldöttségeket illetően, a 9.23. bekezdést a SAPARD-ot kivéve, illetve a 10.6. bekezdést). Ezeken a területeken a Számvevőszék becslése szerint a hibák pénzügyi hatása kisebb, mint az alapsokaság érték szerint vett 2 %-a (lásd
  1.2. táblázat
  ). A főigazgatók és a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők nyilatkozatainak számvevőszéki értékelése megerősítette továbbá, hogy legfeljebb kis jelentőségű fenntartásokat lehetett megfogalmazni (lásd 2.11–2.12. bekezdés). |
| --- | --- |

1.40.

Akárcsak a korábbi években a különböző különértékelések következtetései szerint azokon a területeken, ahol a felügyeleti és kontrollrendszereket egészében véve megfelelően és pontosan alkalmazzák, ott a Számvevőszék tételes ellenőrzése kisebbnek találta a lényeges hibák kockázatát az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (lásd a 4.28. és 5.65. bekezdést az IIER-re vonatkozóan, a 8.31. bekezdést a küldöttségeket illetően, a 9.23. bekezdést a SAPARD-ot kivéve, illetve a 10.6. bekezdést). Ezeken a területeken a Számvevőszék becslése szerint a hibák pénzügyi hatása kisebb, mint az alapsokaság érték szerint vett 2 %-a (lásd
  1.2. táblázat
  ). A főigazgatók és a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők nyilatkozatainak számvevőszéki értékelése megerősítette továbbá, hogy legfeljebb kis jelentőségű fenntartásokat lehetett megfogalmazni (lásd 2.11–2.12. bekezdés).

1.2. táblázat

| 1.40. | A Bizottság úgy véli, 2006-ban előrelépés történt a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek alkalmazásában, de azt is elismeri, hogy további intézkedésekre van szükség. Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv végrehajtása és annak az elkövetkező években a rendszerekből nyert biztosítékokra gyakorolt, várhatóan pozitív hatása ugyancsak annak a jele, hogy a Bizottság hajlandó a további tökéletesítésre. |
| --- | --- |

1.40.

A Bizottság úgy véli, 2006-ban előrelépés történt a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek alkalmazásában, de azt is elismeri, hogy további intézkedésekre van szükség. Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv végrehajtása és annak az elkövetkező években a rendszerekből nyert biztosítékokra gyakorolt, várhatóan pozitív hatása ugyancsak annak a jele, hogy a Bizottság hajlandó a további tökéletesítésre.

1.2. táblázat – Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének különértékelése

| A 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés különértékelése | A felügyeleti és kontrollrendszer működése | Hiba-előfordulás |
| --- | --- | --- |
| Saját források (35) | | |
| Közös agrárpolitika | az IIER alá tartozó | | Összes KAP | az IIER alá tartozó |
| nem az IIER alá tartozó | | nem az IIER alá tartozó |
| Strukturális intézkedések | | |
| Belső politikák | | |
| Külső fellépések | | Központi részlegek és küldöttségek |
| Végrehajtó szervezetek |
| Előcsatlakozási stratégia | PHARE/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Működési kiadások (36) | | |
| A fenti táblázat a vonatkozó fejezetekben vázoltaknak megfelelően összefoglalja a felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelését, és nagy vonalakban ismerteti a Számvevőszék tételes ellenőrzésének eredményeit. A táblázat kiemeli a főbb elemeket, de nem tartalmazhat valamennyi releváns tényezőt: ez utóbbiak csak a jelentés szövegében találhatók meg, és a számvevőszéki ellenőrzés megközelítésének alapjául szolgáló módszerek fényében kell őket szemlélni (lásd 1.38. és 1.39. bekezdés). |

A 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés különértékelése

A felügyeleti és kontrollrendszer működése

Hiba-előfordulás

Saját források (35)

35

Közös agrárpolitika

az IIER alá tartozó

Összes KAP

az IIER alá tartozó

nem az IIER alá tartozó

nem az IIER alá tartozó

Strukturális intézkedések

Belső politikák

Külső fellépések

Központi részlegek és küldöttségek

Végrehajtó szervezetek

Előcsatlakozási stratégia

PHARE/ISPA

SAPARD

Működési kiadások (36)

36

A fenti táblázat a vonatkozó fejezetekben vázoltaknak megfelelően összefoglalja a felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelését, és nagy vonalakban ismerteti a Számvevőszék tételes ellenőrzésének eredményeit. A táblázat kiemeli a főbb elemeket, de nem tartalmazhat valamennyi releváns tényezőt: ez utóbbiak csak a jelentés szövegében találhatók meg, és a számvevőszéki ellenőrzés megközelítésének alapjául szolgáló módszerek fényében kell őket szemlélni (lásd 1.38. és 1.39. bekezdés).

A színkód értelmezése

| A felügyeleti és kontrollrendszerek működése |
| --- |
| | Kielégítő |
| | Részben kielégítő (37) |
| | Nem kielégítő |
| Hiba-előfordulás |
| | Kevesebb, mint 2 % (a lényegességi küszöb alatt) |
| | 2 % és 5 % között |
| | Több, mint 5 % |

A felügyeleti és kontrollrendszerek működése

Kielégítő

Részben kielégítő (37)

37

Nem kielégítő

Hiba-előfordulás

Kevesebb, mint 2 % (a lényegességi küszöb alatt)

2 % és 5 % között

Több, mint 5 %

| 1.41. | Azokon a területeken, ahol a számvevőszéki ellenőrzés szerint a felügyeleti és kontrollrendszereket legjobb esetben is csak részben kielégítőnek lehet minősíteni, a számvevőszéki közvetlen részletes ellenőrzések továbbra is lényeges hibaszintet mutatnak ki (lásd az 5.65–5.78. bekezdést a nem az IIER alá tartozó területekről; a 6.37–6.39., 7.30. és 7.31., 8.31. és 8.32. bekezdést a végrehajtó szervezeteket illetően, illetve a 9.23. bekezdést a SAPARD-ról). Ezeken a területeken a Számvevőszék becslése szerint a hibák pénzügyi hatása nagyobb, mint az alapsokaság érték szerint vett 2 %-a (lásd
  1.2. táblázat
  ). A főigazgatók nyilatkozatainak számvevőszéki értékelése megerősítette továbbá, hogy a szóban forgó területeket illetően jelentős fenntartások kerültek megfogalmazásra, illetve – a Számvevőszék véleménye szerint – ilyeneket kellett volna megfogalmazni (lásd 2.11–2.12. és 2.13–2.17. bekezdés). |
| --- | --- |

1.41.

Azokon a területeken, ahol a számvevőszéki ellenőrzés szerint a felügyeleti és kontrollrendszereket legjobb esetben is csak részben kielégítőnek lehet minősíteni, a számvevőszéki közvetlen részletes ellenőrzések továbbra is lényeges hibaszintet mutatnak ki (lásd az 5.65–5.78. bekezdést a nem az IIER alá tartozó területekről; a 6.37–6.39., 7.30. és 7.31., 8.31. és 8.32. bekezdést a végrehajtó szervezeteket illetően, illetve a 9.23. bekezdést a SAPARD-ról). Ezeken a területeken a Számvevőszék becslése szerint a hibák pénzügyi hatása nagyobb, mint az alapsokaság érték szerint vett 2 %-a (lásd
  1.2. táblázat
  ). A főigazgatók nyilatkozatainak számvevőszéki értékelése megerősítette továbbá, hogy a szóban forgó területeket illetően jelentős fenntartások kerültek megfogalmazásra, illetve – a Számvevőszék véleménye szerint – ilyeneket kellett volna megfogalmazni (lásd 2.11–2.12. és 2.13–2.17. bekezdés).

1.2. táblázat

| 1.41. | Az e költségvetési területek közösségi finanszírozású kiadásai számos ellenőrzési eljáráson mennek keresztül, ezek némelyikére a kiadások Bizottság felé történő hitelesítése előtt, másokra az után kerül sor. A belső szakpolitikákban például a ténylegesnél több költség megtérítésének kockázatát az utólagos ellenőrzések számának jelentős emelésével csökkentették, míg a külső segélyeket végrehajtó szervezetek esetében a Bizottság biztosítja, hogy a kedvezményezettek kifizetési kérelmeit a projektvégrehajtás kulcsfontosságú szakaszaiban hajtják végre, így lehetővé válik az előlegfizetések hibáinak feltárása és orvoslása. A Számvevőszék megállapításai ezen ellenőrzési eljárások egy bizonyos pontjában mutatják be a helyzetet. A hibák jelentős része valószínűleg javításra kerül a többéves korrekciós rendszer működése révén. |
| --- | --- |

1.41.

Az e költségvetési területek közösségi finanszírozású kiadásai számos ellenőrzési eljáráson mennek keresztül, ezek némelyikére a kiadások Bizottság felé történő hitelesítése előtt, másokra az után kerül sor. A belső szakpolitikákban például a ténylegesnél több költség megtérítésének kockázatát az utólagos ellenőrzések számának jelentős emelésével csökkentették, míg a külső segélyeket végrehajtó szervezetek esetében a Bizottság biztosítja, hogy a kedvezményezettek kifizetési kérelmeit a projektvégrehajtás kulcsfontosságú szakaszaiban hajtják végre, így lehetővé válik az előlegfizetések hibáinak feltárása és orvoslása. A Számvevőszék megállapításai ezen ellenőrzési eljárások egy bizonyos pontjában mutatják be a helyzetet. A hibák jelentős része valószínűleg javításra kerül a többéves korrekciós rendszer működése révén.

A mezőgazdaságot illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a hibák általános szintje számottevően csökkent, és megközelíti a lényegességi szintet. Az EMOGA Garanciarészlege kiadásainak nem vidékfejlesztési része esetében, amely a teljes kiadások több mint 85 %-át teszi ki, a hibák szintje a lényegességi szint alatt van.

A többi szakpolitikai területet illetően a Bizottság ellenőrzéseiben figyelembe fogja venni a lehetséges kockázatot. Az éves tevékenységi jelentések általában világosan rögzítik a főigazgatóságoknak a tagállami irányítási és ellenőrzési rendszereinek hatékonyságáról alkotott értékelését, valamint az előírt javításokat célzó, folyamatban lévő korrekciós intézkedéseket. A főigazgatók fenntartásokat fogalmaznak meg, ha úgy vélik, jelentős hiányosságra bukkantak, amely lényeges kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, és amely nem kezelhető megfelelő módon az ellenőrzési rendszer rendes korrekciós mechanizmusa révén.

Lásd még a 2.8–2.17., 2.36., 5.65., 6.38–6.40., 7.30., 7.31., 8.31., 8.32. és 9.23. pontra adott választ.

| 1.42. | A közös agrárpolitika, a strukturális intézkedések, illetve a belső politikák kiadásaira vonatkozó külön értékelések tanúsága szerint a támogathatósági feltételek bonyolultsága vagy nem egyértelmű volta, illetve a jogszabályi követelmények összetettsége jelentős mértékben ki tud hatni az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére (lásd az 5.44. bekezdést a vidékfejlesztési kiadásokat, a 6.29. bekezdést a strukturális intézkedéseket és a 7.11. bekezdést a belső politikákat illetően). A Számvevőszék rendszerellenőrzése például kimutatja, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseket a támogathatósági feltételek összetett volta miatt gyakran jellemzi magas hibagyakoriság (38) – másrészt viszont az egységes támogatási rendszer (SPS) kialakítása és végrehajtása korlátozza a szabálytalan kifizetések kockázatát. Az agrárkiadások általános hibaaránya ennek ellenére egészében véve még mindig a lényegességi küszöb felett van. |
| --- | --- |

1.42.

A közös agrárpolitika, a strukturális intézkedések, illetve a belső politikák kiadásaira vonatkozó külön értékelések tanúsága szerint a támogathatósági feltételek bonyolultsága vagy nem egyértelmű volta, illetve a jogszabályi követelmények összetettsége jelentős mértékben ki tud hatni az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére (lásd az 5.44. bekezdést a vidékfejlesztési kiadásokat, a 6.29. bekezdést a strukturális intézkedéseket és a 7.11. bekezdést a belső politikákat illetően). A Számvevőszék rendszerellenőrzése például kimutatja, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseket a támogathatósági feltételek összetett volta miatt gyakran jellemzi magas hibagyakoriság (38) – másrészt viszont az egységes támogatási rendszer (SPS) kialakítása és végrehajtása korlátozza a szabálytalan kifizetések kockázatát. Az agrárkiadások általános hibaaránya ennek ellenére egészében véve még mindig a lényegességi küszöb felett van.

38

| 1.42. | Miközben a szakpolitikai célok elérése időnként részletes szabályozást tesz szükségessé, a Bizottság – a szakpolitikai célok elérése által lehetővé tett mértékig – fogékony a szabályok egyszerűsítésére vonatkozó igény iránt. Azokon a területeken, ahol a jogi követelmények összetettek maradnak, a Bizottság iránymutatást nyújt alkalmazásuk egyszerűvé és egyértelművé tétele érdekében. A hibák elkerülése ugyancsak nagymértékben függ a tagállami hatóságok által a végrehajtó szerveknek és kedvezményezetteknek nyújtott iránymutatástól, az ellenőrzések hatékonyságától, valamint attól, hogy a kedvezményezettek tudatában vannak-e, hogy a feltételek nem teljesítése a támogatás elvesztését eredményezi. A Bizottság arra bátorítja a tagállamokat, hogy az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv részeként tegyék intenzívebbé tevékenységüket e területeken. |
| --- | --- |

1.42.

Miközben a szakpolitikai célok elérése időnként részletes szabályozást tesz szükségessé, a Bizottság – a szakpolitikai célok elérése által lehetővé tett mértékig – fogékony a szabályok egyszerűsítésére vonatkozó igény iránt. Azokon a területeken, ahol a jogi követelmények összetettek maradnak, a Bizottság iránymutatást nyújt alkalmazásuk egyszerűvé és egyértelművé tétele érdekében. A hibák elkerülése ugyancsak nagymértékben függ a tagállami hatóságok által a végrehajtó szerveknek és kedvezményezetteknek nyújtott iránymutatástól, az ellenőrzések hatékonyságától, valamint attól, hogy a kedvezményezettek tudatában vannak-e, hogy a feltételek nem teljesítése a támogatás elvesztését eredményezi. A Bizottság arra bátorítja a tagállamokat, hogy az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv részeként tegyék intenzívebbé tevékenységüket e területeken.

A KAP-kiadások kis részét érintő agrár-környezetvédelmi intézkedések esetében gyakran előfordulnak hiányosságok (lásd az 5.72. pontra adott választ). A hiányosságok megfelelő módon kezelhetők az ellenőrzési rendszerek korrekciós intézkedéseivel. Ezenfelül az elkövetkező időszakra jogalkotási változásokat vezettek be.

A Bizottság úgy véli, hogy ezen intézkedések ellenőrzése eléggé összetett, ugyanakkor célkitűzésük, amely a környezeti szempontok mezőgazdaságba való integrálására irányul, valamint az általuk képviselt hozzáadott érték széles körű elismerést élvez.

---

(1)  „Az Európai Közösségek végleges éves beszámolója” az Európai Közösségeknek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójának I. kötetét alkotja.

1

(2)  Az „összevont pénzügyi beszámoló” a következőkből áll: a mérleg, az eredménykimutatás (beleértve a szegmensbeszámolókat), a cash flow-kimutatás, a nettó eszközérték változásainak bemutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

2

(3)  „A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések, a költségvetési alapelvek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

3

(4)  Az európai intézmények és szervek szintjén vezetés alatt a következők értendők: az intézmények tagjai, az ügynökségek igazgatói, a felhatalmazás által vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők és a pénzügyi, ellenőrzési és kontrollrészlegek vezetősége. A tagállamok és a kedvezményezett államok szintjén irányítónak tekintendők: az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint a kifizető hatóságok, az igazoló szervek és a végrehajtó ügynökségek vezetősége.

4

(5)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak, amelyeket a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. A költségvetési rendeletnek megfelelően a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámoló” most másodszor a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen számviteli szabályok alapján készült, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos közösségi környezethez igazítják, míg „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” továbbra is elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

5

(6)  Mielőtt az intézmények elfogadják végleges éves beszámolójukat, a számvitelért felelős tisztviselőjük záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy meggyőződött arról, hogy az megbízható és valós képet ad az intézmény pénzügyi helyzetéről (a költségvetési rendelet 61. cikke).

6

(7)  Az egyes szervek végleges éves beszámolóit azok igazgatói készítik el és küldik meg – az érintett igazgatói testület véleményével együtt – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. Az egyes szervek számvitelért felelős tisztviselői záradékkal is ellátják a beszámolót, tanúsítva, hogy meggyőződtek arról, hogy az megbízható és valós képet ad az érintett szerv pénzügyi helyzetéről (a költségvetési rendelet 61. cikke).

7

(8)  Lásd: a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.51. és 1.52. bekezdése és ennek az éves jelentésnek a 2. fejezete.

8

(9)  A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

9

(10)  Lásd: a Bizottság közleménye – Az Európai Közösségek számviteli rendszerének korszerűsítése (COM(2002) 755 végleges 2002.12.17.).

10

(11)  A számvevőszéki ellenőrzés első szakaszára vonatkozó előzetes megállapítások a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben szerepeltek (lásd 1.21–1.45. bekezdés), míg a második szakaszt illetően lásd a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentést (1.5–1.58. bekezdés). A későbbi munkaszakaszok eredményeiről a következő évek éves jelentései fognak beszámolni.

11

(12)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozat VI., VII. és VIII. bekezdése.

12

(13)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki megbízhatósági nyilatkozat VI. bekezdése és VII. bekezdésének a) és b) pontja.

13

(14)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.24., 1.25. és 1.49. bekezdése.

14

(15)  A számvitelért felelős tisztviselő három helyi kiegészítő számviteli rendszer esetében nem adta meg az érvényesítést, valamint több további vizsgálatot igénylő kérdésre hívta fel a figyelmet. További információért lásd a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.20. és 1.21. bekezdését.

15

(16)  Személyi Állományi és Igazgatási Főigazgatóság, Versenypolitikai Főigazgatóság, Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, Közös Kutatóközpont, Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság, Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, valamint az Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Brüsszel és az Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Luxembourg.

16

(17)  Az EuropeAid Együttműködési Hivatal felfrissített CRIS helyi rendszere 2007. január 22-én kezdte meg működését. A rendszer érvényesítése előtt még további felülvizsgálatokra kerül majd sor.

17

(18)  Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság új rendszerének, a Symmetrynek bevezetését 2008-ra halasztották, és 2006 októberétől kezdve a meglévő APPFIN rendszer egy új változatát működtették. Annak ellenére, hogy az adatok minősége 2006 novemberétől kezdve javult, egyes hiányosságok továbbra is fennállnak (különösen a dokumentációs hiányosságok). 2007-ben további érvényesítési eljárásokra kerül majd sor.

18

(19)  A Külkapcsolati Főigazgatóság előlegszámlák nyilvántartására szolgáló, ABAC Delegations számítógépes rendszerét 2007. január 8-án helyezték működésbe (kivéve az eszköznyilvántartó modult, amely még nem volt kész). 2007-ben további érvényesítési eljárásokra kerül majd sor.

19

Delegations

(20)  Néhány általános téma a következőkkel kapcsolatban: az előfinanszírozások elszámolása, a műveletek megfelelő időben történő rögzítése, az ABAC-szerződések alkalmazása, az előfinanszírozás kezelése egyes területeken, a helyi rendszerek adatainak és az ABAC-adatoknak az összevethetősége, az eredményszemléletű számvitel alapelveivel kapcsolatos tudás, illetve megértés széles körben tapasztalható hiánya a bizottsági részlegeknél.

20

(21)  Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, Közös Kutatóközpont.

21

(22)  A EuropeAid Együttműködési Hivatal, a Bővítési Főigazgatóság, a Kutatási Főigazgatóság, az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, illetve az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség nem végzett utólagos vizsgálatot az elkülönítési módszereiről.

22

(23)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozat VIII. bekezdése.

23

(24)  Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál és az EACEA Ügynökségnél végrehajtott ellenőrzést a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata végezte a Számvevőszék felügyeletével.

24

(25)  Az EuropeAid Együttműködési Hivatal, az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság.

25

(26)  A Tanács 1290/2005/EK rendelete (HL L 209., 2005.8.11., 1. o.) és a Bizottság 885/2006/EK rendelete (HL L 171., 2006.6.23., 90. o.).

26

(27)  Az alábbi hiányosságokról van szó: az igazolásokban megfogalmazott vélemények korlátozott jellege; jelentős megállapítások az igazoló szervek jelentéseiben; egyes igazoló szervek szűken értelmezték feladataikat és egyes jelentéseik nem szolgáltak elégséges információval.

27

(28)  A kibővített elnökség 1981. november 4-i határozata; az elnökség 1982. május 24–25-i, 1995. szeptember 13-án módosított határozata (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.49. bekezdése.

29

(30)  Lásd: a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.10. és 1.11. bekezdése, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.11. bekezdése, a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.12. és 1.13. bekezdése, a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.57. bekezdése.

30

(31)  További információ található „Függő követelések” (csalások és szabálytalanságok, bevételi becslések) alatt és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez fűzött magyarázó jegyzetekben.

31

(32)  Lásd: a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések 2. táblázata, „Összevont áttekintő a 2005. évi költségvetési bevételek végrehajtásáról”.

32

(33)  Lásd: a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések 2. táblázata, „Összevont áttekintő a 2006. évi költségvetési bevételek végrehajtásáról”.

33

(34)  Részletesebb tájékoztatás a Számvevőszék honlapján: www.eca.europa.eu.

34

(35)  A hatókör korlátozását illetően lásd a 4.3., 4.4. és 4.7. bekezdést.

35

(36)  „A felügyeleti és kontrollrendszerek működését” illetően a 10.6. és 10.25. bekezdés felhívja a figyelmet egyes hiányosságokra.

36

(37)  A rendszereket akkor ítélik részben kielégítőnek, ha egyes kontrollösszetevők működése megfelelőnek volt tekinthető, másoké azonban nem, és ennek következtében nem biztos, hogy a rendszerek összességükben elfogadható mértékűre tudják csökkenteni az alapul szolgáló ügyletek hibaszintjét.

37

(38)  A Számvevőszék közvetlen részletes vizsgálatának eredménye szerint az a hibaarány, amelyet egy – az agrárkiadásoknak csak a nem vidékfejlesztési részét felölelő – részminta alapján számítottak ki, a lényegességi küszöb alatt marad.

38

2. FEJEZET

A bizottsági belső kontroll keretrendszere

TARTALOM

| 2.1–2.2. | Bevezetés és az ellenőrzés hatóköre |
| --- | --- |

2.1–2.2.

| 2.3–2.18. | A Bizottság vezetői állásfoglalásai (management representations) |
| --- | --- |

2.3–2.18.

| 2.3–2.6. | A Bizottság összefoglaló jelentése |
| --- | --- |

2.3–2.6.

| 2.7–2.18. | A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és nyilatkozatai |
| --- | --- |

2.7–2.18.

| 2.7. | Összeállítási folyamat |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8–2.17. | A főigazgatók nyilatkozatai |
| --- | --- |

2.8–2.17.

| 2.18. | Jogszerűségi és szabályszerűségi mutatók |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19–2.30. | Cselekvési tervek |
| --- | --- |

2.19–2.30.

| 2.19–2.22. | Általános értékelés |
| --- | --- |

2.19–2.22.

| 2.23–2.25. | A hibák kiigazítása |
| --- | --- |

2.23–2.25.

| 2.26–2.30. | A Bizottság információi a hibák kiigazításáról |
| --- | --- |

2.26–2.30.

| 2.31–2.34. | Kontrollstandardok |
| --- | --- |

2.31–2.34.

| 2.32. | Az alapvető előírásoknak való megfelelés |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33–2.34. | Eredményesség |
| --- | --- |

2.33–2.34.

| 2.35–2.37. | Általános következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

2.35–2.37.

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS ÉS AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE |
| 2.1. | Ez a fejezet a Bizottság által 2006-ban a főigazgatóságokon belül a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének javítása érdekében tett erőfeszítéseket vizsgálja, az Unió költségvetésének keretén belüli ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása érdekében. Különösen az alábbiakat vizsgálja: |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS ÉS AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE

2.1.

Ez a fejezet a Bizottság által 2006-ban a főigazgatóságokon belül a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének javítása érdekében tett erőfeszítéseket vizsgálja, az Unió költségvetésének keretén belüli ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása érdekében. Különösen az alábbiakat vizsgálja:

| — | a Számvevőszéki ellenőrzés eredményei milyen mértékben támasztják alá az éves tevékenységi jelentésben és a főigazgatói nyilatkozatokban, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében szereplő állásfoglalásokat (management representations) (2.3–2.18. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a Számvevőszéki ellenőrzés eredményei milyen mértékben támasztják alá az éves tevékenységi jelentésben és a főigazgatói nyilatkozatokban, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében szereplő állásfoglalásokat (management representations) (2.3–2.18. bekezdés),

| — | a behajtásokra és a pénzügyi korrekciókra vonatkozó tájékoztatás (2.23–2.30. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a behajtásokra és a pénzügyi korrekciókra vonatkozó tájékoztatás (2.23–2.30. bekezdés).

| 2.1. | A 2006-os tevékenységek között szerepelt az integrált belsőkontroll-keretrendszer megteremtésére irányuló cselekvési terv elindítása, amelyről 2007 márciusában készítették az első, az elért eredményeket részletező időközi jelentést. Javították az éves tevékenységi jelentésekre, beleértve a szolgálatok ellenőrzési stratégiái és eredményei bemutatására, valamint – a 2006. évre nem kötelező jelleggel – a jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókra vonatkozó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

2.1.

A 2006-os tevékenységek között szerepelt az integrált belsőkontroll-keretrendszer megteremtésére irányuló cselekvési terv elindítása, amelyről 2007 márciusában készítették az első, az elért eredményeket részletező időközi jelentést. Javították az éves tevékenységi jelentésekre, beleértve a szolgálatok ellenőrzési stratégiái és eredményei bemutatására, valamint – a 2006. évre nem kötelező jelleggel – a jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókra vonatkozó iránymutatásokat.

A felügyeleti és kontrollrendszerek javítására irányuló tevékenységek széles skálája a Számvevőszék és a Bizottság belső ellenőrei, valamint az éves zárszámadási eljárás során a Parlament és a Tanács által tett ajánlásokra épít.

| 2.2. | A fejezet észrevételeket tesz továbbá a Bizottság integrált kontrollkeretrendszerére vonatkozó cselekvési tervéről is (2.19–2.22. bekezdés), és felülvizsgálja a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereit (2.31–2.34. bekezdés). |
| --- | --- |

2.2.

A fejezet észrevételeket tesz továbbá a Bizottság integrált kontrollkeretrendszerére vonatkozó cselekvési tervéről is (2.19–2.22. bekezdés), és felülvizsgálja a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereit (2.31–2.34. bekezdés).

A BIZOTTSÁG VEZETŐI ÁLLÁSFOGLALÁSAI

A Bizottság összefoglaló jelentése

| 2.3. | A Bizottság a szakpolitikai eredményekről szóló jelentés mellett (1) elfogadta az irányítási eredményekről szóló 2006. évi összefoglaló jelentést (2), amely szerint „a jelenlegi belsőkontroll-rendszerek, a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekben leírt korlátozásokkal együtt megfelelő bizonyossággal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az EK-Szerződés 274. cikkében említett felelősségének megfelelően az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. A Bizottság elismeri azonban, hogy számos hiányosság kiküszöbölésére további erőfeszítésekre van szükség, különösen ami a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó fenntartásokban említésre került.” |
| --- | --- |

2.3.

A Bizottság a szakpolitikai eredményekről szóló jelentés mellett (1) elfogadta az irányítási eredményekről szóló 2006. évi összefoglaló jelentést (2), amely szerint „a jelenlegi belsőkontroll-rendszerek, a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekben leírt korlátozásokkal együtt megfelelő bizonyossággal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az EK-Szerződés 274. cikkében említett felelősségének megfelelően az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. A Bizottság elismeri azonban, hogy számos hiányosság kiküszöbölésére további erőfeszítésekre van szükség, különösen ami a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó fenntartásokban említésre került.”

2.4.

| 2.4. | A Bizottság bizonyos, több területet érintő problémákra vonatkozó értékelése a következőket illetően összhangban van a Számvevőszék elemzésével: a kutatás terén a közvetlen központosított irányításra vonatkozó következtetések (lásd: 2.12. bekezdés), az egyszerűsítés szükségessége (lásd: 1.42. bekezdés), a jogszerűség és szabályszerűség mutatóinak fejlesztésével kapcsolatos folyamatos erőfeszítések (lásd: 2.18. bekezdés), illetve az éves tevékenységi jelentések minőségének további javítása (lásd: 2.7. és 2.9. bekezdés). A közös agrárpolitika egyes részei, a strukturális intézkedések, valamint a külső fellépések egyes részei tekintetében azonban a Számvevőszék ellenőrzése komoly hiányosságokat tárt fel a felügyeleti és kontrollrendszerekben, amelyek meghaladják a főigazgatók éves tevékenységi jelentéshez csatolt nyilatkozataiban fenntartásokként megállapítottakat (lásd: 2.13–2.17. bekezdés). Emellett nem teljes az elszámolások megbízhatóságával kapcsolatosan fennmaradó problémák bizottsági elemzése, különösen a helyi szubszidiaritási rendszerek szintjén (lásd: 1.13–1.17. bekezdés). |
| --- | --- |

A Bizottság bizonyos, több területet érintő problémákra vonatkozó értékelése a következőket illetően összhangban van a Számvevőszék elemzésével: a kutatás terén a közvetlen központosított irányításra vonatkozó következtetések (lásd: 2.12. bekezdés), az egyszerűsítés szükségessége (lásd: 1.42. bekezdés), a jogszerűség és szabályszerűség mutatóinak fejlesztésével kapcsolatos folyamatos erőfeszítések (lásd: 2.18. bekezdés), illetve az éves tevékenységi jelentések minőségének további javítása (lásd: 2.7. és 2.9. bekezdés). A közös agrárpolitika egyes részei, a strukturális intézkedések, valamint a külső fellépések egyes részei tekintetében azonban a Számvevőszék ellenőrzése komoly hiányosságokat tárt fel a felügyeleti és kontrollrendszerekben, amelyek meghaladják a főigazgatók éves tevékenységi jelentéshez csatolt nyilatkozataiban fenntartásokként megállapítottakat (lásd: 2.13–2.17. bekezdés). Emellett nem teljes az elszámolások megbízhatóságával kapcsolatosan fennmaradó problémák bizottsági elemzése, különösen a helyi szubszidiaritási rendszerek szintjén (lásd: 1.13–1.17. bekezdés).

| 2.4. | A főigazgatók fenntartásokkal élnek nyilatkozataikban azon esetekben, ahol a saját vagy a tagállamok ellenőrzési munkájából származó, a rendszerek működését illető információ jelentős hiányosságokat mutat, és ezzel olyan anyagi kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, amelyet a kontrollrendszer normális korrekciós mechanizmusai nem tudnak megfelelően kezelni. Ezenfelül azon esetekben választhatják a főigazgatók a fenntartást, ahol magas a közösségi intézmények tekintélyvesztésének kockázata. A Számvevőszék által említett főigazgatók emiatt nem fogalmaztak meg fenntartást azokban az esetekben, amikor úgy ítélték meg, hogy a kockázatot megfelelően kezelik, értékelésük okait pedig éves tevékenységi jelentéseikben magyarázták meg. |
| --- | --- |

2.4.

A főigazgatók fenntartásokkal élnek nyilatkozataikban azon esetekben, ahol a saját vagy a tagállamok ellenőrzési munkájából származó, a rendszerek működését illető információ jelentős hiányosságokat mutat, és ezzel olyan anyagi kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, amelyet a kontrollrendszer normális korrekciós mechanizmusai nem tudnak megfelelően kezelni. Ezenfelül azon esetekben választhatják a főigazgatók a fenntartást, ahol magas a közösségi intézmények tekintélyvesztésének kockázata. A Számvevőszék által említett főigazgatók emiatt nem fogalmaztak meg fenntartást azokban az esetekben, amikor úgy ítélték meg, hogy a kockázatot megfelelően kezelik, értékelésük okait pedig éves tevékenységi jelentéseikben magyarázták meg.

A mezőgazdasági kiadások csekély részét képező agrár-környezetvédelmi intézkedések gyakran hiányosak (lásd az 5.72. bekezdést). A hiányosságok a kontrollrendszerek korrektív intézkedésein keresztül megfelelően kezelhetők. Továbbá jogszabályi változásokat vezettek be a következő időszakra.

Lásd az 1.15., 1.17., 1.42., 2.13. és 2.18. bekezdésre adott válaszokat is.

| 2.5. | A Bizottság összefoglaló jelentésében megállapítja, hogy „egyes esetekben” a Számvevőszéknek a belsőkontroll-rendszerek alapján szerezhető bizonyosságra és a felelős főigazgatók által nyújtott bizonyosságra vonatkozó értékelése közötti eltérés oka elsősorban az, hogy eltérő módon értelmezik a hibák tipológiáját, hatását és/vagy a rendszerbeli hiányosságok értékelését. A Számvevőszék nézete szerint az eltérés oka elsősorban az a tény, hogy a Bizottság irányítási eredményekre vonatkozó értékelése nem veszi megfelelően figyelembe a folyamatos kontrollbeli hiányosságok hatását, annak ellenére, hogy ezeket az egyes cselekvési tervekben és éves tevékenységi jelentésekben nagyrészt felismerték (lásd: 2.11. és 2.19–2.22. bekezdés). |
| --- | --- |

2.5.

A Bizottság összefoglaló jelentésében megállapítja, hogy „egyes esetekben” a Számvevőszéknek a belsőkontroll-rendszerek alapján szerezhető bizonyosságra és a felelős főigazgatók által nyújtott bizonyosságra vonatkozó értékelése közötti eltérés oka elsősorban az, hogy eltérő módon értelmezik a hibák tipológiáját, hatását és/vagy a rendszerbeli hiányosságok értékelését. A Számvevőszék nézete szerint az eltérés oka elsősorban az a tény, hogy a Bizottság irányítási eredményekre vonatkozó értékelése nem veszi megfelelően figyelembe a folyamatos kontrollbeli hiányosságok hatását, annak ellenére, hogy ezeket az egyes cselekvési tervekben és éves tevékenységi jelentésekben nagyrészt felismerték (lásd: 2.11. és 2.19–2.22. bekezdés).

| 2.5. | A Bizottság összefoglaló jelentésében jelezte, hogy a belsőkontroll keretrendszerből szerezhető bizonyosság értékelése figyelembe veszi a keretrendszer többéves jellegét is, ami lehetővé teszi, hogy a korrekciókat bizonyos idővel a források szétosztását követően is végre lehessen hajtani, és hogy a korrektív intézkedések orvosolhassák az azonosított ellenőrzési hiányosságokat. |
| --- | --- |

2.5.

A Bizottság összefoglaló jelentésében jelezte, hogy a belsőkontroll keretrendszerből szerezhető bizonyosság értékelése figyelembe veszi a keretrendszer többéves jellegét is, ami lehetővé teszi, hogy a korrekciókat bizonyos idővel a források szétosztását követően is végre lehessen hajtani, és hogy a korrektív intézkedések orvosolhassák az azonosított ellenőrzési hiányosságokat.

Az érintett főigazgatók megvitatják a Számvevőszékkel a véleménykülönbségeket, és 2007-től kezdve éves tevékenységi jelentéseikben kifejtik az okokat.

Az összefoglaló jelentés szerint a főigazgatók kellőképpen figyelembe veszik a számvevőszéki ellenőrzés eredményeit, mint a bizonyosság fő forrását.

| 2.6. | Ahogy az a 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben már megállapítást nyert (3), a Számvevőszék ellenőrzései szerint a meglévő felügyeleti és kontrollrendszerek számos területen nem biztosítják a hibák megakadályozását vagy időben történő azonosítását és kiigazítását (lásd: 5.76., 6.39., 7.30., 8.31. (4) és 9.23. bekezdés). A Bizottság szerint szolgálatai többéves rendszert alkalmaznak, amelyben az egy adott évre vonatkozó hibák kimutathatók és a következő évek folyamán kiigazíthatók. Ezen érvektől eltekintve a Bizottságnak nem áll rendelkezésére megfelelő és megbízható tájékoztatás a végső kedvezményezettek szintjén tett korrekciókat illetően (lásd: 2.23–2.30. bekezdés). |
| --- | --- |

2.6.

Ahogy az a 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben már megállapítást nyert (3), a Számvevőszék ellenőrzései szerint a meglévő felügyeleti és kontrollrendszerek számos területen nem biztosítják a hibák megakadályozását vagy időben történő azonosítását és kiigazítását (lásd: 5.76., 6.39., 7.30., 8.31. (4) és 9.23. bekezdés). A Bizottság szerint szolgálatai többéves rendszert alkalmaznak, amelyben az egy adott évre vonatkozó hibák kimutathatók és a következő évek folyamán kiigazíthatók. Ezen érvektől eltekintve a Bizottságnak nem áll rendelkezésére megfelelő és megbízható tájékoztatás a végső kedvezményezettek szintjén tett korrekciókat illetően (lásd: 2.23–2.30. bekezdés).

| 2.6. | A mezőgazdasági kiadások terén a végső kedvezményezettek szintjén tartott ellenőrzés – a tagállamok által a Bizottságnak megküldött és az aktuális éves tevékenységi jelentésben közzétett – eredményei utalnak a mezőgazdasági kiadásokhoz kapcsolódó szabálytalan kifizetések mértékére. Az ebből az információból nyerhető bizonyosság 2007-től kezdődő további javítása érdekében a Bizottság végrehajtotta a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek tevékenyebben kell ellenőrizniük és hitelesíteniük a vizsgálati statisztikákat és a kifizetés utáni ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

2.6.

A mezőgazdasági kiadások terén a végső kedvezményezettek szintjén tartott ellenőrzés – a tagállamok által a Bizottságnak megküldött és az aktuális éves tevékenységi jelentésben közzétett – eredményei utalnak a mezőgazdasági kiadásokhoz kapcsolódó szabálytalan kifizetések mértékére. Az ebből az információból nyerhető bizonyosság 2007-től kezdődő további javítása érdekében a Bizottság végrehajtotta a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek tevékenyebben kell ellenőrizniük és hitelesíteniük a vizsgálati statisztikákat és a kifizetés utáni ellenőrzéseket.

A strukturális intézkedések területén a Bizottság nagyrészt osztja a Számvevőszék véleményét, mely szerint a nemzeti rendszerekben fejlesztésekre van szükség. Bizonyított azonban, hogy a rendszerek 20–35 %-a kielégítően működik, mintegy 60 % esetében javításokra van szükség a főbb ellenőrzések lényegi hiányosságainak megszüntetéséhez, és mintegy 10 % súlyos hiányosságokkal küzd (lásd a 6.35. bekezdésre adott választ). Ez utóbbi esetben – amennyiben a tagállam nem hajtja végre a kívánt korrekciót – felfüggesztik a kifizetéseket vagy pénzügyi korrekciót szabnak ki.

A Bizottság fenntartja, hogy a feltárt hibák nagy része valószínűleg helyesbíthető a rendszer többéves korrektív mechanizmusai segítségével. A 2007. évi éves tevékenységi jelentésekről szóló iránymutatások részletesebb adatokat kérnek a behajtásokról. A Bizottság lépéseket tett annak érdekében, hogy jobb információt kapjon a tagállami korrekciókról. Lásd az 5.76., 6.39., 7.30., 8.31. és 9.23. bekezdésre adott válaszokat is.

A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és nyilatkozatai

Összeállítási folyamat

| 2.7. | A 2006. évi éves tevékenységi jelentésre vonatkozó iránymutatás (5), illetve a szakértői ellenőrzési (peer review) gyakorlat (6) szerint a Bizottság központi szolgálatai kitartó erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy egyértelművé tegyék a belsőkontroll-rendszerek eredményessége és a nyilatkozatok alapja közötti összefüggést (7) és általános tájékoztatást nyújtsanak arról, hogy hogyan kell ismertetni a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó fő mutatókat (8). |
| --- | --- |

2.7.

A 2006. évi éves tevékenységi jelentésre vonatkozó iránymutatás (5), illetve a szakértői ellenőrzési (peer review) gyakorlat (6) szerint a Bizottság központi szolgálatai kitartó erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy egyértelművé tegyék a belsőkontroll-rendszerek eredményessége és a nyilatkozatok alapja közötti összefüggést (7) és általános tájékoztatást nyújtsanak arról, hogy hogyan kell ismertetni a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó fő mutatókat (8).

A főigazgatók nyilatkozatai

| 2.8. | Az éves tevékenységi jelentéshez csatolt nyilatkozataikban a főigazgatóknak meg kell állapítaniuk, hogy az egyes tevékenységekre szánt forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás jegyében használták-e fel, és a saját részlegeikben végrehajtott belsőkontroll-eljárások megfelelő bizonyossággal szolgálnak-e arról, hogy az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. Ha a belső kontroll lényeges hiányosságokat vagy szabálytalanságokat tár fel, fenntartások kibocsátásával módosítaniuk kell a nyilatkozatokat (9) és korrekciós cselekvési terveket kell készíteniük. |
| --- | --- |

2.8.

Az éves tevékenységi jelentéshez csatolt nyilatkozataikban a főigazgatóknak meg kell állapítaniuk, hogy az egyes tevékenységekre szánt forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás jegyében használták-e fel, és a saját részlegeikben végrehajtott belsőkontroll-eljárások megfelelő bizonyossággal szolgálnak-e arról, hogy az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. Ha a belső kontroll lényeges hiányosságokat vagy szabálytalanságokat tár fel, fenntartások kibocsátásával módosítaniuk kell a nyilatkozatokat (9) és korrekciós cselekvési terveket kell készíteniük.

| 2.8. | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szerzett megfelelő bizonyosság, valamint a jogszerűség és a szabályszerűség elvének kombinálása a kockázatok bizonyos mértékű kiegyenlítéséhez vezet, valamint ahhoz, hogy az ellenőrzéseket a vezetőség elfogadhatónak tekinti annak ellenére, hogy lehetetlen a „teljes bizonyosság” és „teljes jogszerűség/szabályszerűség” elérése. |
| --- | --- |

2.8.

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szerzett megfelelő bizonyosság, valamint a jogszerűség és a szabályszerűség elvének kombinálása a kockázatok bizonyos mértékű kiegyenlítéséhez vezet, valamint ahhoz, hogy az ellenőrzéseket a vezetőség elfogadhatónak tekinti annak ellenére, hogy lehetetlen a „teljes bizonyosság” és „teljes jogszerűség/szabályszerűség” elérése.

| 2.9. | A 2006. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentések és a főigazgatói nyilatkozatok tekintetében elvégzett számvevőszéki elemzés szerint általában véve egyértelműek a lényegességi kritériumok, illetve a fenntartások meghatározása és a bizonyosságra gyakorolt hatása (10). A Számvevőszék ellenőrzése szerint továbbá az éves tevékenységi jelentés általában megfelelőbben értékeli a felügyeleti és kontrollrendszerek erősségeit és gyengeségeit (11). |
| --- | --- |

2.9.

A 2006. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentések és a főigazgatói nyilatkozatok tekintetében elvégzett számvevőszéki elemzés szerint általában véve egyértelműek a lényegességi kritériumok, illetve a fenntartások meghatározása és a bizonyosságra gyakorolt hatása (10). A Számvevőszék ellenőrzése szerint továbbá az éves tevékenységi jelentés általában megfelelőbben értékeli a felügyeleti és kontrollrendszerek erősségeit és gyengeségeit (11).

| 2.9. | A belsőkontroll-sablonok éves tevékenységi jelentésekben való általános használatának köszönhetően a Bizottság 2007-re további javulást vár. A sablon érthetőbbé teszi a kontrollrendszerek és a bizonyosság közötti kapcsolatot. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz a lényegességi kritériumok fejlesztésére és adott esetben a bizonyosság alapjának erősítésére. |
| --- | --- |

2.9.

A belsőkontroll-sablonok éves tevékenységi jelentésekben való általános használatának köszönhetően a Bizottság 2007-re további javulást vár. A sablon érthetőbbé teszi a kontrollrendszerek és a bizonyosság közötti kapcsolatot. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz a lényegességi kritériumok fejlesztésére és adott esetben a bizonyosság alapjának erősítésére.

| 2.10. | Valamennyi főigazgató megállapította, hogy megalapozott bizonyosságot szerzett arra vonatkozóan, hogy a rendelkezésére bocsátott forrásokat a tervezett célokra fordította, és hogy az általa bevezetett belsőkontroll-mechanizmusok szavatolták az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

2.10.

Valamennyi főigazgató megállapította, hogy megalapozott bizonyosságot szerzett arra vonatkozóan, hogy a rendelkezésére bocsátott forrásokat a tervezett célokra fordította, és hogy az általa bevezetett belsőkontroll-mechanizmusok szavatolták az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

2.11.

| 2.11. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a 40 nyilatkozat közül 15-ben szerepel egy vagy több fenntartás. A fenntartások száma csökkenést mutat 2005 (31) és 2006 (20) között (12). Többségük az előző években már megállapított hiányosságokra vonatkozik (13) és főként az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét érinti. A DAS összefüggésében legfontosabbnak minősülő fenntartások a
  2.1. táblázatban
  szerepelnek. |
| --- | --- |

A Számvevőszék megállapítja, hogy a 40 nyilatkozat közül 15-ben szerepel egy vagy több fenntartás. A fenntartások száma csökkenést mutat 2005 (31) és 2006 (20) között (12). Többségük az előző években már megállapított hiányosságokra vonatkozik (13) és főként az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét érinti. A DAS összefüggésében legfontosabbnak minősülő fenntartások a
  2.1. táblázatban
  szerepelnek.

2.1. táblázat – A Bizottság főigazgatóságainak éves tevékenységi jelentésében a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata tekintetében nyújtott igazolások fejlődése

| Ágazat | A főigazgatók legfontosabb fenntartásai
  (a nyilatkozatokban) | 2004 | 2005 | 2006 | | A legfontosabb ilyen fenntartások főigazgatói bizonyosságra gyakorolt hatása a Számvevőszék nézete szerint (14) | A Számvevőszék ellenőrzése és/vagy a Bizottság által feltárt (a nyilatkozatokban nem szereplő) további jelentős hiányosságok | 2004 | 2005 | 2006 | | A Számvevőszék ellenőrzésének következtetéseit illetően az éves tevékenységi jelentésben nyújtott bizonyíték (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Saját források | — | „Hilton”-marhahús |

Ágazat

A főigazgatók legfontosabb fenntartásai

(a nyilatkozatokban)

2004

2005

2006

A legfontosabb ilyen fenntartások főigazgatói bizonyosságra gyakorolt hatása a Számvevőszék nézete szerint (14)

A Számvevőszék ellenőrzése és/vagy a Bizottság által feltárt (a nyilatkozatokban nem szereplő) további jelentős hiányosságok

2004

2005

2006

A Számvevőszék ellenőrzésének következtetéseit illetően az éves tevékenységi jelentésben nyújtott bizonyíték (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Saját források

—

„Hilton”-marhahús

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Közös agrárpolitika

| — | IIER Görögországban |
| --- | --- |

—

IIER Görögországban

×

×

×

B

B

B

| — | A Bizottság nyomon követési intézkedésének korlátozott hatálya és a be nem fejezett ellenőrzések hátraléka a 4045/89/EGK rendelet értelmében |
| --- | --- |

—

A Bizottság nyomon követési intézkedésének korlátozott hatálya és a be nem fejezett ellenőrzések hátraléka a 4045/89/EGK rendelet értelmében

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Vidékfejlesztési irányítási és kontrollrendszerek a tagállamokban (5.65. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Vidékfejlesztési irányítási és kontrollrendszerek a tagállamokban (5.65. bekezdés)

×

Strukturális intézkedések

| — | EMOGA Orientációs Alap: a tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EMOGA Orientációs Alap: a tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Az 1994–1999 közötti programozási időszak lezárásával kapcsolatos kockázatok és/vagy jelentős hiányosságok a 2064/97/EK rendelet végrehajtásában |
| --- | --- |

—

Az 1994–1999 közötti programozási időszak lezárásával kapcsolatos kockázatok és/vagy jelentős hiányosságok a 2064/97/EK rendelet végrehajtásában

×

×

C

C

C

| — | ESZA: a tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESZA: a tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)

×

×

Egyesült Királyság

×

Spanyolország, Skócia (Egyesült Királyság), Svédország, Szlovákia, Szlovénia, Lettország, Calabria és Lazio (Olaszország)

| — | Tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)
   (16)
  (6.38. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)
   (16)
  (6.38. bekezdés)

×

×

| — | HOPE: a tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

HOPE: a tagállami irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)

×

Olaszország

| — | ERFA: irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERFA: irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)

×

Görögország

×

Egyesült Királyság és Spanyolország

×

Anglia és Skócia (Egyesült Királyság)

| — | INTERREG: irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)

×

Valamennyi program (kivéve: IIIB Északnyugat-Európa és Azori-szigetek, Kanári-szigetek és Madeira)

| — | Kohéziós alapok: irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kohéziós alapok: irányítási és kontrollrendszerek (2000/2006)

×

Görögország

×

Spanyolország

Belső politikák, a kutatást is ideértve

| — | Elégtelen mértékű bizonyosság/hiányosságok a nemzeti ügynökségek útján történő irányításban |
| --- | --- |

—

Elégtelen mértékű bizonyosság/hiányosságok a nemzeti ügynökségek útján történő irányításban

×

×

B

B

B

| — | Előzetes tesztelés a közvetett központosított irányítás keretében (a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai, 35. cikk) (16) |
| --- | --- |

—

Előzetes tesztelés a közvetett központosított irányítás keretében (a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai, 35. cikk) (16)

×

B

B

B

| — | (Helyszíni ellenőrzések a belpolitikai szerződéseket illetően) – a költségigények pontosságát illetően a tartós hibák fennmaradási szintjének meghatározásához szükséges elegendő bizonyíték hiánya |
| --- | --- |

—

(Helyszíni ellenőrzések a belpolitikai szerződéseket illetően) – a költségigények pontosságát illetően a tartós hibák fennmaradási szintjének meghatározásához szükséges elegendő bizonyíték hiánya

×

×

×

6. keretprogram

| — | Hibagyakoriság a közegészségügy terén |
| --- | --- |

—

Hibagyakoriság a közegészségügy terén

×

| — | A hibák gyakorisága (támogathatóság) a kutatási szerződésekre vonatkozó költségigényekben |
| --- | --- |

—

A hibák gyakorisága (támogathatóság) a kutatási szerződésekre vonatkozó költségigényekben

×

×

5. keretprogram

×

5. keretprogram

| — | Hibagyakoriság a 6. kutatási keretprogramban (16) |
| --- | --- |

—

Hibagyakoriság a 6. kutatási keretprogramban (16)

×

| — | Hiányosságok az Európai Menekültügyi Alap irányítási és kontrollrendszereiben |
| --- | --- |

—

Hiányosságok az Európai Menekültügyi Alap irányítási és kontrollrendszereiben

×

Egyesült Királyság és Luxemburg

×

Egyesült Királyság

×

Olaszország

Külső fellépések

| — | Egy humanitárius szervezet részéről a közbeszerzési eljárás tiszteletben tartásának mellőzése |
| --- | --- |

—

Egy humanitárius szervezet részéről a közbeszerzési eljárás tiszteletben tartásának mellőzése

×

A

A

A

| — | Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége felügyeleti és kontrollrendszerei a végrehajtó szervezetek szintjén tovább fejlesztendők a teljes körű működőképesség érdekében (8.32. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége felügyeleti és kontrollrendszerei a végrehajtó szervezetek szintjén tovább fejlesztendők a teljes körű működőképesség érdekében (8.32. bekezdés)

×

×

C

B

B

| — | A szerződő partner jogállása és felelőssége az EU részéről Koszovóban az UNMIK IV. pilléréhez tett hozzájárulás végrehajtási keretében |
| --- | --- |

—

A szerződő partner jogállása és felelőssége az EU részéről Koszovóban az UNMIK IV. pilléréhez tett hozzájárulás végrehajtási keretében

×

Előcsatlakozási stratégia

| — | ISPA: irányítási és kontrollrendszerek |
| --- | --- |

—

ISPA: irányítási és kontrollrendszerek

×

Románia

B

A

A

/

B

A

A

| — | PHARE: a decentralizált rendszerek kockázatai, a rendszerek és az ügyletek ellenőrzésében mutatkozó hiányosságok |
| --- | --- |

—

PHARE: a decentralizált rendszerek kockázatai, a rendszerek és az ügyletek ellenőrzésében mutatkozó hiányosságok

×

Románia és Bulgária

Működési kiadások

| — | Az Unió delegációiban a belső kontrollstandardok végrehajtása |
| --- | --- |

—

Az Unió delegációiban a belső kontrollstandardok végrehajtása

×

×

A

A

A

| — | Hiányosságok az Unió küldöttségeinek felügyeleti és kontrollrendszereiben
   (16)
  (10.15. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Hiányosságok az Unió küldöttségeinek felügyeleti és kontrollrendszereiben
   (16)
  (10.15. bekezdés)

x

A

A

A

Forrás: Számvevőszék.

| 2.12. | A saját forrásokat, a belső szakpolitikákat (a kutatást is ideértve), az előcsatlakozási stratégiát (19) és a működési kiadásokat tekintve (lásd: 
  2.1. táblázat
  és 4.28., 7.30., 9.23., 10.15–10.16. és 10.25. bekezdés) az éves tevékenységi jelentések általában összhangban vannak a vonatkozó külön DAS-értékelés következtetéseivel. |
| --- | --- |

2.12.

A saját forrásokat, a belső szakpolitikákat (a kutatást is ideértve), az előcsatlakozási stratégiát (19) és a működési kiadásokat tekintve (lásd: 
  2.1. táblázat
  és 4.28., 7.30., 9.23., 10.15–10.16. és 10.25. bekezdés) az éves tevékenységi jelentések általában összhangban vannak a vonatkozó külön DAS-értékelés következtetéseivel.

2.13.

| 2.13. | Másfelől az Unió költségvetésének jelentős részét illetően a főigazgatók a Számvevőszék ellenőrzéséhez viszonyítva pozitívabban számolnak be az uniós kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

Másfelől az Unió költségvetésének jelentős részét illetően a főigazgatók a Számvevőszék ellenőrzéséhez viszonyítva pozitívabban számolnak be az uniós kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

| 2.13. | A számvevőszéki ellenőrzés az adott évben nyilvántartásba vett ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére irányul. A főigazgatók a többéves kontrollrendszer adott évi működésére vonatkozóan szolgáltatnak bizonyosságot. A Bizottság nem becsüli alul a rendszerhiányosságokat, amelyek a követelmények nem teljesüléséhez vezethetnek, de a bizonyosságot hosszabb időn keresztül értékeli, valamint figyelembe veszi a hiányosságok orvoslására tett intézkedéseket és a többéves rendszer azon kapacitását, hogy bizonyos idővel a források szétosztását követően is végrehajthat korrekciókat. |
| --- | --- |

2.13.

A számvevőszéki ellenőrzés az adott évben nyilvántartásba vett ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére irányul. A főigazgatók a többéves kontrollrendszer adott évi működésére vonatkozóan szolgáltatnak bizonyosságot. A Bizottság nem becsüli alul a rendszerhiányosságokat, amelyek a követelmények nem teljesüléséhez vezethetnek, de a bizonyosságot hosszabb időn keresztül értékeli, valamint figyelembe veszi a hiányosságok orvoslására tett intézkedéseket és a többéves rendszer azon kapacitását, hogy bizonyos idővel a források szétosztását követően is végrehajthat korrekciókat.

Lásd még a 2.5. és 2.6. bekezdésre adott választ.

| 2.14. | A közös agrárpolitika tekintetében a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató nyilatkozata szerinti bizonyosság (lásd:
  2.1. táblázat
  ) néhány fontos szempontból nem egyeztethető össze a Számvevőszék megállapításaival. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság bizonyossági modellt használ a nyilatkozat alátámasztásául. E modell elemei az éves tevékenységi jelentésben kerülnek meghatározásra (20). A Számvevőszék ellenőrzése hiányosságokat állapított meg, amelyek ezen elemek mindegyikére kihatással vannak, és csökkentik a nyilatkozatból szerezhető bizonyosságot. Ilyen hiányosságok különösen a nem 2006-ra vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos elemek alapján szerzett bizonyosság (21), a kérdéses év tekintetében jövőbeli korrekciókra vonatkozó előrejelzések (függő követelések), illetve a nem megfelelő módon kifizetésben részesülő kedvezményezett helyett a tagállamokra háruló pénzügyi korrekciók hatása (lásd: 5.63–5.64. bekezdés). |
| --- | --- |

2.14.

A közös agrárpolitika tekintetében a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató nyilatkozata szerinti bizonyosság (lásd:
  2.1. táblázat
  ) néhány fontos szempontból nem egyeztethető össze a Számvevőszék megállapításaival. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság bizonyossági modellt használ a nyilatkozat alátámasztásául. E modell elemei az éves tevékenységi jelentésben kerülnek meghatározásra (20). A Számvevőszék ellenőrzése hiányosságokat állapított meg, amelyek ezen elemek mindegyikére kihatással vannak, és csökkentik a nyilatkozatból szerezhető bizonyosságot. Ilyen hiányosságok különösen a nem 2006-ra vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos elemek alapján szerzett bizonyosság (21), a kérdéses év tekintetében jövőbeli korrekciókra vonatkozó előrejelzések (függő követelések), illetve a nem megfelelő módon kifizetésben részesülő kedvezményezett helyett a tagállamokra háruló pénzügyi korrekciók hatása (lásd: 5.63–5.64. bekezdés).

| 2.14. | A Bizottság megjegyzi, hogy a teljes hibaszint jelentősen csökkent, valamint hogy az EMOGA Garanciarészlege kiadásainak nem vidékfejlesztésre fordított része (amely a teljes kiadás 85 %-át képezi) esetében a lényegességi szint alatt van. A vidékfejlesztést illetően az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben gyakrabban fordulnak elő jelentősebb hibák. |
| --- | --- |

2.14.

A Bizottság megjegyzi, hogy a teljes hibaszint jelentősen csökkent, valamint hogy az EMOGA Garanciarészlege kiadásainak nem vidékfejlesztésre fordított része (amely a teljes kiadás 85 %-át képezi) esetében a lényegességi szint alatt van. A vidékfejlesztést illetően az agrár-környezetvédelmi intézkedésekben gyakrabban fordulnak elő jelentősebb hibák.

A mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató által szerzett bizonyosság a mezőgazdasági kiadások kezelésére és ellenőrzésére szolgáló átfogó rendszeren alapul, amely biztosítja, hogy megelőzzék, illetve felfedezzék és behajtsák a végső kedvezményezettek részére szabálytalanul kifizetett összegeket. A rendszer négy egymást kiegészítő szintre épül, amelyek mindegyike kielégítően működik. A megfelelőségi eljárás többéves természete nem befolyásolja az eljárásból a 2006-os pénzügyi évre levezethető bizonyosságot. Igaz ugyan, hogy a pénzügyi következményeket csak az eljárások végén határozzák meg, de a 2006-ban elvégzett ellenőrzések előzetes megállapításai már ismertek. Ezenkívül, mivel a bizottsági ellenőrzések kiterjednek a tagállamok irányítási és kontrollrendszereire is, nemcsak az ellenőrzött kiadásokról szolgáltatnak adatokat, hanem közvetetten a szóban forgó rendszerek által lefedett jövőbeli kiadásokról is.

A függő követelések bizottsági számlákon történő nyilvántartásának célja az, hogy az ellenőrzések eredményére alapozva megjelenítse a lehetséges követeléseket, nem pedig az, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot szolgáltasson.

| 2.15. | A strukturális politika terén a regionális politikai, illetve a foglalkoztatási, szociális és esélyegyenlőségi főigazgatók nyilatkozatai alulértékelik a tagállami irányítási és kontrollrendszerek számvevőszéki ellenőrzések során feltárt jelentős hiányosságait (lásd: 6.38. bekezdés), illetve projektszinten a hibák lényeges szintjét (lásd: 6.39. bekezdés) (lásd:
  2.1. táblázat
  ). |
| --- | --- |

2.15.

A strukturális politika terén a regionális politikai, illetve a foglalkoztatási, szociális és esélyegyenlőségi főigazgatók nyilatkozatai alulértékelik a tagállami irányítási és kontrollrendszerek számvevőszéki ellenőrzések során feltárt jelentős hiányosságait (lásd: 6.38. bekezdés), illetve projektszinten a hibák lényeges szintjét (lásd: 6.39. bekezdés) (lásd:
  2.1. táblázat
  ).

| 2.15. | A felelős főigazgatók éves tevékenységi jelentéseikben megfogalmazzák a tagállamok irányítási és kontrollrendszerei hatékonyságáról szóló értékelésük alapját, leírják az elvárt javítások elérése érdekében folyamatban lévő korrektív intézkedéseket, valamint meghatározzák a kockázat szintjét a közösségi pénzeszközökre nézve. Az értékelések alapos ellenőrzésen alapulnak, és nagy részben összhangban állnak a Számvevőszék értékeléseivel. Ezek alapján – amint az a 2.6. bekezdésre adott válaszban található – a kontrollrendszerek mintegy 10 %-a súlyos hiányosságokkal küzd, ennélfogva magas kockázatot jelent. Ezekben az esetekben felfüggeszthetők a tagállami kifizetések, és pénzügyi korrekció szabható ki akkor, ha a tagállam nem hajtja végre a szükséges kiigazítást. A Bizottság fenntartja, hogy a talált hibák nagy része valószínűleg helyesbíthető a rendszer többéves korrektív mechanizmusai segítségével. |
| --- | --- |

2.15.

A felelős főigazgatók éves tevékenységi jelentéseikben megfogalmazzák a tagállamok irányítási és kontrollrendszerei hatékonyságáról szóló értékelésük alapját, leírják az elvárt javítások elérése érdekében folyamatban lévő korrektív intézkedéseket, valamint meghatározzák a kockázat szintjét a közösségi pénzeszközökre nézve. Az értékelések alapos ellenőrzésen alapulnak, és nagy részben összhangban állnak a Számvevőszék értékeléseivel. Ezek alapján – amint az a 2.6. bekezdésre adott válaszban található – a kontrollrendszerek mintegy 10 %-a súlyos hiányosságokkal küzd, ennélfogva magas kockázatot jelent. Ezekben az esetekben felfüggeszthetők a tagállami kifizetések, és pénzügyi korrekció szabható ki akkor, ha a tagállam nem hajtja végre a szükséges kiigazítást. A Bizottság fenntartja, hogy a talált hibák nagy része valószínűleg helyesbíthető a rendszer többéves korrektív mechanizmusai segítségével.

| 2.16. | A Számvevőszék megkérdőjelezi továbbá, hogy összeegyeztethető-e a regionális politikai főigazgatónak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) és a Kohéziós Alapra vonatkozó átfogó értékelése azon fenntartásokkal, amelyeket ő maga 10, illetve 9 tagállam irányítási és kontrollrendszereinek működése tekintetében tesz (22). Hasonló a helyzet a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatósággal (23). Emellett a Számvevőszék megjegyzi, hogy az utóbbi éves tevékenységi jelentése megállapítja, hogy nem alakítottak ki „hitelesítési záradékot” az Európai Szociális Alap (ESZA) 2000–2006 közötti programozási időszakra vonatkozó kiadásainak 17,5 %-a alapján: a főigazgató a vezetői állásfoglalásokra alapozta a bizonyosságát. |
| --- | --- |

2.16.

A Számvevőszék megkérdőjelezi továbbá, hogy összeegyeztethető-e a regionális politikai főigazgatónak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) és a Kohéziós Alapra vonatkozó átfogó értékelése azon fenntartásokkal, amelyeket ő maga 10, illetve 9 tagállam irányítási és kontrollrendszereinek működése tekintetében tesz (22). Hasonló a helyzet a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatósággal (23). Emellett a Számvevőszék megjegyzi, hogy az utóbbi éves tevékenységi jelentése megállapítja, hogy nem alakítottak ki „hitelesítési záradékot” az Európai Szociális Alap (ESZA) 2000–2006 közötti programozási időszakra vonatkozó kiadásainak 17,5 %-a alapján: a főigazgató a vezetői állásfoglalásokra alapozta a bizonyosságát.

| 2.16. | Bár a Regionális Politikai Főigazgatóság irányítási és ellenőrzési szolgálatai minősített véleményt adtak számos tagország rendszeréről a rendszer lényegét érintő jelentős hiányosságok miatt, a hiányosságokat – a folyamatban lévő korrektív intézkedések alapján és az ellenőrző intézkedések többéves jellegére való tekintettel – nem ítélték elég jelentősnek ahhoz, hogy a főigazgató nyilatkozatában tényleges fenntartást fogalmazzon meg. Az Európai Szociális Alapot illetően a Bizottság úgy véli, hogy a foglalkoztatási, szociális és esélyegyenlőségi főigazgatónak a rendszerekről adott átfogó értékelése összhangban áll a hét tagállam programjaira megfogalmazott fenntartásokkal. A vezetői állásfoglalások célja, hogy a nem ellenőrzött műveletekkel kapcsolatos hiányosságokat felszámolják, mivel egyszerűen lehetetlen minden évben 100 %-os ellenőrzést biztosítani. |
| --- | --- |

2.16.

Bár a Regionális Politikai Főigazgatóság irányítási és ellenőrzési szolgálatai minősített véleményt adtak számos tagország rendszeréről a rendszer lényegét érintő jelentős hiányosságok miatt, a hiányosságokat – a folyamatban lévő korrektív intézkedések alapján és az ellenőrző intézkedések többéves jellegére való tekintettel – nem ítélték elég jelentősnek ahhoz, hogy a főigazgató nyilatkozatában tényleges fenntartást fogalmazzon meg. Az Európai Szociális Alapot illetően a Bizottság úgy véli, hogy a foglalkoztatási, szociális és esélyegyenlőségi főigazgatónak a rendszerekről adott átfogó értékelése összhangban áll a hét tagállam programjaira megfogalmazott fenntartásokkal. A vezetői állásfoglalások célja, hogy a nem ellenőrzött műveletekkel kapcsolatos hiányosságokat felszámolják, mivel egyszerűen lehetetlen minden évben 100 %-os ellenőrzést biztosítani.

| 2.17. | A külső fellépések területén a projekteket végrehajtó szervezetek szintjén az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani kívánó felügyeleti és kontrollrendszerekben a hibaelőfordulás és a hiányosságok lényeges mértékű előfordulása, amelyeket a Számvevőszék azonosított (lásd: 8.31. és 8.32. bekezdés) nem tükröződik kellőképpen az EuropeAid Együttműködési Hivatal éves tevékenységi jelentésében és nyilatkozatában (lásd:
  2.1. táblázat
  ). |
| --- | --- |

2.17.

A külső fellépések területén a projekteket végrehajtó szervezetek szintjén az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani kívánó felügyeleti és kontrollrendszerekben a hibaelőfordulás és a hiányosságok lényeges mértékű előfordulása, amelyeket a Számvevőszék azonosított (lásd: 8.31. és 8.32. bekezdés) nem tükröződik kellőképpen az EuropeAid Együttműködési Hivatal éves tevékenységi jelentésében és nyilatkozatában (lásd:
  2.1. táblázat
  ).

| 2.17. | A Bizottság belsőkontroll-rendszerét úgy alakították ki, hogy egyensúlyra törekedjen a költségek és az ellenőrzésből származó haszon között, valamint figyelembe vegye a külső segélyezési kiadások többéves jellegét; ez biztosítja, hogy a projektvégrehajtás kulcsfázisaiban elvégezhessék a kedvezményezettek kifizetési igényeinek ellenőrzését, hogy az előlegfizetésekkel kapcsolatos hibák feltárhatók és korrigálhatók legyenek. |
| --- | --- |

2.17.

A Bizottság belsőkontroll-rendszerét úgy alakították ki, hogy egyensúlyra törekedjen a költségek és az ellenőrzésből származó haszon között, valamint figyelembe vegye a külső segélyezési kiadások többéves jellegét; ez biztosítja, hogy a projektvégrehajtás kulcsfázisaiban elvégezhessék a kedvezményezettek kifizetési igényeinek ellenőrzését, hogy az előlegfizetésekkel kapcsolatos hibák feltárhatók és korrigálhatók legyenek.

2006-ban intézkedéseket hoztak a kontrollrendszerek további megszilárdítása érdekében, ezek magukban foglalták többek között a szerződéses eljárásokat ismertető javított gyakorlati útmutató terjesztését, a program-előirányzatról szóló kézikönyvet, a küldöttségeknek szóló részletesebb beszámolókészítési irányelveket, valamint a szigorúbb utólagos ellenőrzéseket.

Jogszerűségi és szabályszerűségi mutatók

| 2.18. | A főigazgatóságok háromnegyede (24) ismertet jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat a 2006. évi éves tevékenységi jelentésében. A Számvevőszék megállapítja, hogy ezen mutatók nem mindegyike felel meg a Bizottság központi szolgálatai által készített iránymutatásokban szereplő általános típusoknak (eredmény- és/vagy hatásmutatók). A Számvevőszék szerint még mindig további erőfeszítések szükségesek a főigazgatóságok szintjén a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének, illetve az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének mérésére (lásd: 2.31–2.34. bekezdés). |
| --- | --- |

2.18.

A főigazgatóságok háromnegyede (24) ismertet jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat a 2006. évi éves tevékenységi jelentésében. A Számvevőszék megállapítja, hogy ezen mutatók nem mindegyike felel meg a Bizottság központi szolgálatai által készített iránymutatásokban szereplő általános típusoknak (eredmény- és/vagy hatásmutatók). A Számvevőszék szerint még mindig további erőfeszítések szükségesek a főigazgatóságok szintjén a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének, illetve az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének mérésére (lásd: 2.31–2.34. bekezdés).

| 2.18. | Bár az állandó utasításokban (D(2006) 12058) ajánlott általános típusok alapján a főigazgatóknak még nem volt kötelességük, hogy 2006. évi éves tevékenységi jelentésükben bemutassák a jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat, a 2006. évi összefoglaló jelentés kijelenti, hogy további erőfeszítéseket tesznek e mutatók létrehozására, és egyidejűleg arra törekednek, hogy a szolgálatok szakpolitikai csoportjai egységes megközelítést képviseljenek. A 2007. évi éves tevékenységi jelentéstől kezdve kötelezővé válik e mutatók használata. |
| --- | --- |

2.18.

Bár az állandó utasításokban (D(2006) 12058) ajánlott általános típusok alapján a főigazgatóknak még nem volt kötelességük, hogy 2006. évi éves tevékenységi jelentésükben bemutassák a jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat, a 2006. évi összefoglaló jelentés kijelenti, hogy további erőfeszítéseket tesznek e mutatók létrehozására, és egyidejűleg arra törekednek, hogy a szolgálatok szakpolitikai csoportjai egységes megközelítést képviseljenek. A 2007. évi éves tevékenységi jelentéstől kezdve kötelezővé válik e mutatók használata.

CSELEKVÉSI TERVEK

Általános értékelés

| 2.19. | A Bizottság 2007. március 7-én jelentést nyújtott be (25) az integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési terv helyzetéről (26), amelynek következtetései általában kedvezőek. Megállapítja, hogy konkrét előrehaladásra került sor a cselekvési terv végrehajtását illetően, azonban további teendőkre van szükség. Bár némi késedelem mutatkozott, a Bizottság szerint 2007 végére „meglesznek az alapok” a hibakockázatok megfelelő kezeléséhez, illetve fokozottabb bizonyosság nyújtásához azt illetően, hogy az ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

2.19.

A Bizottság 2007. március 7-én jelentést nyújtott be (25) az integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési terv helyzetéről (26), amelynek következtetései általában kedvezőek. Megállapítja, hogy konkrét előrehaladásra került sor a cselekvési terv végrehajtását illetően, azonban további teendőkre van szükség. Bár némi késedelem mutatkozott, a Bizottság szerint 2007 végére „meglesznek az alapok” a hibakockázatok megfelelő kezeléséhez, illetve fokozottabb bizonyosság nyújtásához azt illetően, hogy az ügyletek jogszerűek és szabályszerűek.

2.20.

| 2.20. | Az előrehaladásról szóló jelentéshez csatolt részletes jelentésében (lásd: 
  2.2 táblázat
  ) a Bizottság úgy értékelte, hogy a 35 alintézkedés közül 10-et fejeztek be, 5-öt majdnem, 13 folyamatban van, 4 még el sem kezdődött, 3-at pedig visszavontak. Emellett 6 új, 2007 végéig végrehajtandó alintézkedést vezettek be. |
| --- | --- |

Az előrehaladásról szóló jelentéshez csatolt részletes jelentésében (lásd: 
  2.2 táblázat
  ) a Bizottság úgy értékelte, hogy a 35 alintézkedés közül 10-et fejeztek be, 5-öt majdnem, 13 folyamatban van, 4 még el sem kezdődött, 3-at pedig visszavontak. Emellett 6 új, 2007 végéig végrehajtandó alintézkedést vezettek be.

2.2. táblázat – Áttekintés a Bizottság integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési tervének végrehajtásáról

| Hivatkozási szám | Terület/(al)intézkedés/a cselekvési tervben szereplő határidő | A Bizottság általi lezárás értékelése | A 2006.12.31-i végrehajtási állapot Számvevőszék általi értékelése | A 2006.12.31-i elért hatás előzetes számvevőszéki értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyszerűsítési és közös kontrollelvek |
| 1 | A 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó szabályok egyszerűsítése mérlegelendő, különösen a strukturális alapok és a kutatási programok keretén belül a kiadások támogathatóságát illetően (2006.12.31.). | Majdnem lezárva | Majdnem végrehajtva | További intézkedés szükséges (27) |
| 2 | Belső kontrollra, mint költségvetési elvre vonatkozóan tett javaslat a felülvizsgált költségvetési rendeletben, intézményen belüli konzultációk eredményei alapján (2006.6.1.). | Visszavonva | Nincs végrehajtva | A célt nem érték el teljes mértékben (nyomon követés szükséges) |
| 3a | Belsőkontroll-sablonok létrehozása, amelyek vázolják egy adott kontrollkörnyezetben várható kontrollelemek skáláját (2006.5.31.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 3b | Annak ismertetése, hogyan kapnak a főigazgatóságok bizonyosságot a belsőkontroll-struktúrákról a megosztott irányítás és a belső politikák tekintetében, figyelembe véve a kialakított sablonokat és bizottsági szintű kontrollstratégiákat (2006.9.30.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 3c | Szakértői ellenőrzés (peer review) szervezése a kontrollstratégiák főigazgatóság-csoportonkénti koherenciájának és következetességének biztosítására (2007.3.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 3d | Annak ismertetése, hogyan kapnak a főigazgatóságok bizonyosságot a belsőkontroll-struktúrákról a külső politika, a működési kiadások, az előcsatlakozási támogatás, az EFA és a saját források tekintetében, figyelembe véve a kialakított sablonokat és bizottsági szintű kontrollstratégiákat (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 3e | Szakértői ellenőrzés (peer review) szervezése a kontrollstratégiák főigazgatóság-csoportonkénti koherenciájának és következetességének biztosítására (2007.12.31.). | Még nem kezdték el |
| 3N | A Bizottság a 2006. évi összefoglaló jelentéstől kezdődően egyértelműen meghatározza és közli a költségvetési hatósággal az általános bizonyosságot illető fenntartásokat, ideértve – ha ez egy ágazatban vagy tagállamban fontos – a megfelelő pénzügyi korrekciókat vagy a kifizetések felfüggesztését is (2007.12.31.). | Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve |
| 4 | Intézményközi kezdeményezés elindítása az alapul szolgáló ügyletek során a tűréshatáron belüli kockázatokat illetően figyelembe veendő alapelvekről és az ilyen kockázat kezelésére vonatkozó közös teljesítménymutatók meghatározásáról (2006.3.31.). | Visszavonva | Nincs végrehajtva | A célt még nem érték el (nyomon követés szükséges) |
| Irányítási nyilatkozatok és az ellenőrzés bizonyossága |
| 5 | Az irányítási nyilatkozatok használatának támogatása operatív szinten a 2007–2013. évi jogszabályokra vonatkozó tárgyalások során, a közvetett központosított irányítás és olyan nemzeti koordinációs szervek létrehozása érdekében, amelyek áttekintést nyújthatnak szakterületenként például az operatív nyilatkozatok összefoglalása útján (2006.6.30.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 6a | Iránymutatások kialakítása az irányítási nyilatkozatok eredményesebbé tétele érdekében a kutatási és más belső politikák területén (2006.9.30.). | Visszavonva | Nincs végrehajtva | A célt nem érték el teljes mértékben (nyomon követés szükséges) |
| 6b | Az iránymutatások kibővítése az irányítási nyilatkozatok eredményesebbé tétele érdekében a külső politikák terén (2007.12.31.). | Még nem kezdték el |
| 7a | Kritériumok létrehozása a kutatási és belső politikákra vonatkozó ellenőrzések hitelesítésére, a „megegyezés szerinti eljárások” használatára összpontosítva (2006.12.31.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 7b | A kritériumok vizsgálata, amennyiben ezek még nincsenek végrehajtva, a 2007–2013. évi megosztott irányítás során a hitelesítési ellenőrzés tekintetében, ugyancsak figyelembe véve a „megegyezés szerinti eljárások” használatát (2007.3.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 7c | A hitelesítési ellenőrzés kritériumainak kibővítése más irányítási módokra, a „megegyezés szerinti eljárások” használatára összpontosítva, adott esetben (2007.12.31.). | Még nem kezdték el |
| 8 | A legfőbb ellenőrzési intézményektől származó potenciális további bizonyosság elemzése az uniósfinanszírozással kapcsolatosan meglévő gyakorlat tekintetében (2006.12.31.). | Lezárva | Lásd: Action 8N |
| 8N | Az ezen intézkedés által teremtett lendületre alapozva a Bizottság célja a legfőbb ellenőrzési intézményekkel való kapcsolattartás, figyelemmel annak meghatározására, hogy munkájuk hogyan használható fel programjainak a tagállamokban történő végrehajtását illető bizonyosság nyújtására. Emellett esettanulmányba kezd a legfőbb ellenőrzési intézmények által a közösségi kiadások vizsgálata során tapasztalt főbb kérdésekről (2007.12.31.). | Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve |
| Egységes ellenőrzési megközelítés: az eredmények megosztása és a költség/haszon előnyben részesítése |
| 9a.1 | Az ellenőrzési és kontrolleredmények megosztásának javításához szükséges potenciális intézkedések felmérése és ezek nyomon követésének nyilvántartása a belső politikák területén, a kutatást is ideértve (2006.12.31.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 9a.1N | Az ABAC-ban az adatmegosztás kezdeti szakaszainak áttekintése érdekében a Bizottság a hatodik keretprogram tekintetében nyomon követi az adatmegosztás és az irányítási jelentések felhasználását, a fő sikertényezők azonosítására figyelemmel az adatmegosztás átfogó kontrolleljárásokba történő megfelelőbb beillesztése során (2007.12.31.). | Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve |
| 9a.2 | Az ellenőrzési és kontrolleredmények megosztásának fokozásához szükséges potenciális intézkedések felmérése és ezek nyomon követésének nyilvántartása a strukturális alapok területén 2007–2013 (2007.5.31.). | Majdnem lezárva | Végrehajtás folyamatban | — |
| 9a.3 | Az ellenőrzési és kontrolleredmények megosztásának fokozásához szükséges potenciális intézkedések felmérése és ezek nyomon követésének nyilvántartása egyéb politikák területén (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 9b | A közvetlen irányítás alá tartozó kiadások tekintetében az ABAC-hoz kötődő eszköz végrehajtása a valamennyi jogi egységre vonatkozó kontroll- és helyszíni ellenőrzési küldetésekre vonatkozó, a Bizottság egészére kiterjedő információcsere érdekében (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 9c | Pályázat odaítélése a Bizottság egészére kiterjedő szerződéses keretrendszer tekintetében a főigazgatóságok módszertani támogatása, a kontrollmechanizmusok végrehajtása és a kontrollteljesítmény nyomon követése érdekében (2007.4.30.). | Majdnem lezárva | Majdnem végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 10a.1 | A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: közös módszertan meghatározása (2006.5.31.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 10a.2 | A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: kezdeményezés a tagállamok által szolgáltatott adatokra vonatkozóan (2006.9.30.). | Lezárva | Végrehajtás folyamatban | — |
| 10a.3 | A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: adatok szolgáltatása a tagállamok részéről (2007.2.28.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 10a.4 | A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: a kapott tájékoztatás elemzése (2007.9.30.). | Még nem kezdték el |
| 10b | Első becslés elkészítése a közvetlen irányítási kiadások során felmerült kontrollköltségekről (2007.6.30.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 10N | A kontroll költség/haszon arányának további feltárása érdekében a Bizottság megvizsgálja a programtervezés és a támogathatósági követelmények által a kontrollmechanizmusok költségére gyakorolt hatást, a tűréshatáron belüli kockázat részletes elemzésének gyakorlati alapokon történő kialakítása céljából (2007.12.31.). | Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve |
| 11 | Kísérleti eljárás elindítása az előnyök értékelése céljából a belső politika kontrolljának területén (2007.6.30.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 11N | Annak meghatározására, hogy a behajtási és jóváírási rendszerek eredményesen működnek-e, a Bizottság a 2005-ben és 2006-ban behajtott összegek és a kontrollmechanizmusok során megállapított hibákkal való koherenciájuk meghatározása útján közvetlen irányítás keretében hibatipológiát alakít ki, továbbá tipológiát a behajtásokkal, pénzügyi korrekciókkal és a fizetések kiigazításával való kapcsolatot illetően, a megosztott irányítás tekintetében pedig megvizsgálja a nemzeti nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerek megbízhatóságát (2007.12.31.). | Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve |
| Ágazatspecifikus hiányosságok |
| 12 | Lépések megtétele ezen hiányosságok éves irányítási tervek útján történő megszüntetése céljából, az éves tevékenységi jelentésekben az előrelépésre vonatkozó nyomonkövetési jelentéssel (2007.6.15.). | Majdnem lezárva | Majdnem végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 12N | A további bizonyosság eredményes nyújtásának biztosítására a Bizottság 300 ellenőrzést végez majd 2007-ben a 6. kutatási keretprogram tekintetében, szemben a 2006-ban végzett 45-tel. Emellett a Bizottság, miután szisztematikus megközelítést alakít ki a 6. kutatási keretprogram kedvezményezetti sokaságának elemzése és mintavételezése céljából a 16b. cselekvés részeként, a továbbiakban a költségvetés legnagyobb részének kedvezményezettjénél vizsgálja meg a hibákat és igazítja ki ezeket. Ez 2007 végére reprezentatív képet biztosít a kutatási költségvetés egészében feltárt szabálytalanságok mértékét és jellegét illetően (2007.12.31.). | Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve |
| 13.1 | Az Ecofin kérésére a jelenlegi kontrollmechanizmusok ágazati és regionális szintű elemzésének és a meglévő nyilatkozatok értékének véglegesítése, figyelembe véve a 2006. júniusig esedékes, 13. cikk szerinti éves jelentéseket és a bizottsági ellenőrzés eredményeit (2007.3.31.). | Majdnem lezárva | Majdnem végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 13.2 | Az éves tevékenységi jelentés összefüggésében annak naprakésszé tétele, hogy a főigazgatóságok hogyan szerezhetnek bizonyosságot a belsőkontroll-struktúrákból a strukturális alapok és a mezőgazdaság tekintetében a 2007–2013 közötti időszakra (2007.12.31.). | Lezárva | Végrehajtás folyamatban | — |
| 14a | A bevált gyakorlat terjesztése az elsődleges szintű ellenőrzések tekintetében az alapul szolgáló ügyletek hibakockázatának kezelése érdekében, illetve annak ajánlása a tagállamok számára, hogy fokozzák a kedvezményezettnek címzett tájékoztatási tevékenységeiket, ideértve a kontrollmechanizmusokra és a finanszírozás törlésének kockázatára vonatkozó tájékoztatást is (2006.6.30.). | Lezárva | Végrehajtva | A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges) |
| 14b | A strukturális alapok és a közvetlen központosított irányításra vonatkozóan a 2007–2013 közötti időszakra iránymutatások biztosítása a kedvezményezettek és/vagy a kontroll-lánc köztes kontroll- és felelősségi szintjei számára (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 15 | A strukturális alapok tekintetében 8 tagállammal – ha elegendő számban jelentkeznek önként – „bizalmi szerződések” megkötése, az új jogszabályok végrehajtására való előkészület megbízható megalapozása gyanánt, illetve a hatályos jogszabályok szerinti kiadásokra vonatkozó bizonyosság javítása érdekében (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 16a | Iránymutatások létrehozása a meglévő tapasztalatok alapján a külső ellenőrök akkreditálása, képzése és felügyelete tekintetében a kutatási és más belső politikai területeken (2007.6.30.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 16b | Közös megközelítések kialakítása kockázati és reprezentatív mintavétellel kutatási és más belső politikai területeken és a külső politikákban (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| 16c | Ellenőrzési standardok, hibaarányra vonatkozó jelentéstétel stb. koordinálása a strukturális alapok tekintetében (2007.12.31.). | Folyamatban | Végrehajtás folyamatban | — |
| Forrás: Számvevőszék. |

Hivatkozási szám

Terület/(al)intézkedés/a cselekvési tervben szereplő határidő

A Bizottság általi lezárás értékelése

A 2006.12.31-i végrehajtási állapot Számvevőszék általi értékelése

A 2006.12.31-i elért hatás előzetes számvevőszéki értékelése

Egyszerűsítési és közös kontrollelvek

1

A 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó szabályok egyszerűsítése mérlegelendő, különösen a strukturális alapok és a kutatási programok keretén belül a kiadások támogathatóságát illetően (2006.12.31.).

Majdnem lezárva

Majdnem végrehajtva

További intézkedés szükséges (27)

2

Belső kontrollra, mint költségvetési elvre vonatkozóan tett javaslat a felülvizsgált költségvetési rendeletben, intézményen belüli konzultációk eredményei alapján (2006.6.1.).

Visszavonva

Nincs végrehajtva

A célt nem érték el teljes mértékben (nyomon követés szükséges)

3a

Belsőkontroll-sablonok létrehozása, amelyek vázolják egy adott kontrollkörnyezetben várható kontrollelemek skáláját (2006.5.31.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

3b

Annak ismertetése, hogyan kapnak a főigazgatóságok bizonyosságot a belsőkontroll-struktúrákról a megosztott irányítás és a belső politikák tekintetében, figyelembe véve a kialakított sablonokat és bizottsági szintű kontrollstratégiákat (2006.9.30.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

3c

Szakértői ellenőrzés (peer review) szervezése a kontrollstratégiák főigazgatóság-csoportonkénti koherenciájának és következetességének biztosítására (2007.3.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

3d

Annak ismertetése, hogyan kapnak a főigazgatóságok bizonyosságot a belsőkontroll-struktúrákról a külső politika, a működési kiadások, az előcsatlakozási támogatás, az EFA és a saját források tekintetében, figyelembe véve a kialakított sablonokat és bizottsági szintű kontrollstratégiákat (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

3e

Szakértői ellenőrzés (peer review) szervezése a kontrollstratégiák főigazgatóság-csoportonkénti koherenciájának és következetességének biztosítására (2007.12.31.).

Még nem kezdték el

3N

A Bizottság a 2006. évi összefoglaló jelentéstől kezdődően egyértelműen meghatározza és közli a költségvetési hatósággal az általános bizonyosságot illető fenntartásokat, ideértve – ha ez egy ágazatban vagy tagállamban fontos – a megfelelő pénzügyi korrekciókat vagy a kifizetések felfüggesztését is (2007.12.31.).

Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve

4

Intézményközi kezdeményezés elindítása az alapul szolgáló ügyletek során a tűréshatáron belüli kockázatokat illetően figyelembe veendő alapelvekről és az ilyen kockázat kezelésére vonatkozó közös teljesítménymutatók meghatározásáról (2006.3.31.).

Visszavonva

Nincs végrehajtva

A célt még nem érték el (nyomon követés szükséges)

Irányítási nyilatkozatok és az ellenőrzés bizonyossága

5

Az irányítási nyilatkozatok használatának támogatása operatív szinten a 2007–2013. évi jogszabályokra vonatkozó tárgyalások során, a közvetett központosított irányítás és olyan nemzeti koordinációs szervek létrehozása érdekében, amelyek áttekintést nyújthatnak szakterületenként például az operatív nyilatkozatok összefoglalása útján (2006.6.30.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

6a

Iránymutatások kialakítása az irányítási nyilatkozatok eredményesebbé tétele érdekében a kutatási és más belső politikák területén (2006.9.30.).

Visszavonva

Nincs végrehajtva

A célt nem érték el teljes mértékben (nyomon követés szükséges)

6b

Az iránymutatások kibővítése az irányítási nyilatkozatok eredményesebbé tétele érdekében a külső politikák terén (2007.12.31.).

Még nem kezdték el

7a

Kritériumok létrehozása a kutatási és belső politikákra vonatkozó ellenőrzések hitelesítésére, a „megegyezés szerinti eljárások” használatára összpontosítva (2006.12.31.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

7b

A kritériumok vizsgálata, amennyiben ezek még nincsenek végrehajtva, a 2007–2013. évi megosztott irányítás során a hitelesítési ellenőrzés tekintetében, ugyancsak figyelembe véve a „megegyezés szerinti eljárások” használatát (2007.3.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

7c

A hitelesítési ellenőrzés kritériumainak kibővítése más irányítási módokra, a „megegyezés szerinti eljárások” használatára összpontosítva, adott esetben (2007.12.31.).

Még nem kezdték el

8

A legfőbb ellenőrzési intézményektől származó potenciális további bizonyosság elemzése az uniósfinanszírozással kapcsolatosan meglévő gyakorlat tekintetében (2006.12.31.).

Lezárva

Lásd: Action 8N

8N

Az ezen intézkedés által teremtett lendületre alapozva a Bizottság célja a legfőbb ellenőrzési intézményekkel való kapcsolattartás, figyelemmel annak meghatározására, hogy munkájuk hogyan használható fel programjainak a tagállamokban történő végrehajtását illető bizonyosság nyújtására. Emellett esettanulmányba kezd a legfőbb ellenőrzési intézmények által a közösségi kiadások vizsgálata során tapasztalt főbb kérdésekről (2007.12.31.).

Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve

Egységes ellenőrzési megközelítés: az eredmények megosztása és a költség/haszon előnyben részesítése

9a.1

Az ellenőrzési és kontrolleredmények megosztásának javításához szükséges potenciális intézkedések felmérése és ezek nyomon követésének nyilvántartása a belső politikák területén, a kutatást is ideértve (2006.12.31.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

9a.1N

Az ABAC-ban az adatmegosztás kezdeti szakaszainak áttekintése érdekében a Bizottság a hatodik keretprogram tekintetében nyomon követi az adatmegosztás és az irányítási jelentések felhasználását, a fő sikertényezők azonosítására figyelemmel az adatmegosztás átfogó kontrolleljárásokba történő megfelelőbb beillesztése során (2007.12.31.).

Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve

9a.2

Az ellenőrzési és kontrolleredmények megosztásának fokozásához szükséges potenciális intézkedések felmérése és ezek nyomon követésének nyilvántartása a strukturális alapok területén 2007–2013 (2007.5.31.).

Majdnem lezárva

Végrehajtás folyamatban

—

9a.3

Az ellenőrzési és kontrolleredmények megosztásának fokozásához szükséges potenciális intézkedések felmérése és ezek nyomon követésének nyilvántartása egyéb politikák területén (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

9b

A közvetlen irányítás alá tartozó kiadások tekintetében az ABAC-hoz kötődő eszköz végrehajtása a valamennyi jogi egységre vonatkozó kontroll- és helyszíni ellenőrzési küldetésekre vonatkozó, a Bizottság egészére kiterjedő információcsere érdekében (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

9c

Pályázat odaítélése a Bizottság egészére kiterjedő szerződéses keretrendszer tekintetében a főigazgatóságok módszertani támogatása, a kontrollmechanizmusok végrehajtása és a kontrollteljesítmény nyomon követése érdekében (2007.4.30.).

Majdnem lezárva

Majdnem végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

10a.1

A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: közös módszertan meghatározása (2006.5.31.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

10a.2

A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: kezdeményezés a tagállamok által szolgáltatott adatokra vonatkozóan (2006.9.30.).

Lezárva

Végrehajtás folyamatban

—

10a.3

A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: adatok szolgáltatása a tagállamok részéről (2007.2.28.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

10a.4

A kontrollmechanizmusok költségének értékelése a megosztott irányítás tekintetében: a kapott tájékoztatás elemzése (2007.9.30.).

Még nem kezdték el

10b

Első becslés elkészítése a közvetlen irányítási kiadások során felmerült kontrollköltségekről (2007.6.30.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

10N

A kontroll költség/haszon arányának további feltárása érdekében a Bizottság megvizsgálja a programtervezés és a támogathatósági követelmények által a kontrollmechanizmusok költségére gyakorolt hatást, a tűréshatáron belüli kockázat részletes elemzésének gyakorlati alapokon történő kialakítása céljából (2007.12.31.).

Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve

11

Kísérleti eljárás elindítása az előnyök értékelése céljából a belső politika kontrolljának területén (2007.6.30.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

11N

Annak meghatározására, hogy a behajtási és jóváírási rendszerek eredményesen működnek-e, a Bizottság a 2005-ben és 2006-ban behajtott összegek és a kontrollmechanizmusok során megállapított hibákkal való koherenciájuk meghatározása útján közvetlen irányítás keretében hibatipológiát alakít ki, továbbá tipológiát a behajtásokkal, pénzügyi korrekciókkal és a fizetések kiigazításával való kapcsolatot illetően, a megosztott irányítás tekintetében pedig megvizsgálja a nemzeti nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerek megbízhatóságát (2007.12.31.).

Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve

Ágazatspecifikus hiányosságok

12

Lépések megtétele ezen hiányosságok éves irányítási tervek útján történő megszüntetése céljából, az éves tevékenységi jelentésekben az előrelépésre vonatkozó nyomonkövetési jelentéssel (2007.6.15.).

Majdnem lezárva

Majdnem végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

12N

A további bizonyosság eredményes nyújtásának biztosítására a Bizottság 300 ellenőrzést végez majd 2007-ben a 6. kutatási keretprogram tekintetében, szemben a 2006-ban végzett 45-tel. Emellett a Bizottság, miután szisztematikus megközelítést alakít ki a 6. kutatási keretprogram kedvezményezetti sokaságának elemzése és mintavételezése céljából a 16b. cselekvés részeként, a továbbiakban a költségvetés legnagyobb részének kedvezményezettjénél vizsgálja meg a hibákat és igazítja ki ezeket. Ez 2007 végére reprezentatív képet biztosít a kutatási költségvetés egészében feltárt szabálytalanságok mértékét és jellegét illetően (2007.12.31.).

Új intézkedés 2007.3.7-én bevezetve

13.1

Az Ecofin kérésére a jelenlegi kontrollmechanizmusok ágazati és regionális szintű elemzésének és a meglévő nyilatkozatok értékének véglegesítése, figyelembe véve a 2006. júniusig esedékes, 13. cikk szerinti éves jelentéseket és a bizottsági ellenőrzés eredményeit (2007.3.31.).

Majdnem lezárva

Majdnem végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

13.2

Az éves tevékenységi jelentés összefüggésében annak naprakésszé tétele, hogy a főigazgatóságok hogyan szerezhetnek bizonyosságot a belsőkontroll-struktúrákból a strukturális alapok és a mezőgazdaság tekintetében a 2007–2013 közötti időszakra (2007.12.31.).

Lezárva

Végrehajtás folyamatban

—

14a

A bevált gyakorlat terjesztése az elsődleges szintű ellenőrzések tekintetében az alapul szolgáló ügyletek hibakockázatának kezelése érdekében, illetve annak ajánlása a tagállamok számára, hogy fokozzák a kedvezményezettnek címzett tájékoztatási tevékenységeiket, ideértve a kontrollmechanizmusokra és a finanszírozás törlésének kockázatára vonatkozó tájékoztatást is (2006.6.30.).

Lezárva

Végrehajtva

A hatás még nem valósult meg (nyomon követés szükséges)

14b

A strukturális alapok és a közvetlen központosított irányításra vonatkozóan a 2007–2013 közötti időszakra iránymutatások biztosítása a kedvezményezettek és/vagy a kontroll-lánc köztes kontroll- és felelősségi szintjei számára (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

15

A strukturális alapok tekintetében 8 tagállammal – ha elegendő számban jelentkeznek önként – „bizalmi szerződések” megkötése, az új jogszabályok végrehajtására való előkészület megbízható megalapozása gyanánt, illetve a hatályos jogszabályok szerinti kiadásokra vonatkozó bizonyosság javítása érdekében (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

16a

Iránymutatások létrehozása a meglévő tapasztalatok alapján a külső ellenőrök akkreditálása, képzése és felügyelete tekintetében a kutatási és más belső politikai területeken (2007.6.30.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

16b

Közös megközelítések kialakítása kockázati és reprezentatív mintavétellel kutatási és más belső politikai területeken és a külső politikákban (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

16c

Ellenőrzési standardok, hibaarányra vonatkozó jelentéstétel stb. koordinálása a strukturális alapok tekintetében (2007.12.31.).

Folyamatban

Végrehajtás folyamatban

—

Forrás: Számvevőszék.

| 2.21. | A Számvevőszék, mint ahogy azt 2005. évi éves jelentésében is megállapította (28), akkor értékeli a cselekvési terv eredményeit, amikor annak hatása már felmérhető. A Számvevőszék mindenesetre megállapítja, hogy a Bizottságnak a cselekvési tervére szánt menetrendje (lásd: 2.19. bekezdés) a jelek szerint derűlátó, és rámutat arra, hogy a legtöbb érintett intézkedés csak közép- vagy hosszú távon gyakorolhat valós hatást a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinek működésére. |
| --- | --- |

2.21.

A Számvevőszék, mint ahogy azt 2005. évi éves jelentésében is megállapította (28), akkor értékeli a cselekvési terv eredményeit, amikor annak hatása már felmérhető. A Számvevőszék mindenesetre megállapítja, hogy a Bizottságnak a cselekvési tervére szánt menetrendje (lásd: 2.19. bekezdés) a jelek szerint derűlátó, és rámutat arra, hogy a legtöbb érintett intézkedés csak közép- vagy hosszú távon gyakorolhat valós hatást a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinek működésére.

| 2.21. | A Bizottság az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervvel kapcsolatos előrehaladásról szóló jelentésében (29) hangsúlyozta, hogy az új alintézkedéseket a cselekvési terv eredeti menetrendje szerint 2007 végéig be fogják fejezni, és a folyamatban lévő intézkedésekkel együtt biztosítja, hogy a keretrendszer a létrehozására előírt határidőig megvalósuljon annak érdekében, hogy a kívánt hatást gyakorolhassa a bizonyosságra. |
| --- | --- |

2.21.

A Bizottság az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervvel kapcsolatos előrehaladásról szóló jelentésében (29) hangsúlyozta, hogy az új alintézkedéseket a cselekvési terv eredeti menetrendje szerint 2007 végéig be fogják fejezni, és a folyamatban lévő intézkedésekkel együtt biztosítja, hogy a keretrendszer a létrehozására előírt határidőig megvalósuljon annak érdekében, hogy a kívánt hatást gyakorolhassa a bizonyosságra.

| 2.22. | A
  2.2. táblázat
  áttekinti az integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési tervben foglalt intézkedések végrehajtására vonatkozó előzetes számvevőszéki értékelést. 2006 végén ez az elemzés jelezte, hogy 4 intézkedést még el sem kezdtek, 16 esetben a végrehajtás még folyamatban van, 15 esetben (30) nyomon követés szükséges (a kitűzött célt még nem érték el teljesen, illetve a hatás még nem valósult meg), 6 esetben pedig újonnan bevezetett intézkedésekről volt szó. A Számvevőszék szerint egyes ilyen intézkedések a 2005. évi és/vagy korábbi összefoglaló jelentések által kijelölt korábbi intézkedések nyomon követései (vagy azokhoz kapcsolódnak) (lásd: 2.29. bekezdés) (31). |
| --- | --- |

2.22.

A
  2.2. táblázat
  áttekinti az integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési tervben foglalt intézkedések végrehajtására vonatkozó előzetes számvevőszéki értékelést. 2006 végén ez az elemzés jelezte, hogy 4 intézkedést még el sem kezdtek, 16 esetben a végrehajtás még folyamatban van, 15 esetben (30) nyomon követés szükséges (a kitűzött célt még nem érték el teljesen, illetve a hatás még nem valósult meg), 6 esetben pedig újonnan bevezetett intézkedésekről volt szó. A Számvevőszék szerint egyes ilyen intézkedések a 2005. évi és/vagy korábbi összefoglaló jelentések által kijelölt korábbi intézkedések nyomon követései (vagy azokhoz kapcsolódnak) (lásd: 2.29. bekezdés) (31).

| 2.22. | A cselekvési terv végrehajtása nagymértékben megegyezik a Bizottság által felállított menetrenddel, amely a 2006-os és 2007-es évre terjed ki. A Bizottság 2008 tavaszán végső jelentést ad ki a cselekvési terv végrehajtásáról. A hatás hosszabb időszak elteltével mutatkozik meg. A Bizottság felügyeli a bizonyosságra gyakorolt hatást, a 2008. évi jelentés pedig elsőként vizsgálja majd a különböző tevékenységek hatását, és következtetéseket von le az integrált belsőkontroll-keretrendszer jövőbeli konszolidálását illetően (lásd COM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22.

A cselekvési terv végrehajtása nagymértékben megegyezik a Bizottság által felállított menetrenddel, amely a 2006-os és 2007-es évre terjed ki. A Bizottság 2008 tavaszán végső jelentést ad ki a cselekvési terv végrehajtásáról. A hatás hosszabb időszak elteltével mutatkozik meg. A Bizottság felügyeli a bizonyosságra gyakorolt hatást, a 2008. évi jelentés pedig elsőként vizsgálja majd a különböző tevékenységek hatását, és következtetéseket von le az integrált belsőkontroll-keretrendszer jövőbeli konszolidálását illetően (lásd COM(2007) 86).

A hibák kiigazítása

| 2.23. | A felügyeleti és kontrollrendszerek fő célkitűzése az Unió költségvetésében szereplő ügyletek hibáinak feltárása és kiigazítása. A Számvevőszék ellenőrzése a korábbi évekhez hasonlóan lényeges mértékű hibákra utaló bizonyítékokat talált az Unió fontos kiadási területein, és megállapította, hogy a legtöbb hiba a végső kedvezményezettek szintjén fordul elő; az uniós költségvetésből származó kiadások hibáinak kiigazítása ezért e szinten kíván elsősorban fellépést (32). |
| --- | --- |

2.23.

A felügyeleti és kontrollrendszerek fő célkitűzése az Unió költségvetésében szereplő ügyletek hibáinak feltárása és kiigazítása. A Számvevőszék ellenőrzése a korábbi évekhez hasonlóan lényeges mértékű hibákra utaló bizonyítékokat talált az Unió fontos kiadási területein, és megállapította, hogy a legtöbb hiba a végső kedvezményezettek szintjén fordul elő; az uniós költségvetésből származó kiadások hibáinak kiigazítása ezért e szinten kíván elsősorban fellépést (32).

| 2.23. | Azokban az esetekben, amelyeknél a felügyeleti és kontrollrendszereket hatástalannak ítélték, és ahol a megállapított hiányosságok kockázatot jelentenek a közösségi költségvetésre, a Bizottság alkalmazza a felügyeleti szerepének gyakorlásához létrehozott mechanizmusokat, hogy behajtsa a vonatkozó összegeket a felelős tagállamoktól. A tagállamok ily módon érdekeltek a megfelelő ellenőrzés biztosításában, hogy ezáltal elkerüljék a lehetséges pénzügyi korrekciókat. |
| --- | --- |

2.23.

Azokban az esetekben, amelyeknél a felügyeleti és kontrollrendszereket hatástalannak ítélték, és ahol a megállapított hiányosságok kockázatot jelentenek a közösségi költségvetésre, a Bizottság alkalmazza a felügyeleti szerepének gyakorlásához létrehozott mechanizmusokat, hogy behajtsa a vonatkozó összegeket a felelős tagállamoktól. A tagállamok ily módon érdekeltek a megfelelő ellenőrzés biztosításában, hogy ezáltal elkerüljék a lehetséges pénzügyi korrekciókat.

A strukturális alapoknál mutatkozó, a Számvevőszék által megállapított hibák hasonlóképpen nem az egyéni kérelmezők, hanem a végrehajtó szervek szintjén mutatkoznak, például a társfinanszírozási ráták meghatározásánál. A tagállamokra kirótt átalányalapú pénzügyi kiigazítások ez esetekben a Bizottság által a közösségi költségvetés őreként gyakorolt felügyelet hatékonyságának mértékét mutatják.

| 2.24. | A megtett kiigazításokat illetően azonban nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték. A behajtásokra és pénzügyi korrekciókra vonatkozóan a 2006. évi éves tevékenységi jelentésben és a 2006. évi végleges összesített éves beszámolók különféle szakaszaiban nyújtott tájékoztatás nem tartalmaz elégséges mértékű magyarázatot a különféle elemek átfedési kockázatának felderítését illetően. Emellett nem teszi lehetővé a végső kedvezményezettek szintjén történt jogszerűtlen/szabályszerűtlen kiadások behajtása, illetve a tagállamokat a rendszer hiányosságai miatt terhelő korrekciók közötti megkülönböztetést. |
| --- | --- |

2.24.

A megtett kiigazításokat illetően azonban nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték. A behajtásokra és pénzügyi korrekciókra vonatkozóan a 2006. évi éves tevékenységi jelentésben és a 2006. évi végleges összesített éves beszámolók különféle szakaszaiban nyújtott tájékoztatás nem tartalmaz elégséges mértékű magyarázatot a különféle elemek átfedési kockázatának felderítését illetően. Emellett nem teszi lehetővé a végső kedvezményezettek szintjén történt jogszerűtlen/szabályszerűtlen kiadások behajtása, illetve a tagállamokat a rendszer hiányosságai miatt terhelő korrekciók közötti megkülönböztetést.

| 2.24. | Míg a mezőgazdasági ágazatban végrehajtott behajtásokkal és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos információ általánosságban megfelelő, a többi ágazatban javítani kell rajta. A cselekvési terv 11N. tevékenysége többek között annak megállapítására irányul, hogy „a behajtási és jóváírási rendszerek eredményesen működnek-e”. Ennek során azonosítják a 2005 és 2006 folyamán behajtott összegeket, meghatározzák a kontrollmechanizmusok során megállapított hibákkal való koherenciájukat, a megosztott irányítás tekintetében pedig megvizsgálják a nemzeti nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerek megbízhatóságát. |
| --- | --- |

2.24.

Míg a mezőgazdasági ágazatban végrehajtott behajtásokkal és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos információ általánosságban megfelelő, a többi ágazatban javítani kell rajta. A cselekvési terv 11N. tevékenysége többek között annak megállapítására irányul, hogy „a behajtási és jóváírási rendszerek eredményesen működnek-e”. Ennek során azonosítják a 2005 és 2006 folyamán behajtott összegeket, meghatározzák a kontrollmechanizmusok során megállapított hibákkal való koherenciájukat, a megosztott irányítás tekintetében pedig megvizsgálják a nemzeti nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerek megbízhatóságát.

A Bizottság arra törekszik, hogy elemezze az összegek behajtására használt különböző rendszereket, hogy ezáltal pontosabb adatokkal szolgálhasson e behajtásokról az éves beszámolóban.

| 2.25. | Az adott tájékoztatás emellett hiányos, mivel nem ismerteti az EK kiadásait illetően tett korrekciók teljes mértékét, sem pedig azt, hogy a 2006. évi kiadásokra milyen mértékben vonatkoznak az összegek (lásd: 5.61. és 5.62. bekezdés). Különösen ez a helyzet a strukturális intézkedések területén, annak ellenére, hogy mind a Bizottság, mind a tagállamok szintjén egyedi mechanizmusok működnek, a nem megfelelő támogatások visszatérítésének biztosítására (pl. a nem támogatható kiadások támogathatókkal való felváltása, illetve a behajtás kiadásokkal való jóváírása, továbbá a jövőbeli költségigények csökkentése útján). |
| --- | --- |

2.25.

Az adott tájékoztatás emellett hiányos, mivel nem ismerteti az EK kiadásait illetően tett korrekciók teljes mértékét, sem pedig azt, hogy a 2006. évi kiadásokra milyen mértékben vonatkoznak az összegek (lásd: 5.61. és 5.62. bekezdés). Különösen ez a helyzet a strukturális intézkedések területén, annak ellenére, hogy mind a Bizottság, mind a tagállamok szintjén egyedi mechanizmusok működnek, a nem megfelelő támogatások visszatérítésének biztosítására (pl. a nem támogatható kiadások támogathatókkal való felváltása, illetve a behajtás kiadásokkal való jóváírása, továbbá a jövőbeli költségigények csökkentése útján).

| 2.25. | A mezőgazdasági pénzügyi korrekciókról 2006-ban hozott határozatok szerepelnek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében, amely határozatonként megadja a közösségi finanszírozásból kizárt összegeket is. |
| --- | --- |

2.25.

A mezőgazdasági pénzügyi korrekciókról 2006-ban hozott határozatok szerepelnek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében, amely határozatonként megadja a közösségi finanszírozásból kizárt összegeket is.

A Bizottság elfogadja, hogy a strukturális intézkedésekkel kapcsolatos pénzügyi korrekciókról és behajtásokról teljesebb bizonyítékkal kell szolgálnia, ezért lépéseket tett a Bizottságon belül elérhető adatok minőségének javítására és arra, hogy megszerezze a tagállamoktól azokat az információkat, amelyeket a jogszabályi követelmények ellenére nem küldtek meg következetesen.

A Bizottság információi a hibák kiigazításáról

| 2.26. | Tekintettel a hibák kiigazítására vonatkozó tájékoztatás elérhetőségére, teljességére és megbízhatóságára, a Bizottság 2006-ban több kezdeményezést is elindított. |
| --- | --- |

2.26.

Tekintettel a hibák kiigazítására vonatkozó tájékoztatás elérhetőségére, teljességére és megbízhatóságára, a Bizottság 2006-ban több kezdeményezést is elindított.

2.27.

| 2.27. | Az EMOGA Garanciaalapja tekintetében tett intézkedések mellett (lásd: 5.52. és 5.61. bekezdés) a Bizottság 2006 decemberében módosította a 448/2001/EK rendeletet (33), és a strukturális intézkedések területén a tagállamok által megtett korrekciókra és a behajtandó összegekre vonatkozó tájékoztatásról szóló iránymutató értesítést tett közzé. |
| --- | --- |

Az EMOGA Garanciaalapja tekintetében tett intézkedések mellett (lásd: 5.52. és 5.61. bekezdés) a Bizottság 2006 decemberében módosította a 448/2001/EK rendeletet (33), és a strukturális intézkedések területén a tagállamok által megtett korrekciókra és a behajtandó összegekre vonatkozó tájékoztatásról szóló iránymutató értesítést tett közzé.

| 2.27. | 2007 januárjában a Bizottság írt a tagállamoknak is, kérve a 2006-os, valamint (halmozva) a 2000–2006-os időszak behajtásaival és visszavonásaival, illetve a 2006 végén folyamatban lévő behajtásokkal kapcsolatos adatokat. |
| --- | --- |

2.27.

2007 januárjában a Bizottság írt a tagállamoknak is, kérve a 2006-os, valamint (halmozva) a 2000–2006-os időszak behajtásaival és visszavonásaival, illetve a 2006 végén folyamatban lévő behajtásokkal kapcsolatos adatokat.

| 2.28. | 2007 márciusában „új intézkedést (11N)” vezettek be az integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési tervben (lásd: 2.20. bekezdés és
  2.2. táblázat
  ). A Bizottság ennek alapján kívánja meghatározni, hogy eredményesen működnek-e a behajtási és jóváírási rendszerek, a 2005-ben és 2006-ban behajtott összegek és ezen kontrollmechanizmusok során azonosított hibákkal való összhangjának megállapítása útján. Ezzel kapcsolatosan a közvetlen irányítás szerinti kiadások esetén hibatipológiát alakít ki, és megkísérli a behajtások, a pénzügyi korrekciók és a fizetési kiigazítások közötti kapcsolat megállapítását. A megosztott irányítás szerinti kiadások vonatkozásában megvizsgálja a nemzeti felügyeleti rendszerek megbízhatóságát. |
| --- | --- |

2.28.

2007 márciusában „új intézkedést (11N)” vezettek be az integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési tervben (lásd: 2.20. bekezdés és
  2.2. táblázat
  ). A Bizottság ennek alapján kívánja meghatározni, hogy eredményesen működnek-e a behajtási és jóváírási rendszerek, a 2005-ben és 2006-ban behajtott összegek és ezen kontrollmechanizmusok során azonosított hibákkal való összhangjának megállapítása útján. Ezzel kapcsolatosan a közvetlen irányítás szerinti kiadások esetén hibatipológiát alakít ki, és megkísérli a behajtások, a pénzügyi korrekciók és a fizetési kiigazítások közötti kapcsolat megállapítását. A megosztott irányítás szerinti kiadások vonatkozásában megvizsgálja a nemzeti felügyeleti rendszerek megbízhatóságát.

2.29.

| 2.29. | A 11N intézkedés valójában azonban a Bizottság olyan korábbi horizontális cselekvési terveinek a nyomon követése (vagy azokhoz más módon kapcsolódik) (34) (lásd: 2.22. bekezdés), amelyeket a Bizottság korábban befejezettnek tekintett. |
| --- | --- |

A 11N intézkedés valójában azonban a Bizottság olyan korábbi horizontális cselekvési terveinek a nyomon követése (vagy azokhoz más módon kapcsolódik) (34) (lásd: 2.22. bekezdés), amelyeket a Bizottság korábban befejezettnek tekintett.

| 2.29. | A 11N. tevékenység hatóköre bővebb, mint a Számvevőszék által idézett korábbi tevékenységeké, mivel az ellenőrzésekből származó megállapításokhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

2.29.

A 11N. tevékenység hatóköre bővebb, mint a Számvevőszék által idézett korábbi tevékenységeké, mivel az ellenőrzésekből származó megállapításokhoz kapcsolódik.

| 2.30. | A Számvevőszék számos korábbi éves jelentésben (35) felhívta arra a Bizottság figyelmét, hogy hiányosságok mutatkoznak a hibák kiigazítására vonatkozó megbízható tájékoztatás nyújtását illetően. Bonyolultságuk miatt nem utal arra jel, hogy a meglévő hiányosságokat megoldották volna, illetve, hogy rövid távon megoldanák azokat. |
| --- | --- |

2.30.

A Számvevőszék számos korábbi éves jelentésben (35) felhívta arra a Bizottság figyelmét, hogy hiányosságok mutatkoznak a hibák kiigazítására vonatkozó megbízható tájékoztatás nyújtását illetően. Bonyolultságuk miatt nem utal arra jel, hogy a meglévő hiányosságokat megoldották volna, illetve, hogy rövid távon megoldanák azokat.

| 2.30. | Amint azt a 2.6. bekezdésre adott válasz is kifejti, a Bizottság biztosítja, hogy a jövőben az éves tevékenységi jelentések több adatot tartalmazzanak az adott év során tervezett, megkezdett vagy kiszabott korrekciókról. A Bizottság a korrekciók kiszabásához vezető okok elemzése alapján különös figyelmet szentel megelőző intézkedések kidolgozásának. Ezek lehetnek olyan általános jellegű intézkedések, mint a jogszabályi keret meghatározása, vagy konkrétabb intézkedések, mint az egyedi pénzügyi ellenőrzések. |
| --- | --- |

2.30.

Amint azt a 2.6. bekezdésre adott válasz is kifejti, a Bizottság biztosítja, hogy a jövőben az éves tevékenységi jelentések több adatot tartalmazzanak az adott év során tervezett, megkezdett vagy kiszabott korrekciókról. A Bizottság a korrekciók kiszabásához vezető okok elemzése alapján különös figyelmet szentel megelőző intézkedések kidolgozásának. Ezek lehetnek olyan általános jellegű intézkedések, mint a jogszabályi keret meghatározása, vagy konkrétabb intézkedések, mint az egyedi pénzügyi ellenőrzések.

KONTROLLSTANDARDOK

| 2.31. | A Számvevőszék megvizsgálta a belsőkontroll-standardok (36) számos bizottsági szolgálat (37) által történő alkalmazását, nem csupán a minimumkövetelmények (alapkövetelmények) végrehajtása mértékének vizsgálatára, hanem az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító rendszerek eredményességének értékelésére is figyelemmel (38). |
| --- | --- |

2.31.

A Számvevőszék megvizsgálta a belsőkontroll-standardok (36) számos bizottsági szolgálat (37) által történő alkalmazását, nem csupán a minimumkövetelmények (alapkövetelmények) végrehajtása mértékének vizsgálatára, hanem az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító rendszerek eredményességének értékelésére is figyelemmel (38).

Az alapvető előírásoknak való megfelelés

| 2.32. | A bizottsági szolgálatok belső kontrolljának 2006. évi helyzetére vonatkozóan a Költségvetési Főigazgatóság által benyújtott áttekintés szerint a 2006. pénzügyi évben átlagosan a főigazgatóságok 95 %-a tett eleget az alapkövetelményeknek. Mivel az alapkövetelmények lényegében nem módosultak (39), a Számvevőszék megállapítja, hogy a belsőkontroll-standardok betartása 2005-höz viszonyítva változatlan. A Számvevőszék által a belsőkontroll-standardok végrehajtására vonatkozóan végzett értékelést (mely általában megfelel a Bizottság elemzésének) a
  2.3. táblázat
  tartalmazza. |
| --- | --- |

2.32.

A bizottsági szolgálatok belső kontrolljának 2006. évi helyzetére vonatkozóan a Költségvetési Főigazgatóság által benyújtott áttekintés szerint a 2006. pénzügyi évben átlagosan a főigazgatóságok 95 %-a tett eleget az alapkövetelményeknek. Mivel az alapkövetelmények lényegében nem módosultak (39), a Számvevőszék megállapítja, hogy a belsőkontroll-standardok betartása 2005-höz viszonyítva változatlan. A Számvevőszék által a belsőkontroll-standardok végrehajtására vonatkozóan végzett értékelést (mely általában megfelel a Bizottság elemzésének) a
  2.3. táblázat
  tartalmazza.

| 2.32. | Bár a 95 %-os átlag 2006-ban stabilnak és változatlannak tűnik, a főigazgatóságoknak új követelményeket kellett teljesíteniük a 11. (elsősorban a számítástechnikai biztonsági tervek számítástechnikai rendszerek kockázatelemzése alapján történő elkészítése) és a 15. belsőkontroll-standard (két új követelmény az üzletmenet-folytonossági tervezésben) terén. |
| --- | --- |

2.32.

Bár a 95 %-os átlag 2006-ban stabilnak és változatlannak tűnik, a főigazgatóságoknak új követelményeket kellett teljesíteniük a 11. (elsősorban a számítástechnikai biztonsági tervek számítástechnikai rendszerek kockázatelemzése alapján történő elkészítése) és a 15. belsőkontroll-standard (két új követelmény az üzletmenet-folytonossági tervezésben) terén.

2.3. táblázat – A Számvevőszék elemzése a belső kontrollstandardok végrehajtásáról (közvetlenül kapcsolódva a főbb főigazgatóságok tekintetében az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez) (2006. december 31-i helyzet)

| Főigazgatóságok vagy szolgálatok | A kifizetési előirányzatok végrehajtása 2006-ban
  (millió EUR) | Megfelelés |
| --- | --- | --- |
| 11. standard:
  „Kockázatelemzés és irányítás” | 12. standard:
  „Megfelelő vezetői tájékoztatás” | 14. standard:
  „Szabálytalanságok jelentése” | 17. standard:
  „Felügyelet” | 18. standard:
  „Kivételek nyilvántartása” | 20. standard:
  „Belsőkontroll-hiányosságok nyilvántartása és javítása” | 21. standard:
  „Ellenőrzési jelentések” | 22. standard:
  „Belső ellenőrzési szolgálatok” |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Költségvetési | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Gazdasági és Pénzügyi | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Bővítési | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energiaügyi és Közlekedési | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Külkapcsolati | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Halászat és Tengerészeti | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitárius Segítségnyújtás | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Információstársadalmi és Médiaügyi | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Brüsszel | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Luxemburg | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kiadóhivatal | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regionális politika | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kutatás | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Értékelés:
  Megfelelés
  A: Az alapkövetelményeknek való megfelelés.
  B: Az alapkövetelményeknek való részleges megfelelés.

  Forrás: Számvevőszék. |

Főigazgatóságok vagy szolgálatok

A kifizetési előirányzatok végrehajtása 2006-ban

(millió EUR)

Megfelelés

11. standard:

„Kockázatelemzés és irányítás”

12. standard:

„Megfelelő vezetői tájékoztatás”

14. standard:

„Szabálytalanságok jelentése”

17. standard:

„Felügyelet”

18. standard:

„Kivételek nyilvántartása”

20. standard:

„Belsőkontroll-hiányosságok nyilvántartása és javítása”

21. standard:

„Ellenőrzési jelentések”

22. standard:

„Belső ellenőrzési szolgálatok”

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Költségvetési

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Gazdasági és Pénzügyi

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Bővítési

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energiaügyi és Közlekedési

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Külkapcsolati

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Halászat és Tengerészeti

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitárius Segítségnyújtás

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Információstársadalmi és Médiaügyi

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Brüsszel

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Luxemburg

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kiadóhivatal

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regionális politika

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kutatás

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Értékelés:

Megfelelés

A: Az alapkövetelményeknek való megfelelés.

B: Az alapkövetelményeknek való részleges megfelelés.

Forrás: Számvevőszék.

Eredményesség

| 2.33. | Annak ellenére, hogy magas szintű az alapkövetelményeknek való megfelelés, a bizottsági szintű felügyeleti és kontrollrendszerek nem mérsékelték elegendő mértékben a hiba kockázatát, különösen a következő területek némelyikén: mezőgazdaság, strukturális politika, belső politikák, külső fellépések és előcsatlakozási támogatás (lásd: 5.77., 6.38., 7.30., 8.32., 9.23. bekezdés és
  2.4. táblázat
  ). Ez az elemzés megfelel a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata (IAS) (40) 2006. évi éves jelentésében szereplő következtetéseknek (41). |
| --- | --- |

2.33.

Annak ellenére, hogy magas szintű az alapkövetelményeknek való megfelelés, a bizottsági szintű felügyeleti és kontrollrendszerek nem mérsékelték elegendő mértékben a hiba kockázatát, különösen a következő területek némelyikén: mezőgazdaság, strukturális politika, belső politikák, külső fellépések és előcsatlakozási támogatás (lásd: 5.77., 6.38., 7.30., 8.32., 9.23. bekezdés és
  2.4. táblázat
  ). Ez az elemzés megfelel a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata (IAS) (40) 2006. évi éves jelentésében szereplő következtetéseknek (41).

| 2.33. | Ez várható, mivel a belsőkontroll-standardok többnyire a Bizottságon belüli műveleteket érintik, míg a hibák nagy része a tagállamok vagy végrehajtó szervezetek által kezelt kiadásokban merül fel. |
| --- | --- |

2.33.

Ez várható, mivel a belsőkontroll-standardok többnyire a Bizottságon belüli műveleteket érintik, míg a hibák nagy része a tagállamok vagy végrehajtó szervezetek által kezelt kiadásokban merül fel.

A mezőgazdaság szakterületét illetően a válaszokat lásd az 5.63., 5.64. és 5.77. bekezdésben.

Az előcsatlakozási támogatást illetően lásd a 9.23. bekezdésre adott választ.

2.4. táblázat – A felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének értékelése (42)

Forrás: Számvevőszék.

| Szakpolitikai terület | Átfogó értékelés |
| --- | --- |
| Saját források
   (43) | |
| Mezőgazdaság |
| — | A Bizottság szintjén |

Szakpolitikai terület

Átfogó értékelés

Saját források
   (43)

Mezőgazdaság

—

A Bizottság szintjén

IIER

IIER-en kívül

| — | Tagállami szinten |
| --- | --- |

—

Tagállami szinten

IIER

IIER-en kívül

Strukturális politika

| — | A Bizottság szintjén |
| --- | --- |

—

A Bizottság szintjén

| — | Tagállami szinten |
| --- | --- |

—

Tagállami szinten

Belső politikák, a kutatást is ideértve

Külső fellépések

| — | Bizottsági központ és küldöttség |
| --- | --- |

—

Bizottsági központ és küldöttség

Előcsatlakozási támogatás

| — | A Bizottság szintjén |
| --- | --- |

—

A Bizottság szintjén

PHARE/Törökország és ISPA

SAPARD

| — | Nemzeti szinten |
| --- | --- |

—

Nemzeti szinten

Működési kiadások
   (44)

A fenti táblázat foglalja össze a felügyeleti és kontrollrendszerek átfogó értékelését, az adott fejezetekben vázoltak szerint. A fő elemeket emeli ki, azonban nem mutathat be valamennyi fontos részletet, ezért fontos a jelentés szövegének megtekintése, a Számvevőszék ellenőrzési megközelítésére irányadó módszertan szerint (lásd: 1.38. és 1.39. bekezdés).

Jelmagyarázat

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

| 2.34. | A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata (IAS) által a főigazgatóságok belső ellenőrzési szolgálatait illetően elvégzett minőségi felülvizsgálat szerint a belső ellenőrzési szolgálatok (45) többsége részben vagy általában megfelelt a (szakmai) standardoknak, azonban folytatni kell a belső ellenőrzési munka javítására vonatkozó törekvéseket (46). A Számvevőszék figyelembe veszi az ezen felülvizsgálatban szereplő megállapításokat és üdvözli a fejlesztési célú javaslatokat, különösen azt, amelyben ajánlják, hogy egyrészt a belső ellenőrzési szolgálatok nyújtsanak átfogó értékelést a főigazgatóságok belsőkontroll-rendszereit illetően a 2009-ben lejáró hároméves időszak végén, másrészt pedig hogy ugyanez vonatkozzon az IAS-ra a Bizottság szintjén (47). |
| --- | --- |

2.34.

A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata (IAS) által a főigazgatóságok belső ellenőrzési szolgálatait illetően elvégzett minőségi felülvizsgálat szerint a belső ellenőrzési szolgálatok (45) többsége részben vagy általában megfelelt a (szakmai) standardoknak, azonban folytatni kell a belső ellenőrzési munka javítására vonatkozó törekvéseket (46). A Számvevőszék figyelembe veszi az ezen felülvizsgálatban szereplő megállapításokat és üdvözli a fejlesztési célú javaslatokat, különösen azt, amelyben ajánlják, hogy egyrészt a belső ellenőrzési szolgálatok nyújtsanak átfogó értékelést a főigazgatóságok belsőkontroll-rendszereit illetően a 2009-ben lejáró hároméves időszak végén, másrészt pedig hogy ugyanez vonatkozzon az IAS-ra a Bizottság szintjén (47).

| 2.34. | A belső ellenőrzési részleg (IAC) feladata nem az, hogy éves véleményt adjon az egyes főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiről, hanem hogy tanácsot adjon e jelentések elkészítésével kapcsolatban: a kérdéses évben végzett munkája jellegével és tárgyával összhangban az éves tevékenységi jelentés előkészítéséhez hozzájárulva állásfoglalást kell készítenie az ellenőrzés helyzetéről (lásd SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

2.34.

A belső ellenőrzési részleg (IAC) feladata nem az, hogy éves véleményt adjon az egyes főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiről, hanem hogy tanácsot adjon e jelentések elkészítésével kapcsolatban: a kérdéses évben végzett munkája jellegével és tárgyával összhangban az éves tevékenységi jelentés előkészítéséhez hozzájárulva állásfoglalást kell készítenie az ellenőrzés helyzetéről (lásd SEC(2003) 0059).

A Bizottság jelenleg nem tervezi a kontrollstruktúra megváltoztatását a belső ellenőrzési részleg szerepét illetően.

A kérdés a jövőben újra vizsgálat tárgya lehet, ha a Bizottság több tapasztalatot gyűjtött a belső kontroll jelenlegi felépítésével kapcsolatban, figyelembe véve a szükséges forrásokat is.

ÁLTALÁNOS KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 2.35. | A 2006-os pénzügyi évben a Számvevőszék további javulást tapasztalt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereiben, különösen az éves tevékenységi jelentés és a nyilatkozatok elkészítési folyamataiban (2.7. bekezdés) és a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének és a főigazgatók nyilatkozataiban adott bizonyosságra vonatkozó fenntartások hatásának értékelésében (2.9. és 2.12. bekezdés). |
| --- | --- |

2.35.

A 2006-os pénzügyi évben a Számvevőszék további javulást tapasztalt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereiben, különösen az éves tevékenységi jelentés és a nyilatkozatok elkészítési folyamataiban (2.7. bekezdés) és a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének és a főigazgatók nyilatkozataiban adott bizonyosságra vonatkozó fenntartások hatásának értékelésében (2.9. és 2.12. bekezdés).

2.36.

| 2.36. | A Számvevőszék ellenőrzései azonban továbbra is fennálló hiányosságokat állapítottak meg az egyes főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben és nyilatkozataiban szereplő értékeléseket (2.13–2.18. bekezdés) és a felügyeleti és kontrollrendszerek működését (2.33. és 2.34. bekezdés) illetően. |
| --- | --- |

A Számvevőszék ellenőrzései azonban továbbra is fennálló hiányosságokat állapítottak meg az egyes főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben és nyilatkozataiban szereplő értékeléseket (2.13–2.18. bekezdés) és a felügyeleti és kontrollrendszerek működését (2.33. és 2.34. bekezdés) illetően.

| 2.36. | Az éves tevékenységi jelentések általánosságban világosan megfogalmazzák, hogyan értékelik a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek hatékonyságát, valamint az elvárt javulás elérése érdekében folyamatban lévő korrektív intézkedéseket. A főigazgatók értékelése – például a megbízhatósággal kapcsolatos fenntartások szükségességének megítélésében – eltér a Számvevőszékétől, elsősorban az egyes szakpolitikai területeken bevezetett kontrollrendszerek többéves jellege miatt. |
| --- | --- |

2.36.

Az éves tevékenységi jelentések általánosságban világosan megfogalmazzák, hogyan értékelik a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek hatékonyságát, valamint az elvárt javulás elérése érdekében folyamatban lévő korrektív intézkedéseket. A főigazgatók értékelése – például a megbízhatósággal kapcsolatos fenntartások szükségességének megítélésében – eltér a Számvevőszékétől, elsősorban az egyes szakpolitikai területeken bevezetett kontrollrendszerek többéves jellege miatt.

| 2.37. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság folytassa azon erőfeszítéseit, amelyeket főigazgatóságai felügyeleti és kontrollrendszereinek megerősítése érdekében tesz, a következő területekre összpontosítva: |
| --- | --- |

2.37.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság folytassa azon erőfeszítéseit, amelyeket főigazgatóságai felügyeleti és kontrollrendszereinek megerősítése érdekében tesz, a következő területekre összpontosítva:

| 2.37. | |
| --- | --- |

2.37.

| a) | annak biztosítása, hogy az éves tevékenységi jelentések és nyilatkozatok következetes, szigorú módon értékeljék a felügyeleti és kontrollrendszereket, ideértve a megfelelő jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat is, a fenntartásokkal összeegyeztethető módon (2.13–2.18. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy az éves tevékenységi jelentések és nyilatkozatok következetes, szigorú módon értékeljék a felügyeleti és kontrollrendszereket, ideértve a megfelelő jogszerűségi és szabályszerűségi mutatókat is, a fenntartásokkal összeegyeztethető módon (2.13–2.18. bekezdés);

| a) | A Bizottság 2006. évi összefoglaló jelentésében kötelezettséget vállalt a kirendelt, engedélyezésre jogosult tisztviselők által a kontroll hiányosságainak megoldása céljával kezdeményezett javító intézkedések felügyeletére. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság 2006. évi összefoglaló jelentésében kötelezettséget vállalt a kirendelt, engedélyezésre jogosult tisztviselők által a kontroll hiányosságainak megoldása céljával kezdeményezett javító intézkedések felügyeletére.

| b) | az adott, integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési terv intézkedései megfelelő nyomon követésének végrehajtása a felügyeleti és kontrollrendszerekre gyakorolt valódi hatás biztosítása érdekében, különösen megfelelő és megbízható tájékoztatás kialakítása a végső kedvezményezettek szintjén felmerülő hibák kiigazítására (2.19–2.30. bekezdés); |
| --- | --- |

b)

az adott, integrált belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó cselekvési terv intézkedései megfelelő nyomon követésének végrehajtása a felügyeleti és kontrollrendszerekre gyakorolt valódi hatás biztosítása érdekében, különösen megfelelő és megbízható tájékoztatás kialakítása a végső kedvezményezettek szintjén felmerülő hibák kiigazítására (2.19–2.30. bekezdés);

| b) | A Bizottság 2008 tavaszán végső jelentést ad ki a cselekvési terv végrehajtásáról. Ez a jelentés először megvizsgálja a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos különféle intézkedések hatását, és levonja az integrált belsőkontroll-keretrendszer jövőbeli megszilárdításához szükséges következtetéseket. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság 2008 tavaszán végső jelentést ad ki a cselekvési terv végrehajtásáról. Ez a jelentés először megvizsgálja a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos különféle intézkedések hatását, és levonja az integrált belsőkontroll-keretrendszer jövőbeli megszilárdításához szükséges következtetéseket.

| c) | a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének javítása, a hibakockázat megfelelő mérséklése céljából (2.33. és 2.34. bekezdés). |
| --- | --- |

c)

a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének javítása, a hibakockázat megfelelő mérséklése céljából (2.33. és 2.34. bekezdés).

| c) | A Bizottság egyetért az ajánlással, és arra törekszik, hogy biztosítsa az ellenőrzési források költséghatékony felhasználását, valamint azt, hogy az ellenőrzés költségét a megfigyelt hibaarány, a visszatartó erő és a minőségi hasznok indokolják.
  A Bizottság folytatja a felügyeleti és kontrollrendszerek javítására tett erőfeszítéseit, elsősorban annak érdekében, hogy tovább csökkentse a megosztott irányításban, a tagállamok által végrehajtott programokban fellépő hibák kockázatát. A Bizottság integrált belsőkontroll keretrendszerre irányuló cselekvési terve a tagállamokkal folytatott együttműködést, valamint az általános ellenőrzési keretrendszer hatékonyságát hivatott optimalizálni. A 2007–2013-as jogszabályi keretben bemutatott új elemek szintén növelik a hatékonyságot. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság egyetért az ajánlással, és arra törekszik, hogy biztosítsa az ellenőrzési források költséghatékony felhasználását, valamint azt, hogy az ellenőrzés költségét a megfigyelt hibaarány, a visszatartó erő és a minőségi hasznok indokolják.

A Bizottság folytatja a felügyeleti és kontrollrendszerek javítására tett erőfeszítéseit, elsősorban annak érdekében, hogy tovább csökkentse a megosztott irányításban, a tagállamok által végrehajtott programokban fellépő hibák kockázatát. A Bizottság integrált belsőkontroll keretrendszerre irányuló cselekvési terve a tagállamokkal folytatott együttműködést, valamint az általános ellenőrzési keretrendszer hatékonyságát hivatott optimalizálni. A 2007–2013-as jogszabályi keretben bemutatott új elemek szintén növelik a hatékonyságot.

---

(1)  COM(2007) 67, 2007.2.28.

(2)  COM(2007) 274, 2007.5.30.

(3)  Lásd: 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.64. bekezdés.

(4)  A külső fellépések területén főként a projektvégrehajtó szervezetek szintjén találtak hibákat.

(5)  Feljegyzés a Bizottság központi szolgálataitól (SEC GEN, DG BUDG és DG ADMIN) a főigazgatók és a szolgálatvezetők számára – Állandó utasítások a 2006. évi éves tevékenységi jelentés elkészítéséhez, SEC(2006) 1789, 2006.12.19.

(6)  Ez a főigazgatóság-csoportok által a központi szolgálatok koordinációjával szervezett folyamat, amelynek célja a nyilatkozatokban szereplő fenntartások következetességének és megbízhatóságának javítása.

(7)  Különösen a 2. rész szerint („Irányítási és belsőkontroll-rendszerek”) „belsőkontroll-sablont” kell használni az irányítás, a kockázat és a kontroll környezetének sajátos jellege és jellemzői leírásához. A belsőkontroll-sablon kialakításáról az integrált belsőkontroll-keretről szóló cselekvési terv 3. cselekvése rendelkezik.

(8)  A 2005. évi összefoglaló jelentés (COM(2006) 277, 2006.6.7.) 4. többéves célkitűzésének keretében a jogszerűségre és a szabályszerűségre vonatkozó közös egyedi sablonok fejlesztendők ki a főigazgatóság-csoportok részéről. 2006 végére csupán a növekedést és a foglalkoztatást célzó kohézióval foglalkozó csoport véglegesítette a célkitűzésekre és a mutatókra vonatkozó áttekintését.

(9)  A főigazgatóknak átfogó összefoglalást kell adniuk az összes nyilatkozattal kapcsolatos fenntartások kombinált hatásáról, és egyértelmű következtetésre kell jutniuk azt illetően, hogy az említett fenntartások alapján fenntartható-e a nyilatkozatok alapján nyújtott bizonyosság.

(10)  A lényegességi kritériumot és/vagy a fenntartásokat illetően (meghatározás és/vagy hatás) a DAS-szal összefüggésben még mindig van mit javítani a következő főigazgatóságok esetében: EAC, ECFIN, ENV, EPSO/EAS, ESTAT és FISH.

(11)  Annak ellenére, hogy a főigazgatóságok nem használják összehangoltan a belső kontrollra vonatkozó sablont (lásd: 2.7. bekezdés).

(12)  A Számvevőszék részletes elemzése feltárta, hogy a 2006-os fenntartások közé 6 új és 14 áthozott fenntartás tartozik. A fenntartással érintett tagállamok/régiók száma azonban például az Európai Szociális Alap (ESZA) tekintetében egyről nyolcra növekedett.

(13)  Lásd: 2003. és 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.67. bekezdés és 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 2.17. bekezdés.

(14)  A főigazgató nyilatkozatát érintő legfontosabb fenntartások hatása a Számvevőszék nézete szerint:

A: ésszerű bizonyosság azt illetően, hogy a belső kontrollrendszerek korlátozások nélkül vagy csak jelentéktelen korlátozások mellett biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

B: ésszerű bizonyosság azt illetően, hogy a belső kontrollrendszerek biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. (hibák < 2 % vagy olyan rendszergyengeségek, melyek pénzügyi hatása < az érintett költségvetés 10 %-a).

C: nincs bizonyosság (hibák > 2 % vagy olyan rendszerhiányosságok, melyek pénzügyi hatása > az érintett költségvetés 10 %-a).

(15)  A Számvevőszék ellenőrzési következtetései tekintetében az éves tevékenységi jelentés által nyújtott bizonyíték:

A: elegendő bizonyíték a Számvevőszék DAS-következtetéseihez (egyértelmű és világos).

B: elegendő bizonyíték a Számvevőszék DAS-következtetéseihez a kiigazítások után (kisebb pontatlanságokkal vagy kevésbé jelentős hiányzó információkkal).

C: elégtelen bizonyíték a Számvevőszék DAS-következtetéseihez (lényeges pontatlanságokkal vagy jelentős hiányzó információkkal, pl.: a megosztott irányítás problémáinak elhanyagolása, a korábbi pénzügyi évre kiterjedő hatókör, a számszerűsítés hiánya, nem hasznosítható információk).

(16)  Bár szerepel az éves tevékenységi jelentésekben.

(17)  A KAP-kiadás tekintetében, az IIER megfelelő alkalmazása esetén.

(18)  Olyan KAP-kiadás tekintetében, melyre nem vonatkozik az IIER vagy ahol az IIER-t nem alkalmazzák megfelelően.

Forrás: Számvevőszék.

(19)  A SAPARD kivételével.

(20)  Például az EMOGA Garanciaalapja tekintetében: 1. kötelező igazgatási struktúra a tagállamok szintjén; 2. a kontrollra és a visszatartó szankciókra vonatkozó részletes rendszerek; 3. utólagos ellenőrzések; 4. a számlaelszámolásra vonatkozó eljárások.

(21)  Például a számlaelszámolásra vonatkozó eljárások (lásd: 5.56–5.64. bekezdés) és a kifizetések utólagos ellenőrzése (lásd: 5.48–5.53. bekezdés).

(22)  Az ERFA tekintetében a Regionális Politikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének elemzése szerint „a záradék a rendszer alapelemeit érintő lényeges hiányosságok tekintetében korlátozó” a következők esetében: Csehország, Görögország, Hollandia, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Spanyolország és Szlovákia. Szlovénia tekintetében a záradék a hatókör korlátozása miatt korlátozó. A kohéziós alapot illetően „a záradék a rendszer alapelemeit érintő lényeges hiányosságok tekintetében korlátozó” a következők esetében: Csehország, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Portugália, Spanyolország és Szlovákia. Emellett az 1994–1999 közötti programozási időszak lezárása tekintetében nem nyújtanak pontos információt a megállapított szabálytalanságok szintjén, illetve a megkezdett pénzügyi korrekciós eljárásokat illetően.

(23)  Az Európai Szociális Alap (ESZA) tekintetében a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének elemzése szerint a főigazgatóság úgy tekinti, hogy a 2006. évi kifizetések 73,39 %-ával érintett nemzeti/regionális rendszerek, korlátozások mellett, ésszerű bizonyosságot nyújtottak.

(24)  Kivételt csupán a következő főigazgatóságok jelentenek: BEPA, BUDG, DIGIT, EPSO/EAS, ESTAT, MARKT, OIL, PMO és SG, amely nem tartalmazza a legfőbb kiadásokat folyósító szolgálatokat.

(25)  COM(2007) 86, 2007.3.7.

(26)  COM(2006) 9, 2006.1.17.

(27)  A jogi keretrendszer végrehajtása/értelmezése során az egyszerűsítésre vonatkozó célkitűzést is szem előtt kell tartani.

Forrás: Számvevőszék.

(28)  Lásd: 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 2.3. és 2.24. bekezdés.

(29)  Lásd COM(2006) 9 végleges, 2006. január 17.

(30)  Ebből 11-et teljesen vagy majdnem teljesen végrehajtottak.

(31)  Különösen a 2005. évi összefoglaló jelentés (COM(2006) 277, 2006.6.7.) 1. mellékletében ismertetett többéves célkitűzések, amelyek között a korábbi összefoglaló jelentések még folyamatban lévő intézkedései is szerepelnek. Pl. a következő célkitűzések: 1. „eredményes belsőkontroll-rendszer, illetve valamennyi főigazgatóság és szolgálat valamennyi szintjén a belsőkontroll-koncepciók és -fogalmak iránti elkötelezettség”; 2. „a Bizottság elszámoltathatóságának támogatása olyan módon, hogy az éves tevékenységi jelentések és az összefoglalások szilárdan a vezetőktől származó bizonyosságon alapulnak”; 3. „eredményes és átfogó kockázatkezelés létrehozása...”; 4. „a célkitűzések és a mutatók szakpolitikai és irányítási eszközzé tétele...”; 5. „az elfogadott belső ellenőrzési ajánlások gördülékeny végrehajtásának biztosítása”; 8. „a megállapított fenntartásokkal kapcsolatos cselekvési tervek erőteljes nyomon követésének biztosítása, különösen a 2006. évre vonatkozó előrelépést illetően”; 9. „az elszámoltathatóság növelése átfogó, integrált belsőkontroll-keret létrehozásával...”; 10. „a hatékonyság növelése és az elszámoltathatóság megerősítése az arányosság és az előzetes és utólagos kontroll közötti megbízható egyensúly biztosítása és az utólagos ellenőrzések további harmonizálása és jobb összpontosítása útján”; és 12. „egyszerűsítési intézkedések alkalmazásával a pénzügyi irányítás hatékonyabbá tétele”. Lásd még: 2002. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1 104. bekezdés és a 2003. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.76. bekezdés.

(32)  Ebből adódóan az olyan behajtások, mint a tagállamok által a felügyeleti és kontrollrendszerek hiányosságai miatt nyújtott átalány vagy egyösszegű kiigazítások vagy a végső kedvezményezettek spontán visszatérítései nem közvetlenül relevánsak a felügyeleti és kontrollrendszerek végső kedvezményezettek szintjén történő eredményességének jelzésekor.

(33)  1978/2006/EK rendelet (HL L 368., 2006.12.23., 89. o.).

(34)

| a) | A fehér könyv 96. intézkedése: „A nem megfelelően kifizetett alapok behajtásának eredményesebb kezelése” (COM(2000) 200, 2000.3.1.); |
| --- | --- |

a)

A fehér könyv 96. intézkedése: „A nem megfelelően kifizetett alapok behajtásának eredményesebb kezelése” (COM(2000) 200, 2000.3.1.);

| b) | a 2002. évi összefoglaló jelentés 5.3.2A. intézkedése: „Az esedékes összegek behajtásával... az éves irányítási tervben kell foglalkozni... megfelelő teljesítménymutatókkal együtt...” és B. intézkedése: „a Költségvetési Főigazgatóság irányítja a nyomonkövetési folyamatot a hátralékos behajtások végső elszámolását illetően..., amelynek révén irányítási célokból rendszeres és megbízható statisztikák/mutatók állnak majd rendelkezésre... és melyek révén a Bizottság számára az átfogó teljesítményt és az eredményességet illetően széles körű áttekintés áll rendelkezésre” (COM(2003) 391, 2003.7.9.); |
| --- | --- |

b)

a 2002. évi összefoglaló jelentés 5.3.2A. intézkedése: „Az esedékes összegek behajtásával... az éves irányítási tervben kell foglalkozni... megfelelő teljesítménymutatókkal együtt...” és B. intézkedése: „a Költségvetési Főigazgatóság irányítja a nyomonkövetési folyamatot a hátralékos behajtások végső elszámolását illetően..., amelynek révén irányítási célokból rendszeres és megbízható statisztikák/mutatók állnak majd rendelkezésre... és melyek révén a Bizottság számára az átfogó teljesítményt és az eredményességet illetően széles körű áttekintés áll rendelkezésre” (COM(2003) 391, 2003.7.9.);

| c) | amelyet a 2004. évi összefoglaló jelentés (COM(2005) 256, 2006.6.15.) 5. és a 2005. évi összefoglalás (COM(2006) 277, 2006.6.7.) 4. célkitűzése követ nyomon: „A célkitűzés és a mutatók szakpolitikai és irányítási eszközzé tétele...”; |
| --- | --- |

c)

amelyet a 2004. évi összefoglaló jelentés (COM(2005) 256, 2006.6.15.) 5. és a 2005. évi összefoglalás (COM(2006) 277, 2006.6.7.) 4. célkitűzése követ nyomon: „A célkitűzés és a mutatók szakpolitikai és irányítási eszközzé tétele...”;

(35)  Lásd pl. a Számvevőszék 2004., 2003., 2002. pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában és a 2005. pénzügyi évről szóló éves jelentés 6.41. bekezdésében a különféle adósokra vonatkozóan tett pénzügyi fenntartást.

(36)  A következő standardok: 11. „Kockázatelemzés és -kezelés”; 12. „Megfelelő irányítási információ”; 14. „Szabálytalanságok jelentése”; 17. „Felügyelet”; 18. „A kivételek nyilvántartása”; 20. „Belsőkontroll-hiányosságok nyilvántartása és javítása”; 21. „Ellenőrzési jelentések”; és 22. „Belső ellenőrzési szolgálatok”.

(37)  A következő főigazgatóságok: AGRI, AIDCO, BUDG, ECFIN, ECHO, ELARG, EMPL, FISH, INFSO, PMO, OIB, OIL, OPOCE, REGIO, RELEX, RTD és TREN.

(38)  A belsőkontroll-standardok azonnali közvetlen hatása a költségvetés végrehajtásának irányítási módjától függően eltér. Például a mezőgazdaság és a strukturális alapok tekintetében, ahol a nemzeti vagy a regionális hatóságok napi irányítást gyakorolnak, a Bizottság belső kontrollja kiterjed a tagállami irányítási és kontrollrendszerek felügyeletére.

(39)  Az alapkövetelmények száma 75-ről 79-re növekedett. A 2006-ban kiválasztott 9 alapkövetelmény esetében 2005-höz képest csupán kismértékű módosításra került sor.

(40)  Az IAS ellenőrzési munkája során több területen egyértelmű javulás volt tapasztalható is a belsőkontroll-rendszerekben. Azonban még mindig jelentős hiányosságok vannak és további erőfeszítésekre van szükség. Javítandó területek pl. az utólagos ellenőrzések és a szerződések kezelése.

(41)  COM(2007) 280, 2007.5.30.

(42)  Ha az információ fontos, különbséget tesznek a bizottsági és más szintek között.

(43)  Lásd: a hatókör 4.3., 4.4. és 4.7. bekezdésben szereplő korlátozása.

(44)  Az értékelés a Bizottság „felügyeleti és kontrollrendszereinek működésére” korlátozódik.

Forrás: Számvevőszék.

(45)  A belső ellenőrzési szolgálatok követelményeiről a 22. belsőkontroll-standard rendelkezik.

(46)  Egyre professzionálisabb és összehangoltabb ellenőrzés-tervezési folyamat.

(47)  Lásd még: 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.76. bekezdés.

3. FEJEZET

Költségvetési irányítás

TARTALOM

| 3.1–3.2 | Bevezetés |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.15 | Észrevételek |
| --- | --- |

3.3–3.15

| 3.3–3.6 | A költségvetés módosításai miatt megfordult a költségvetési kifizetések növekedésének folyamata |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tovább nőttek |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12 | A Kohéziós Alap kiadásai elmaradnak a becsülttől |
| --- | --- |

3.12

| 3.13–3.14 | Az n + 2 év szabály miatt csak kevés kötelezettségvállalást vontak vissza |
| --- | --- |

3.13–3.14

| 3.15 | A Bizottság költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése javult, de a benne közölt információk részletessége változó |
| --- | --- |

3.15

| 3.16–3.21 | Következtetés és ajánlások |
| --- | --- |

3.16–3.21

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 3.1. | Ez a fejezet a 2000–2006-os uniós pénzügyi terv utolsó évére, a 2006-os évre vonatkozó általános költségvetés végrehajtásából adódó ügyeket vizsgálja, különös tekintettel a költségvetés végrehajtásának magas szintjére, a költségvetés-módosításokra, a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyre magasabb szintjére és a Kohéziós Alapon belül a vártnál kevesebb előirányzat felhasználásának hatására. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

3.1.

Ez a fejezet a 2000–2006-os uniós pénzügyi terv utolsó évére, a 2006-os évre vonatkozó általános költségvetés végrehajtásából adódó ügyeket vizsgálja, különös tekintettel a költségvetés végrehajtásának magas szintjére, a költségvetés-módosításokra, a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyre magasabb szintjére és a Kohéziós Alapon belül a vártnál kevesebb előirányzat felhasználásának hatására.

3.2.

| 3.2. | A költségvetés szerkezetére és végrehajtására vonatkozó további adatokért – különös tekintettel a kötelezettségvállalások és a kifizetések tartalmára és kapcsolatukra – lásd ezen éves jelentés
  I. mellékletét
  . |
| --- | --- |

A költségvetés szerkezetére és végrehajtására vonatkozó további adatokért – különös tekintettel a kötelezettségvállalások és a kifizetések tartalmára és kapcsolatukra – lásd ezen éves jelentés
  I. mellékletét
  .

ÉSZREVÉTELEK

A költségvetés módosításai miatt megfordult a költségvetési kifizetések növekedésének folyamata

| 3.3. | A végleges 2005-ös költségvetéshez képest a 2006-ra előirányzott kötelezettségvállalások (122,8 milliárd EUR) 4,1 %-kal, míg az előirányzott kifizetések (111,2 milliárd EUR) 1,6 %-kal nőttek. Összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 0,7 milliárd EUR-val, a kifizetési előirányzatok pedig 7,9 milliárd EUR-val maradnak el a pénzügyi terv által megállapított maximális határértéktől. |
| --- | --- |

3.3.

A végleges 2005-ös költségvetéshez képest a 2006-ra előirányzott kötelezettségvállalások (122,8 milliárd EUR) 4,1 %-kal, míg az előirányzott kifizetések (111,2 milliárd EUR) 1,6 %-kal nőttek. Összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 0,7 milliárd EUR-val, a kifizetési előirányzatok pedig 7,9 milliárd EUR-val maradnak el a pénzügyi terv által megállapított maximális határértéktől.

3.4.

| 3.4. | Az évközben megszavazott hat költségvetés-módosítás összességében 0,6 milliárd EUR csökkenést eredményezett az előirányzott kötelezettségvállalásokban és 4,6 milliárd EUR csökkenést az előirányzott kifizetésekben. Ez utóbbi főként a mezőgazdaság (0,9 milliárd EUR) és a strukturális intézkedések (3,3 milliárd EUR) területén tapasztalt kevesebb kifizetés következménye. A kifizetési előirányzatok ily módon történő csökkentése helyes költségvetési gazdálkodást tükröz, mivel a költségvetési többletet (1) is ugyanakkora mértékben csökkenti (a saját források így visszakerülhetnek a tagállamokhoz). |
| --- | --- |

Az évközben megszavazott hat költségvetés-módosítás összességében 0,6 milliárd EUR csökkenést eredményezett az előirányzott kötelezettségvállalásokban és 4,6 milliárd EUR csökkenést az előirányzott kifizetésekben. Ez utóbbi főként a mezőgazdaság (0,9 milliárd EUR) és a strukturális intézkedések (3,3 milliárd EUR) területén tapasztalt kevesebb kifizetés következménye. A kifizetési előirányzatok ily módon történő csökkentése helyes költségvetési gazdálkodást tükröz, mivel a költségvetési többletet (1) is ugyanakkora mértékben csökkenti (a saját források így visszakerülhetnek a tagállamokhoz).

| 3.4. | A Bizottság aktív költségvetési irányítás folytatásával törekedni fog arra, hogy a minimálisra csökkentse a tervezettnél alacsonyabb költségvetés-végrehajtási arányt. A költségvetési előrejelzési értesítő rendszer segítségével időben felfedezhetők a potenciális problémák. A Számvevőszék ajánlásainak megfelelően az előre nem látható események kezelésére költségvetés-módosítások szolgálnak. E megközelítés eredményeként a végső kifizetések végrehajtási aránya jelentős mértékben, csaknem 100 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

3.4.

A Bizottság aktív költségvetési irányítás folytatásával törekedni fog arra, hogy a minimálisra csökkentse a tervezettnél alacsonyabb költségvetés-végrehajtási arányt. A költségvetési előrejelzési értesítő rendszer segítségével időben felfedezhetők a potenciális problémák. A Számvevőszék ajánlásainak megfelelően az előre nem látható események kezelésére költségvetés-módosítások szolgálnak. E megközelítés eredményeként a végső kifizetések végrehajtási aránya jelentős mértékben, csaknem 100 %-ra emelkedett.

| 3.5. | A 2006-os évre a kötelezettségvállalások, valamint a kifizetések költségvetési alakulásáról az
  I. melléklet


  III. és IV. ábrája
  ad áttekintést, és a következőket tükrözi: |
| --- | --- |

3.5.

A 2006-os évre a kötelezettségvállalások, valamint a kifizetések költségvetési alakulásáról az
  I. melléklet


  III. és IV. ábrája
  ad áttekintést, és a következőket tükrözi:

| 3.5. | |
| --- | --- |

3.5.

| — | a kötelezettségvállalásokra (99 %) és a kifizetésekre (96 %) vonatkozó kihasználtsági ráta megegyezett a 2005. évi adatokkal, |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalásokra (99 %) és a kifizetésekre (96 %) vonatkozó kihasználtsági ráta megegyezett a 2005. évi adatokkal,

—

| — | a strukturális intézkedések kifizetési előirányzatainak terén tapasztalt 3,3 milliárd EUR csökkenés (ami a tárgyévben meghaladta az ezen terület költségvetési növekedését), végül 99 %-os kihasználtsági rátát eredményezett. Ez 90 % lett volna költségvetés-módosítás nélkül. Ezt a csökkenést elsősorban az okozta, hogy az irányítási és kontrollrendszereik hiányosságai miatt Spanyolország esetében kifizetési kérelmeket, az Egyesült Királyság esetében pedig kifizetéseket tartottak vissza, |
| --- | --- |

a strukturális intézkedések kifizetési előirányzatainak terén tapasztalt 3,3 milliárd EUR csökkenés (ami a tárgyévben meghaladta az ezen terület költségvetési növekedését), végül 99 %-os kihasználtsági rátát eredményezett. Ez 90 % lett volna költségvetés-módosítás nélkül. Ezt a csökkenést elsősorban az okozta, hogy az irányítási és kontrollrendszereik hiányosságai miatt Spanyolország esetében kifizetési kérelmeket, az Egyesült Királyság esetében pedig kifizetéseket tartottak vissza,

| — | Ehhez azonban, továbbá az EU-10-ek vártnál alacsonyabb kifizetéseihez a Bizottság becslései szerint teljes egészében felhasználták volna az eredetileg rendelkezésre álló kifizetési előirányzatokat. |
| --- | --- |

—

Ehhez azonban, továbbá az EU-10-ek vártnál alacsonyabb kifizetéseihez a Bizottság becslései szerint teljes egészében felhasználták volna az eredetileg rendelkezésre álló kifizetési előirányzatokat.

| — | 2,7 milliárd EUR felhasználatlan kifizetési előirányzatot törlés helyett áthoztak 2006-ról 2007-re, ez megegyezik a 2005-ről 2006-ra áthozott mértékkel, |
| --- | --- |

—

2,7 milliárd EUR felhasználatlan kifizetési előirányzatot törlés helyett áthoztak 2006-ról 2007-re, ez megegyezik a 2005-ről 2006-ra áthozott mértékkel,

—

| — | az ez évre vonatkozó költségvetési többlet 1,9 milliárd EUR volt, kevesebb mint 2005-ben (2,4 milliárd EUR). |
| --- | --- |

az ez évre vonatkozó költségvetési többlet 1,9 milliárd EUR volt, kevesebb mint 2005-ben (2,4 milliárd EUR).

3.6.

| 3.6. | A 2006-os költségvetés végrehajtására vonatkozó részletes információkat a Bizottságnak a 2006-os pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése tartalmazza (2) (lásd: 3.15. bekezdés). |
| --- | --- |

A 2006-os költségvetés végrehajtására vonatkozó részletes információkat a Bizottságnak a 2006-os pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése tartalmazza (2) (lásd: 3.15. bekezdés).

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tovább nőttek

| 3.7. | A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások – azon fel nem használt kötelezettségvállalások, amelyek a rákövetkező években, főként többéves programok keretében kerülnek felhasználásra – 12,6 milliárd EUR-val (10,6 %) 131,3 milliárd EUR-ra (lásd: 
  3.1. táblázat
  ) nőttek. A növekedés 90 %-a (az összes fennálló kötelezettségvállalás 71 %-a) a strukturális intézkedésekhez kapcsolódott, ezen belül 23 % pedig (2,9 milliárd EUR) a Kohéziós Alaphoz (lásd: 3.12. bekezdés). |
| --- | --- |

3.7.

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások – azon fel nem használt kötelezettségvállalások, amelyek a rákövetkező években, főként többéves programok keretében kerülnek felhasználásra – 12,6 milliárd EUR-val (10,6 %) 131,3 milliárd EUR-ra (lásd: 
  3.1. táblázat
  ) nőttek. A növekedés 90 %-a (az összes fennálló kötelezettségvállalás 71 %-a) a strukturális intézkedésekhez kapcsolódott, ezen belül 23 % pedig (2,9 milliárd EUR) a Kohéziós Alaphoz (lásd: 3.12. bekezdés).

| 3.7. | Amint azt a Számvevőszék a 3.10. bekezdésben megjegyzi, a fennálló kötelezettségvállalások felhalmozódása egy adott pénzügyi terv érvényességi ideje alatt a differenciált kiadások természetes következménye, mivel a kötelezettségvállalások az adott időszakra vonatkoznak, míg a kifizetések az adott időszak végén túl is folytatódhatnak. |
| --- | --- |

3.7.

Amint azt a Számvevőszék a 3.10. bekezdésben megjegyzi, a fennálló kötelezettségvállalások felhalmozódása egy adott pénzügyi terv érvényességi ideje alatt a differenciált kiadások természetes következménye, mivel a kötelezettségvállalások az adott időszakra vonatkoznak, míg a kifizetések az adott időszak végén túl is folytatódhatnak.

| 3.8. | 2006 volt a 2000–2006 közötti programozási időszak utolsó éve: az év végéig erre az időszakra minden kötelezettségvállalást megtettek. A 2006 végén fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tehát a következő pár évben folyósítandó összes fennmaradó kifizetésnek felelnek meg (3). Az összegek a pénzügyi terv vonatkozó fejezeteiben a teljes időszakra előirányzott források 28 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

3.8.

2006 volt a 2000–2006 közötti programozási időszak utolsó éve: az év végéig erre az időszakra minden kötelezettségvállalást megtettek. A 2006 végén fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tehát a következő pár évben folyósítandó összes fennmaradó kifizetésnek felelnek meg (3). Az összegek a pénzügyi terv vonatkozó fejezeteiben a teljes időszakra előirányzott források 28 %-át teszik ki.

3.1. táblázat – A 2006-os kötelezettségvállalások mérlegének változása

| | Típus szerint | Összesen | Agrárpolitika | Strukturális intézkedések | Belső politikák | Külső fellépések | Működési kiadások | Tartalékok | Előcsatlakozási stratégia | Ellentételezés | Kiigazítások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nem differenciált kiadások | Differenciált kiadások |
| Előrehozott kötelezettségvállalások |
| Áthozatali egyenleg | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Kifizetések | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Visszavonások | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Törlések | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| 2006-ban tett kötelezettségvállalások |
| Kötelezettségvállalások | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Kifizetések | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Törlések | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Kerekítés | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| 2006 végén fennálló kötelezettségvállalások | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Forrás: a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló. |

Típus szerint

Összesen

Agrárpolitika

Strukturális intézkedések

Belső politikák

Külső fellépések

Működési kiadások

Tartalékok

Előcsatlakozási stratégia

Ellentételezés

Kiigazítások

Nem differenciált kiadások

Differenciált kiadások

Előrehozott kötelezettségvállalások

Áthozatali egyenleg

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Kifizetések

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Visszavonások

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Törlések

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

2006-ban tett kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Kifizetések

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Törlések

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Kerekítés

–1

–1

1

1

–1

–2

2006 végén fennálló kötelezettségvállalások

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Forrás: a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló.

| 3.9. | 2006 végén a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyenlege 2006-os értékekkel számolva 2,6 évnyi kifizetésnek és 2,0 évnyi kötelezettségvállalásnak felelt meg. Ezek az értékek 30 %-kal, illetve 38 %-kal magasabbak, mint az előző ciklus ugyanezen pontján (azaz 1999-ben, ami az 1994–1999 közötti időszak utolsó éve volt), ez a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások viszonylag magasabb szintjét jelzi. |
| --- | --- |

3.9.

2006 végén a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyenlege 2006-os értékekkel számolva 2,6 évnyi kifizetésnek és 2,0 évnyi kötelezettségvállalásnak felelt meg. Ezek az értékek 30 %-kal, illetve 38 %-kal magasabbak, mint az előző ciklus ugyanezen pontján (azaz 1999-ben, ami az 1994–1999 közötti időszak utolsó éve volt), ez a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások viszonylag magasabb szintjét jelzi.

| 3.10. | Differenciált kiadások esetén természetes, hogy fennálló kötelezettségvállalások keletkeznek akkor, ha a kiadási programok befejezése évekbe telik, és a kötelezettségeket néha évekkel a vonatkozó kifizetéseket megelőzően vállalják. Amennyiben az előirányzatokat nem használják ki eléggé – ami erősen jellemző volt az 1999 és 2003 közötti időszakban (4), és jelenleg az újonnan csatlakozott országokban a strukturális intézkedések terén is megfigyelhető (lásd: 3.12. bekezdés) – a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlésre kerülnek, a felhasználatlan kötelezettségvállalásokat azonban egy ideig még továbbviszik mielőtt törölnék (lásd: 3.13. bekezdés). 1994 óta a kötelezettségvállalások átlagosan 21 %-kal haladják meg a kifizetéseket (lásd: 
  3.1. ábra
  ). Ennek az a hatása, hogy a fennálló kötelezettségvállalások a vártnál jobban felhalmozódnak, és a helyzet évről-évre megismétlődik. |
| --- | --- |

3.10.

Differenciált kiadások esetén természetes, hogy fennálló kötelezettségvállalások keletkeznek akkor, ha a kiadási programok befejezése évekbe telik, és a kötelezettségeket néha évekkel a vonatkozó kifizetéseket megelőzően vállalják. Amennyiben az előirányzatokat nem használják ki eléggé – ami erősen jellemző volt az 1999 és 2003 közötti időszakban (4), és jelenleg az újonnan csatlakozott országokban a strukturális intézkedések terén is megfigyelhető (lásd: 3.12. bekezdés) – a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlésre kerülnek, a felhasználatlan kötelezettségvállalásokat azonban egy ideig még továbbviszik mielőtt törölnék (lásd: 3.13. bekezdés). 1994 óta a kötelezettségvállalások átlagosan 21 %-kal haladják meg a kifizetéseket (lásd: 
  3.1. ábra
  ). Ennek az a hatása, hogy a fennálló kötelezettségvállalások a vártnál jobban felhalmozódnak, és a helyzet évről-évre megismétlődik.

| 3.9–3.10. | A Bizottság használja továbbá a fennálló kötelezettségvállalások és az éves átlagos kötelezettségvállalások rátáját, amelyet kevésbé befolyásolnak az előlegfizetések és a kivételes események. A ráta értéke egy ideje hozzávetőlegesen 2 (2006-ban 2,1) évnyi kötelezettségvállalás, ami az n + 2 szabályt tekintve normálisnak mondható. |
| --- | --- |

3.9–3.10.

A Bizottság használja továbbá a fennálló kötelezettségvállalások és az éves átlagos kötelezettségvállalások rátáját, amelyet kevésbé befolyásolnak az előlegfizetések és a kivételes események. A ráta értéke egy ideje hozzávetőlegesen 2 (2006-ban 2,1) évnyi kötelezettségvállalás, ami az n + 2 szabályt tekintve normálisnak mondható.

1999 az Unió 12-ről 15 tagállamra történt kibővülését követő negyedik év volt, míg 2006 a második év volt tíz új tagállam csatlakozását követően. Másodsorban, a kötelezettségvállalások és kifizetések rendszerének reformja (az 1994–1999-es időszakban alkalmazott módszertől eltérően, amikor a kötelezettségvállalások szintje a végrehajtási aránytól függött, a 2000–2006-os időszakban a kötelezettségvállalásokat évente automatikusan határozták meg, valamint a kifizetések visszatérítés formájában történtek, szemben a korábbi előlegfizetéssel) szintén olyan irányú változásokat idézett elő, amelyek a fennálló kötelezettségvállalások növekedéséhez vezettek az előző időszakhoz képest. Ilyen körülmények között természetesnek mondható a kötelezettségvállalások adott időszak alatti felhalmozódása.

Image

| 3.11. | Amint az a 3.7. bekezdésben említésre került, a strukturális intézkedések – a strukturális alapok és a Kohéziós Alap – jelentik a fennálló kötelezettségvállalások nagyobb részét. A strukturális alapok esetében a 2000–2006-os programok fennálló kötelezettségvállalásai 76,9 milliárd EUR-t tettek ki, ami 2,6 évnyi kifizetésnek felel meg 2006-os teljesítési aránnyal számítva (lásd: 
  3.2. ábra
  ). Ez jelentős visszaesést jelent a 2005 végi 3,6 évnyi kifizetéshez képest. A pénzeszközök kedvezményezettjei 2008 végéig teljesíthetnek kifizetéseket (5). Ugyanakkor a tapasztalat azt mutatja, hogy a lezárás felé közelítve a kiadások természetszerűleg elmaradoznak, ami azt a kockázatot is előrevetíti, hogy a kiadásokat törölni kell majd az n + 2 szabály miatt (lásd: 3.13. bekezdés). Valójában 2006-ban némileg kevesebb volt a kiadás 2005-höz képest, hiába volt magasabb a költségvetés (6). |
| --- | --- |

3.11.

Amint az a 3.7. bekezdésben említésre került, a strukturális intézkedések – a strukturális alapok és a Kohéziós Alap – jelentik a fennálló kötelezettségvállalások nagyobb részét. A strukturális alapok esetében a 2000–2006-os programok fennálló kötelezettségvállalásai 76,9 milliárd EUR-t tettek ki, ami 2,6 évnyi kifizetésnek felel meg 2006-os teljesítési aránnyal számítva (lásd: 
  3.2. ábra
  ). Ez jelentős visszaesést jelent a 2005 végi 3,6 évnyi kifizetéshez képest. A pénzeszközök kedvezményezettjei 2008 végéig teljesíthetnek kifizetéseket (5). Ugyanakkor a tapasztalat azt mutatja, hogy a lezárás felé közelítve a kiadások természetszerűleg elmaradoznak, ami azt a kockázatot is előrevetíti, hogy a kiadásokat törölni kell majd az n + 2 szabály miatt (lásd: 3.13. bekezdés). Valójában 2006-ban némileg kevesebb volt a kiadás 2005-höz képest, hiába volt magasabb a költségvetés (6).

| 3.11. | A 2006-os kifizetések 2005-höz viszonyított enyhe visszaesése nem volt kapcsolatban azzal, hogy ez volt a programozási időszak utolsó éve. A 2000–2006-os programozási időszak programjai végrehajtásának alakulásáról rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak a háttérben meghúzódó jelentős lassulásra. |
| --- | --- |

3.11.

A 2006-os kifizetések 2005-höz viszonyított enyhe visszaesése nem volt kapcsolatban azzal, hogy ez volt a programozási időszak utolsó éve. A 2000–2006-os programozási időszak programjai végrehajtásának alakulásáról rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak a háttérben meghúzódó jelentős lassulásra.

Image

A Kohéziós Alap kiadásai elmaradnak a becsülttől

| 3.12. | A Kohéziós Alap teljesítési aránya a vártnál alacsonyabb volt az új tagállamokban, ami a költségek abszorpciós nehézségeinek tudható be. Egy költségvetés-módosítás 0,5 milliárd EUR-val csökkentette a kifizetési előirányzatokat, a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások pedig a 2005-ös 12,5 milliárd EUR-ról 2006 végére 15,4 milliárd EUR-ra nőttek (lásd: 
  3.3. bekezdés
  ). Ez a 2005-ös teljesítési arány mellett 5,1 évnyi kifizetést jelent. A kapcsolódó kifizetések így valószínűleg jócskán átfolynak majd a 2007–2013-as időszakra, amikor viszont a tagállamok már új programokat állítanak össze, és ezért még további forrásokat kell elkölteniük. |
| --- | --- |

3.12.

A Kohéziós Alap teljesítési aránya a vártnál alacsonyabb volt az új tagállamokban, ami a költségek abszorpciós nehézségeinek tudható be. Egy költségvetés-módosítás 0,5 milliárd EUR-val csökkentette a kifizetési előirányzatokat, a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások pedig a 2005-ös 12,5 milliárd EUR-ról 2006 végére 15,4 milliárd EUR-ra nőttek (lásd: 
  3.3. bekezdés
  ). Ez a 2005-ös teljesítési arány mellett 5,1 évnyi kifizetést jelent. A kapcsolódó kifizetések így valószínűleg jócskán átfolynak majd a 2007–2013-as időszakra, amikor viszont a tagállamok már új programokat állítanak össze, és ezért még további forrásokat kell elkölteniük.

| 3.12. | A Bizottság hivatkozik a 3.9. bekezdésben tett, a fennálló kötelezettségvállalások és az éves átlagos kötelezettségvállalások rátájára vonatkozó megjegyzésére. A Kohéziós Alap esetében 2006 végén a ráta értéke 3,9 volt. |
| --- | --- |

3.12.

A Bizottság hivatkozik a 3.9. bekezdésben tett, a fennálló kötelezettségvállalások és az éves átlagos kötelezettségvállalások rátájára vonatkozó megjegyzésére. A Kohéziós Alap esetében 2006 végén a ráta értéke 3,9 volt.

A Kohéziós Alap EU-10-ekre érvényes kiadási szerkezetét a 2002-es koppenhágai Európai Tanács határozata alapján fogadták el. A Kohéziós Alapból az EU-10 országainak folyósított kiadásokat nemcsak a kezdeti abszorpciós nehézségek határolták be, hanem az infrastrukturális projektek viszonylag hosszú végrehajtási határidői is. Mindamellett az előrejelzések szerint az EU-10 országokra jutó említett kiadások szintje a következő néhány évben növekedni fog. A projektek többségének végrehajtási határideje 2010 vége, míg a projektzárások többsége 2011-ben és 2012-ben esedékes. A 2007–2013-as időszakban a Kohéziós Alap projektjeinek végrehajtási ideje lerövidül, mivel az n + 2/n + 3 szabály lesz rájuk érvényes (lásd még a Számvevőszék 3.14. bekezdésben tett megállapítását).

Image

Az n + 2 év szabály miatt csak kevés kötelezettségvállalást vontak vissza

| 3.13. | A strukturális alapok (de nem a Kohéziós Alap) fennálló kötelezettségvállalásaira vonatkozik az n + 2 év szabály, amely szerint az előirányzatokat törölni kell, amennyiben a kötelezettségvállalás évét követő évtől számított két éven belül nem teljesítenek kapcsolódó kifizetést. A tagállamokat figyelmeztetik a törlés kockázatára, hogy segítsenek nekik a végrehajtásban lemaradó intézkedésekre koncentrálni. 2006-ban összesen 217 millió EUR (2005-ben 286 millió EUR) értékben szüntettek meg kötelezettségvállalásokat az n + 2 év szabály alapján. A megszüntetések az átlagos éves kötelezettségvállalásokhoz viszonyítva elenyészőek (0,7 % körül). |
| --- | --- |

3.13.

A strukturális alapok (de nem a Kohéziós Alap) fennálló kötelezettségvállalásaira vonatkozik az n + 2 év szabály, amely szerint az előirányzatokat törölni kell, amennyiben a kötelezettségvállalás évét követő évtől számított két éven belül nem teljesítenek kapcsolódó kifizetést. A tagállamokat figyelmeztetik a törlés kockázatára, hogy segítsenek nekik a végrehajtásban lemaradó intézkedésekre koncentrálni. 2006-ban összesen 217 millió EUR (2005-ben 286 millió EUR) értékben szüntettek meg kötelezettségvállalásokat az n + 2 év szabály alapján. A megszüntetések az átlagos éves kötelezettségvállalásokhoz viszonyítva elenyészőek (0,7 % körül).

| 3.13. | Az n + 2 szabály célja a végrehajtás felgyorsítása. Az alacsony törlési arány arra utal, hogy a szabály a tervezett hatással működik. |
| --- | --- |

3.13.

Az n + 2 szabály célja a végrehajtás felgyorsítása. Az alacsony törlési arány arra utal, hogy a szabály a tervezett hatással működik.

A szabály hatékonynak bizonyult a forrásokkal való pénzgazdálkodás javítása, illetve a veszteségek (megszüntetett kötelezettségvállalási összegek) minimalizálása terén, különösen ha az előző rendszerrel vetjük össze, amelyben csak a lezáráskor hajtották végre a kötelezettségvállalások megszüntetését.

| 3.14. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy az új 2007–2013-os programozási időszakban ez a szabály úgy változik, hogy egyes tagállamok (7) plusz egy évet (n + 3) kapnak az adott kötelezettségvállalásra vonatkozó kifizetési kérelmek leadására. Egyidőben a Kohéziós Alapra is kiterjesztik az n + 2/n + 3 szabályt. Az első változás tovább növelheti a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokat, de a második változás hatásai enyhíthetik ezt. |
| --- | --- |

3.14.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy az új 2007–2013-os programozási időszakban ez a szabály úgy változik, hogy egyes tagállamok (7) plusz egy évet (n + 3) kapnak az adott kötelezettségvállalásra vonatkozó kifizetési kérelmek leadására. Egyidőben a Kohéziós Alapra is kiterjesztik az n + 2/n + 3 szabályt. Az első változás tovább növelheti a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokat, de a második változás hatásai enyhíthetik ezt.

A Bizottság költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése javult, de a benne közölt információk részletessége változó

| 3.15. | A Bizottság költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése informatívabb a költségvetési végrehajtás részleteivel, a fennálló – mutatókkal is ábrázolt – költségvetési kötelezettségvállalásokkal és az előrejelzéseknél alacsonyabb kihasználtság okaival kapcsolatban. Ugyanakkor a 2005-ös évvel ellentétben nem szerepel információ a nagyobb, többéves közösségi programok kumulatív végrehajtásáról, és nem különítik el az EU-15 és az EU-10 kiadásokat. Ráadásul a jelentés nem mindenhol tartalmaz következetes elemzéseket. Az előrejelzéseknél alacsonyabb kihasználatlanságról például a mezőgazdaság esetében részletesebb indoklás található, mint a többi területről. A strukturális intézkedések területén a tervezettnél alacsonyabb kihasználatlanságot nem elemzik részletesen, pedig az indokolta a költségvetés-módosítást (8). |
| --- | --- |

3.15.

A Bizottság költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése informatívabb a költségvetési végrehajtás részleteivel, a fennálló – mutatókkal is ábrázolt – költségvetési kötelezettségvállalásokkal és az előrejelzéseknél alacsonyabb kihasználtság okaival kapcsolatban. Ugyanakkor a 2005-ös évvel ellentétben nem szerepel információ a nagyobb, többéves közösségi programok kumulatív végrehajtásáról, és nem különítik el az EU-15 és az EU-10 kiadásokat. Ráadásul a jelentés nem mindenhol tartalmaz következetes elemzéseket. Az előrejelzéseknél alacsonyabb kihasználatlanságról például a mezőgazdaság esetében részletesebb indoklás található, mint a többi területről. A strukturális intézkedések területén a tervezettnél alacsonyabb kihasználatlanságot nem elemzik részletesen, pedig az indokolta a költségvetés-módosítást (8).

| 3.15. | A Bizottság tudomásul veszi a megjegyzéseket. A költségvetési rendelet által a jelentéshez előírt határidő (március vége) problematikussá teszi a strukturális műveletek kiadásainak mélyebb elemzését, ezért ezeket az adatokat a strukturális alapokról szóló, májusban közzétett külön jelentés tartalmazza. |
| --- | --- |

3.15.

A Bizottság tudomásul veszi a megjegyzéseket. A költségvetési rendelet által a jelentéshez előírt határidő (március vége) problematikussá teszi a strukturális műveletek kiadásainak mélyebb elemzését, ezért ezeket az adatokat a strukturális alapokról szóló, májusban közzétett külön jelentés tartalmazza.

A jelentés a pénzügyi terv egyes fejezetei szerint tartalmazza a végrehajtást áttekintő fejezeteket, valamint „Az alacsony végrehajtási arány főbb eseteinek elemzése szakpolitikai területenként” című önálló fejezetet, amely átfogó képet nyújt a költségvetési kiigazításokról és a végrehajtás eredményességéről. Ennek formája általában a költségvetési hatóságnak megadott indokok felsorolása.

KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁSOK

| 3.16. | A 2006-os költségvetés a 2005-öshöz képest nőtt, a teljesítési arányok pedig magasak maradtak. A strukturális intézkedések eredeti kifizetési előirányzatai azonban végül lényegesen magasabbak lettek az előírtnál, így a végső költségvetést költségvetés-módosítás formájában 3,3 milliárd EUR-val csökkenteni kellett, ami voltaképpen törölte a jóváhagyott növekedést. |
| --- | --- |

3.16.

A 2006-os költségvetés a 2005-öshöz képest nőtt, a teljesítési arányok pedig magasak maradtak. A strukturális intézkedések eredeti kifizetési előirányzatai azonban végül lényegesen magasabbak lettek az előírtnál, így a végső költségvetést költségvetés-módosítás formájában 3,3 milliárd EUR-val csökkenteni kellett, ami voltaképpen törölte a jóváhagyott növekedést.

| 3.16. | A végleges költségvetést csökkenteni kellett, egyrészt mivel a Spanyolországnak és az Egyesült Királyságnak címzett kifizetéseket ezen országok irányítási-ellenőrzési rendszereinek hiányosságai miatt visszafogták, másrészt az EU-10 körében a vártnál alacsonyabb kiadások realizálódtak. |
| --- | --- |

3.16.

A végleges költségvetést csökkenteni kellett, egyrészt mivel a Spanyolországnak és az Egyesült Királyságnak címzett kifizetéseket ezen országok irányítási-ellenőrzési rendszereinek hiányosságai miatt visszafogták, másrészt az EU-10 körében a vártnál alacsonyabb kiadások realizálódtak.

| 3.17. | A differenciált kiadások tekintetében fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 10,7 %-kal 130,5 milliárd EUR-ra nőttek. 2,6-évnyi kifizetés mellett ez 30 %-kal több, mint az előző időszak ugyanezen pontján. Az új programozási időszakban az egyes tagállamok esetében n + 3 évre módosuló n + 2 év szabály azt a kockázatot rejti magában, hogy tovább nőnek a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások, noha ezt a hatást enyhítheti a Kohéziós Alap n + 2/n + 3 szabályainak alkalmazása. |
| --- | --- |

3.17.

A differenciált kiadások tekintetében fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 10,7 %-kal 130,5 milliárd EUR-ra nőttek. 2,6-évnyi kifizetés mellett ez 30 %-kal több, mint az előző időszak ugyanezen pontján. Az új programozási időszakban az egyes tagállamok esetében n + 3 évre módosuló n + 2 év szabály azt a kockázatot rejti magában, hogy tovább nőnek a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások, noha ezt a hatást enyhítheti a Kohéziós Alap n + 2/n + 3 szabályainak alkalmazása.

| 3.17. | A fennálló kötelezettségvállalások és az éves átlagos kötelezettségvállalások rátájának értéke kb. 2, ami az n + 2 szabályt tekintve normálisnak mondható. |
| --- | --- |

3.17.

A fennálló kötelezettségvállalások és az éves átlagos kötelezettségvállalások rátájának értéke kb. 2, ami az n + 2 szabályt tekintve normálisnak mondható.

Az 1999-es helyezet nem hasonlítható össze maradéktalanul a 2006-ossal, mivel a szabályozási keretben változás következett be és bővítésre is sor került (lásd a 3.9. bekezdést).

| 3.18. | Amint az már kiemelésre került 2005-ben (9), a strukturális alapok esetében (ami a differenciált kiadások és a fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb részét jelenti) a már igen magas szintű kihasználtságot tovább kell növelni 2007-ben és 2008-ban annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezettek a 2000–2006-os programok kifizetési határideje (2008 vége) előtt megkapják a kifizetéseket. Ennek biztosítása igen nehéz lesz, tekintve, hogy a programozási ciklus végére csökken a felhasználás. Ennek megfelelően a Bizottságnak és a tagállamoknak számolniuk kell a kockázattal, hogy – amint a jelenlegi programozási időszak kezdetekor (10) is történt – a most futó programok lezárása késleltetni fogja a 2007–2013-as programok kezdetét és megvalósítását. |
| --- | --- |

3.18.

Amint az már kiemelésre került 2005-ben (9), a strukturális alapok esetében (ami a differenciált kiadások és a fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb részét jelenti) a már igen magas szintű kihasználtságot tovább kell növelni 2007-ben és 2008-ban annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezettek a 2000–2006-os programok kifizetési határideje (2008 vége) előtt megkapják a kifizetéseket. Ennek biztosítása igen nehéz lesz, tekintve, hogy a programozási ciklus végére csökken a felhasználás. Ennek megfelelően a Bizottságnak és a tagállamoknak számolniuk kell a kockázattal, hogy – amint a jelenlegi programozási időszak kezdetekor (10) is történt – a most futó programok lezárása késleltetni fogja a 2007–2013-as programok kezdetét és megvalósítását.

| 3.18. | A kiadások határidejét (2008 vége) meg kell különböztetni a tagállamok végső kifizetési igényeinek benyújtására vonatkozó határidőtől (2010. március). A programok többsége esetében az esedékes kötelezettségek kifizetésére 2010–2011-ben kerül sor. A Bizottság a lezárás előkészítéseként 2006-ban lezárási iránymutatásokat adott ki, és lezárási szemináriumokat szervez a tagállamoknak. Ha a kiadások lezárási határidejét nem tartják be, az el nem költött forrásokat a Bizottság a lezárás alkalmával megszünteti. A 2000–2006-os programozási időszak programjai végrehajtásának alakulásáról rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak a háttérben meghúzódó jelentős lassulásra. A Bizottság a 2007–2013-as programok zökkenőmentes elindításának előmozdítása érdekében szorosan együttműködik a tagállamokkal. |
| --- | --- |

3.18.

A kiadások határidejét (2008 vége) meg kell különböztetni a tagállamok végső kifizetési igényeinek benyújtására vonatkozó határidőtől (2010. március). A programok többsége esetében az esedékes kötelezettségek kifizetésére 2010–2011-ben kerül sor. A Bizottság a lezárás előkészítéseként 2006-ban lezárási iránymutatásokat adott ki, és lezárási szemináriumokat szervez a tagállamoknak. Ha a kiadások lezárási határidejét nem tartják be, az el nem költött forrásokat a Bizottság a lezárás alkalmával megszünteti. A 2000–2006-os programozási időszak programjai végrehajtásának alakulásáról rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak a háttérben meghúzódó jelentős lassulásra. A Bizottság a 2007–2013-as programok zökkenőmentes elindításának előmozdítása érdekében szorosan együttműködik a tagállamokkal.

| 3.19. | Külön figyelmet kell fordítani a Kohéziós Alapra, ahol a kihasználatlanság jelentősen megnövelte a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokat. A helyzet valószínűleg romlani fog az új programozási időszak kezdetére. |
| --- | --- |

3.19.

Külön figyelmet kell fordítani a Kohéziós Alapra, ahol a kihasználatlanság jelentősen megnövelte a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokat. A helyzet valószínűleg romlani fog az új programozási időszak kezdetére.

| 3.19. | A Bizottság gondosan figyelemmel kíséri a Kohéziós Alap helyzetét. A Kohéziós Alapból az EU-10 országokban teljesített kiadások vártnál alacsonyabb aránya részben az infrastrukturális projektekhez kapcsolódó viszonylag hosszú kivitelezési időknek, részben pedig a projektindítással összefüggő problémáknak köszönhető (lásd a 3.12. bekezdést). Az n + 2/n + 3 szabálynak a 2007–2013-as időszakban történő alkalmazásával megakadályozható a fennálló kötelezettségvállalások felhalmozódása. |
| --- | --- |

3.19.

A Bizottság gondosan figyelemmel kíséri a Kohéziós Alap helyzetét. A Kohéziós Alapból az EU-10 országokban teljesített kiadások vártnál alacsonyabb aránya részben az infrastrukturális projektekhez kapcsolódó viszonylag hosszú kivitelezési időknek, részben pedig a projektindítással összefüggő problémáknak köszönhető (lásd a 3.12. bekezdést). Az n + 2/n + 3 szabálynak a 2007–2013-as időszakban történő alkalmazásával megakadályozható a fennálló kötelezettségvállalások felhalmozódása.

| 3.20. | A korábbi ajánlásnak megfelelően (11) a Bizottságnak a költségvetési kifizetésekre tett javaslatában jobban figyelembe kell vennie a tagállamok abszorpciós kapacitását és a programozási időszakon belüli kiadási profilt. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak kellő figyelmet kell fordítania a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás kockázataira is. |
| --- | --- |

3.20.

A korábbi ajánlásnak megfelelően (11) a Bizottságnak a költségvetési kifizetésekre tett javaslatában jobban figyelembe kell vennie a tagállamok abszorpciós kapacitását és a programozási időszakon belüli kiadási profilt. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak kellő figyelmet kell fordítania a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás kockázataira is.

| 3.20. | A Bizottság által a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének szem előtt tartása mellett végzett költségvetési tervezés a lehetőségek szerinti mértékben figyelembe veszi a tagállamok abszorpciós kapacitását, amelynek során kiemelt figyelmet fordít az előző évi költségvetés-végrehajtásra, az előrejelzésekre, valamint a programok befejezési arányára. Az előre nem látható események kezelésére költségvetés-módosítások szolgálnak. A végső kifizetések végrehajtási aránya jelentős mértékben, csaknem 100 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

3.20.

A Bizottság által a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének szem előtt tartása mellett végzett költségvetési tervezés a lehetőségek szerinti mértékben figyelembe veszi a tagállamok abszorpciós kapacitását, amelynek során kiemelt figyelmet fordít az előző évi költségvetés-végrehajtásra, az előrejelzésekre, valamint a programok befejezési arányára. Az előre nem látható események kezelésére költségvetés-módosítások szolgálnak. A végső kifizetések végrehajtási aránya jelentős mértékben, csaknem 100 %-ra emelkedett.

| 3.21. | A Költségvetési Főigazgatóság által a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról készített jelentés információszolgáltatása javult, de az adatok részletessége nem mindig egyforma. A Számvevőszék javasolja, hogy minden főbb költségvetési terület esetében nyújtsanak be a tervezettnél alacsonyabb kihasználtságról következetes elemzést. |
| --- | --- |

3.21.

A Költségvetési Főigazgatóság által a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról készített jelentés információszolgáltatása javult, de az adatok részletessége nem mindig egyforma. A Számvevőszék javasolja, hogy minden főbb költségvetési terület esetében nyújtsanak be a tervezettnél alacsonyabb kihasználtságról következetes elemzést.

| 3.21. | A Bizottság tudomásul veszi ezeket a megjegyzéseket (lásd még a 3.15. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

3.21.

A Bizottság tudomásul veszi ezeket a megjegyzéseket (lásd még a 3.15. bekezdésre adott választ).

---

(1)  A költségvetési többlet azt jelzi, hogy milyen mértékben maradt felhasználatlanul a költségvetés. A többlet nem olyan tartalék, amelyet fel lehet halmozni és a következő évek kiadásainak finanszírozására felhasználni. A többletet jelentő, fel nem használt bevételeket jóváírják a következő évre beszedendő saját forrásokkal szemben.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Ezeket a 2007–2013-as időszak kezdetére vonatkozó kifizetésekkel együtt folyósítják.

(4)  Lásd: a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 2.12. bekezdése.

(5)  A Bizottság az operatív programok lezártáig teljesíthet a hozzá 2010 márciusáig beérkezett kérelmekre kifizetéseket a tagállamoknak. Ugyanakkor ezen kifizetéseknek a végső kedvezményezettek 2008 végéig teljesített kifizetésein kell alapulniuk.

(6)  Általánosabban kifejezve: „a 2000–2006 közötti időszak felhalmozódott elmaradása 29,6 milliárd EUR”. Forrás: A strukturális alapok költségvetés-végrehajtásának bizottsági elemzése 2006-ban, 2007. május, 15. oldal.

(7)  Az n + 3 év szabály a 2007-től 2010-ig a 2007-től 2013-ig tartó időszak kiadásaira a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamokra, valamint Portugáliára és Görögországra vonatkozik. Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 93. cikke.

(8)  A strukturális alapokról azonban további információ található a strukturális alapok költségvetési végrehajtásáról szóló éves jelentésben.

(9)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 3.10. és 3.16. bekezdése.

(10)  Amint azt a Bizottság jelezte a COM(2002) 528 végleges, 4. oldalán – „Az 1994–99-es programok igazgatási és pénzügyi korlátai nagyban hozzájárultak a 2000–06-os időszak programjainak késedelmes megkezdéséhez.”

(11)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 3.21. bekezdése.

4. FEJEZET

Bevételek

TARTALOM

| 4.1–4.2. | Bevezetés |
| --- | --- |

4.1–4.2.

| 4.3–4.32. | Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

4.3–4.32.

| 4.3–4.8. | Az ellenőrzés hatóköre |
| --- | --- |

4.3–4.8.

| 4.3–4.5. | Hagyományos saját források |
| --- | --- |

4.3–4.5.

| 4.6–4.7. | HÉA- és GNI-alapú saját források |
| --- | --- |

4.6–4.7.

| 4.8. | Az új tagállamoknak nyújtott átmeneti költségvetési kompenzáció és pénzforgalmi könnyítés |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9–4.15. | Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége |
| --- | --- |

4.9–4.15.

| 4.9–4.13. | Hagyományos saját források |
| --- | --- |

4.9–4.13.

| 4.14. | HÉA- és GNI-alapú saját források |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Az új tagállamoknak nyújtott átmeneti költségvetési kompenzáció és pénzforgalmi könnyítés |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16–4.27. | Felügyeleti és kontrollrendszerek |
| --- | --- |

4.16–4.27.

| 4.16–4.18. | Hagyományos saját források |
| --- | --- |

4.16–4.18.

| 4.19–4.20. | HÉA-alapú saját forrás |
| --- | --- |

4.19–4.20.

| 4.21–4.27. | GNI-alapú saját forrás |
| --- | --- |

4.21–4.27.

| 4.28–4.32. | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

4.28–4.32.

| 4.33 | A korábbi észrevételek hasznosulásának nyomon követése |
| --- | --- |

4.33

| 4.34. | Az előző éves jelentés óta közzétett különjelentések |
| --- | --- |

4.34.

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 4.1. | Az Európai Unió költségvetésének bevételei saját forrásokból és egyéb bevételekből tevődnek össze. Ahogy azt a
  4.1. táblázat
  , a
  4.1. ábra
  és a
  4.2. ábra
  mutatja, a saját források messze a legjelentősebb forrásai a költségvetési kiadások finanszírozásának (94,4 %). |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

4.1.

Az Európai Unió költségvetésének bevételei saját forrásokból és egyéb bevételekből tevődnek össze. Ahogy azt a
  4.1. táblázat
  , a
  4.1. ábra
  és a
  4.2. ábra
  mutatja, a saját források messze a legjelentősebb forrásai a költségvetési kiadások finanszírozásának (94,4 %).

4.1. táblázat – A 2005-ös és 2006-os pénzügyi évek bevétele

| (millió EUR) |
| --- |
| A bevétel típusa és a megfelelő költségvetési megnevezése | Tényleges bevétel 2005-ben | A 2006-os költségvetés alakulása | Tényleges bevétel 2006-ban | %-os változás
  (2005 és 2006 között) |
| Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Hagyományos saját források (a beszedési költségekre visszatartott 25 % nélkül) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| – | Mezőgazdasági lefölözések (10. alcím) |

(millió EUR)

A bevétel típusa és a megfelelő költségvetési megnevezése

Tényleges bevétel 2005-ben

A 2006-os költségvetés alakulása

Tényleges bevétel 2006-ban

%-os változás

(2005 és 2006 között)

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Hagyományos saját források (a beszedési költségekre visszatartott 25 % nélkül)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

–

Mezőgazdasági lefölözések (10. alcím)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| – | Cukor- és izoglükóz illetékek (11. alcím) |
| --- | --- |

–

Cukor- és izoglükóz illetékek (11. alcím)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| – | Vámok (12. alcím) |
| --- | --- |

–

Vámok (12. alcím)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

HÉA-alapú források

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| – | HÉA-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (13. alcím) |
| --- | --- |

–

HÉA-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (13. alcím)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| – | Előző évek egyenlegei (31. alcím) |
| --- | --- |

–

Előző évek egyenlegei (31. alcím)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

GNI-alapú forrás

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| – | GNI-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (14. alcím) |
| --- | --- |

–

GNI-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (14. alcím)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| – | Előző évek egyenlegei (32. alcím) |
| --- | --- |

–

Előző évek egyenlegei (32. alcím)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Egyenlegek és kiigazítások

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| – | UK-kiigazítás (15. alcím) |
| --- | --- |

–

UK-kiigazítás (15. alcím)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| – | A UK-kiigazítás végleges kiszámítása (35. alcím) |
| --- | --- |

–

A UK-kiigazítás végleges kiszámítása (35. alcím)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| – | A UK-kiigazítás időközi kiszámítása (36. alcím) |
| --- | --- |

–

A UK-kiigazítás időközi kiszámítása (36. alcím)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Egyéb bevételek

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| – | Többlet az előző pénzügyi évből (30. alcím) |
| --- | --- |

–

Többlet az előző pénzügyi évből (30. alcím)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| – | Egyéb bevételek (4–9. címek) |
| --- | --- |

–

Egyéb bevételek (4–9. címek)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Összesen

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Forrás: A 2006-os költségvetések és költségvetés-módosítások; az Európai Közösségek 2006-os éves beszámolója.

Image

Image

| 4.2. | A saját forrásoknak három kategóriája van: a hagyományos saját források (vámok, mezőgazdasági lefölözések és cukorilletékek) (2) (14,0 %), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források (15,8 %), illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén alapuló saját források (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2.

A saját forrásoknak három kategóriája van: a hagyományos saját források (vámok, mezőgazdasági lefölözések és cukorilletékek) (2) (14,0 %), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források (15,8 %), illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén alapuló saját források (3) (64,6 %).

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

Hagyományos saját források

| 4.3. | A hagyományos saját források beszedése a következő főbb kockázatoknak van kitéve: a díjfizetés kijátszása helytelen adatok közlése vagy egyszerűen csempészet révén; a díj összegének helytelen kiszámítása vagy megállapításának elmulasztása a rendszer fel nem tárt hibái vagy hiányosságai miatt; illetve a megállapított díj tagállami elszámolásaiban előforduló tévedések és mulasztások. Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek számvevőszéki ellenőrzése nem terjedhet ki azokra a behozatalokra, amelyeket nem jelentenek be, illetve amelyek kikerülik a vámellenőrzéseket. |
| --- | --- |

4.3.

A hagyományos saját források beszedése a következő főbb kockázatoknak van kitéve: a díjfizetés kijátszása helytelen adatok közlése vagy egyszerűen csempészet révén; a díj összegének helytelen kiszámítása vagy megállapításának elmulasztása a rendszer fel nem tárt hibái vagy hiányosságai miatt; illetve a megállapított díj tagállami elszámolásaiban előforduló tévedések és mulasztások. Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek számvevőszéki ellenőrzése nem terjedhet ki azokra a behozatalokra, amelyeket nem jelentenek be, illetve amelyek kikerülik a vámellenőrzéseket.

4.4.

| 4.4. | A Számvevőszék mintavételi eljárás keretében ellenőrizte a Bizottságnak megküldött tagállami elszámolásokat, és mind a Bizottságnál, mind a tagállamokban értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket. |
| --- | --- |

A Számvevőszék mintavételi eljárás keretében ellenőrizte a Bizottságnak megküldött tagállami elszámolásokat, és mind a Bizottságnál, mind a tagállamokban értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket.

4.5.

| 4.5. | Az értékelés a következőkből állt: a vámigazgatás szervezetének és a hagyományos saját források nemzeti számviteli rendszereinek vizsgálata hat tagállamban (4), valamint a vegyes bizottságok (az ACOR (5) és a Vámkódexbizottság (6)) felügyeleti szerepének értékelése. |
| --- | --- |

Az értékelés a következőkből állt: a vámigazgatás szervezetének és a hagyományos saját források nemzeti számviteli rendszereinek vizsgálata hat tagállamban (4), valamint a vegyes bizottságok (az ACOR (5) és a Vámkódexbizottság (6)) felügyeleti szerepének értékelése.

HÉA- és GNI-alapú saját források

| 4.6. | Ezen két forrás esetében a fő kockázatot a nemzeti számlák alapjául szolgáló adatok helytelen összeállítása, a statisztikai adatok hiányában használt becslések, valamint a jogi keretrendszer bonyolultsága jelentik. |
| --- | --- |

4.6.

Ezen két forrás esetében a fő kockázatot a nemzeti számlák alapjául szolgáló adatok helytelen összeállítása, a statisztikai adatok hiányában használt becslések, valamint a jogi keretrendszer bonyolultsága jelentik.

4.7.

| 4.7. | A HÉA (hozzáadottértékadó)-alapú és a GNI-alapú (bruttó nemzeti jövedelemből származó) saját források olyan makrogazdasági statisztikákra épülnek, amelyek alapjául közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak. A HÉA- és a GNI-alapú saját források ellenőrzése ezért a tagállamok által összeállított makrogazdasági aggregátumok (előrejelzések, illetve tényleges számadatok) Bizottsághoz történő beérkezését tekintette kiindulópontjának. Az ellenőrzés a Bizottság azon rendszerének értékelését célozta, amelyben az adatokat a végleges beszámolóba történő illesztésig kezelik. Az ellenőrzés tehát az éves költségvetés összeállítására és annak a tagállami havi befizetések tekintetében történő végrehajtására terjedt ki. Az ellenőrök emellett az uniós bevételek megállapításának és beszedésének helyességét szavatoló bizottsági felügyeleti és kontrollrendszereket, illetve az ACOR (7) és a GNI-bizottság (8) által ellátott felügyeletet is megvizsgálták. |
| --- | --- |

A HÉA (hozzáadottértékadó)-alapú és a GNI-alapú (bruttó nemzeti jövedelemből származó) saját források olyan makrogazdasági statisztikákra épülnek, amelyek alapjául közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak. A HÉA- és a GNI-alapú saját források ellenőrzése ezért a tagállamok által összeállított makrogazdasági aggregátumok (előrejelzések, illetve tényleges számadatok) Bizottsághoz történő beérkezését tekintette kiindulópontjának. Az ellenőrzés a Bizottság azon rendszerének értékelését célozta, amelyben az adatokat a végleges beszámolóba történő illesztésig kezelik. Az ellenőrzés tehát az éves költségvetés összeállítására és annak a tagállami havi befizetések tekintetében történő végrehajtására terjedt ki. Az ellenőrök emellett az uniós bevételek megállapításának és beszedésének helyességét szavatoló bizottsági felügyeleti és kontrollrendszereket, illetve az ACOR (7) és a GNI-bizottság (8) által ellátott felügyeletet is megvizsgálták.

Az új tagállamoknak nyújtott átmeneti költségvetési kompenzáció és pénzforgalmi könnyítés

| 4.8. | A Számvevőszék ellenőrzése ezenfelül az EU-10 csatlakozási feltételeiről szóló okmány (9) 29. és 30. cikkében meghatározott, az új tagállamokat a költségvetés egyensúlyhiánya miatt kompenzáló intézkedések (10) végrehajtására is kiterjedt. Ezen intézkedések révén a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta és Szlovénia átmeneti költségvetési kompenzációban, illetve mind a tíz újonnan csatlakozó ország pénzforgalmi könnyítésben részesült. A 2004–2006 között az Európai Közösségek általános költségvetésének kiadási tételeként folyósítandó kompenzációk összege 1999-es árakon 3 386 millió eurót tett ki. |
| --- | --- |

4.8.

A Számvevőszék ellenőrzése ezenfelül az EU-10 csatlakozási feltételeiről szóló okmány (9) 29. és 30. cikkében meghatározott, az új tagállamokat a költségvetés egyensúlyhiánya miatt kompenzáló intézkedések (10) végrehajtására is kiterjedt. Ezen intézkedések révén a Cseh Köztársaság, Ciprus, Málta és Szlovénia átmeneti költségvetési kompenzációban, illetve mind a tíz újonnan csatlakozó ország pénzforgalmi könnyítésben részesült. A 2004–2006 között az Európai Közösségek általános költségvetésének kiadási tételeként folyósítandó kompenzációk összege 1999-es árakon 3 386 millió eurót tett ki.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

Hagyományos saját források

| 4.9. | A tagállamok beszedik, majd az államkincstár által vezetett számviteli rendszerben (az „A-számlán”) lekönyvelik a hagyományos saját forrásokat, amelyek így elérhetővé válnak a Közösség számára. A beszedetlen és biztosíték nélküli díjak és illetékek esetében, illetve akkor, ha egy egyébként biztosított összeggel kapcsolatban kifogást emelnek, a tagállamok a folyósítást egy külön számlára (a „B-számlára”) való bejegyzéssel felfüggeszthetik (11). |
| --- | --- |

4.9.

A tagállamok beszedik, majd az államkincstár által vezetett számviteli rendszerben (az „A-számlán”) lekönyvelik a hagyományos saját forrásokat, amelyek így elérhetővé válnak a Közösség számára. A beszedetlen és biztosíték nélküli díjak és illetékek esetében, illetve akkor, ha egy egyébként biztosított összeggel kapcsolatban kifogást emelnek, a tagállamok a folyósítást egy külön számlára (a „B-számlára”) való bejegyzéssel felfüggeszthetik (11).

4.10.

| 4.10. | A Számvevőszék az alapul szolgáló ügyleteket összességében jogszerűnek és szabályszerűnek találta, ugyanakkor bizonyos hibákat és hiányosságokat is megállapított. |
| --- | --- |

A Számvevőszék az alapul szolgáló ügyleteket összességében jogszerűnek és szabályszerűnek találta, ugyanakkor bizonyos hibákat és hiányosságokat is megállapított.

4.11.

| 4.11. | Az elmúlt évekhez hasonlóan a számvevőszéki ellenőrzés és a Bizottság helyszíni vizsgálatai több tagállamban (12) visszatérő problémákat – mint pl. a tételek késedelmes könyvelése, téves tételek, mulasztások és helytelen számítások – találtak a B-számlákkal kapcsolatban. Ezen tagállamok közül kettő (13) rendre a B-számlára könyvelt le olyan nem vitatott vámtartozásokat, amelyekre volt biztosíték, noha a biztosított részt a Bizottság rendelkezésre kellett volna bocsátaniuk. Németország esetében egy 22,7 millió EUR összegű tétel kifizetése továbbra is vita tárgyát képezi a Bizottsággal (14). |
| --- | --- |

Az elmúlt évekhez hasonlóan a számvevőszéki ellenőrzés és a Bizottság helyszíni vizsgálatai több tagállamban (12) visszatérő problémákat – mint pl. a tételek késedelmes könyvelése, téves tételek, mulasztások és helytelen számítások – találtak a B-számlákkal kapcsolatban. Ezen tagállamok közül kettő (13) rendre a B-számlára könyvelt le olyan nem vitatott vámtartozásokat, amelyekre volt biztosíték, noha a biztosított részt a Bizottság rendelkezésre kellett volna bocsátaniuk. Németország esetében egy 22,7 millió EUR összegű tétel kifizetése továbbra is vita tárgyát képezi a Bizottsággal (14).

| 4.11. | A Bizottság lépéseket tett e kérdések rendezésére. Belgium az Európai Bíróság egy – a Bizottság által beterjesztett – jogsértési ügyben hozott ítéletének (15) eredményeként módosítja nemzeti eljárásait annak érdekében, hogy kizárja a garanciával biztosított összegeket; a Bizottság pedig saját vizsgálatai megállapításainak eredményeként nyomon követi a garanciával biztosított összegek nem megfelelő kezelését az Egyesült Királyságban. Németország egy nemrégiben végrehajtott vizsgálat során további információt nyújtott a Bizottságnak, amely kielégítő magyarázatot ad szinte valamennyi, Németország által a B számlán elvégzett számviteli korrekcióra. A Bizottság reményei szerint a még nyitott pontokat is hamarosan lezárják. |
| --- | --- |

4.11.

A Bizottság lépéseket tett e kérdések rendezésére. Belgium az Európai Bíróság egy – a Bizottság által beterjesztett – jogsértési ügyben hozott ítéletének (15) eredményeként módosítja nemzeti eljárásait annak érdekében, hogy kizárja a garanciával biztosított összegeket; a Bizottság pedig saját vizsgálatai megállapításainak eredményeként nyomon követi a garanciával biztosított összegek nem megfelelő kezelését az Egyesült Királyságban. Németország egy nemrégiben végrehajtott vizsgálat során további információt nyújtott a Bizottságnak, amely kielégítő magyarázatot ad szinte valamennyi, Németország által a B számlán elvégzett számviteli korrekcióra. A Bizottság reményei szerint a még nyitott pontokat is hamarosan lezárják.

| 4.12. | A tagállamoknak minden évben továbbítaniuk kell a Bizottságnak azon jogosultságok teljes becsült összegét, amelyek behajtása valószínűtlenné vált (16). A felkeresett tagállamok közül négyben (17) ezen becslések minőségét, illetve az évről évre alkalmazott módszerek következetességét ronthatta az, hogy nem léteztek írásbeli utasítások a becslések elvégzését illetően. |
| --- | --- |

4.12.

A tagállamoknak minden évben továbbítaniuk kell a Bizottságnak azon jogosultságok teljes becsült összegét, amelyek behajtása valószínűtlenné vált (16). A felkeresett tagállamok közül négyben (17) ezen becslések minőségét, illetve az évről évre alkalmazott módszerek következetességét ronthatta az, hogy nem léteztek írásbeli utasítások a becslések elvégzését illetően.

| 4.12. | A Bizottság továbbítja a Számvevőszék megállapításait az érintett tagállamoknak. |
| --- | --- |

4.12.

A Bizottság továbbítja a Számvevőszék megállapításait az érintett tagállamoknak.

| 4.13. | A vámkontingens alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatala vagy kivitele céljából igényelt behozatali, illetve kiviteli engedélyek kiállításához letétbe helyezett, majd később elveszített biztosítékok jelenleg az érintett tagállam birtokába kerülnek. A Számvevőszék szerint azonban ezek a biztosítékok a Közösség saját forrásainak részét képezik (18), ezért az érintett összegeket a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. A Számvevőszék felkéri a Bizottságot a helyzet tisztázására. Noha az ellenőrök 2006 decembere óta többször is tudakozódtak az érintett összegek nagyságáról, a Bizottság nem tudott megbízható adatokkal szolgálni (19). |
| --- | --- |

4.13.

A vámkontingens alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatala vagy kivitele céljából igényelt behozatali, illetve kiviteli engedélyek kiállításához letétbe helyezett, majd később elveszített biztosítékok jelenleg az érintett tagállam birtokába kerülnek. A Számvevőszék szerint azonban ezek a biztosítékok a Közösség saját forrásainak részét képezik (18), ezért az érintett összegeket a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. A Számvevőszék felkéri a Bizottságot a helyzet tisztázására. Noha az ellenőrök 2006 decembere óta többször is tudakozódtak az érintett összegek nagyságáról, a Bizottság nem tudott megbízható adatokkal szolgálni (19).

| 4.13. | A Bizottság a kérdés tisztázása érdekében a megfelelő fórumon felveti a Számvevőszék megfontolásait. |
| --- | --- |

4.13.

A Bizottság a kérdés tisztázása érdekében a megfelelő fórumon felveti a Számvevőszék megfontolásait.

A 2005–2006-os költségvetési évre a vámkontingens alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali engedélyéhez kapcsolódó, elveszített biztosítékok előzetes részleges összege a tagállamoknak benyújtott kérelem alapján 1,05 millió EUR. Ezt az adatot a tagállamoknak még felül kell vizsgálniuk. A Bizottság tájékoztatja a Számvevőszéket, amint rendelkezésre áll az aktualizált adat.

HÉA- és GNI-alapú saját források

| 4.14. | A számvevőszéki ellenőrzés a tagállami hozzájárulások kiszámítását és tagállamok általi rendezését jogszerűnek és szabályosnak találta. Mindemellett a Számvevőszék felhívja a figyelmet a 4.24–4.26. bekezdésben közölt megjegyzéseire. |
| --- | --- |

4.14.

A számvevőszéki ellenőrzés a tagállami hozzájárulások kiszámítását és tagállamok általi rendezését jogszerűnek és szabályosnak találta. Mindemellett a Számvevőszék felhívja a figyelmet a 4.24–4.26. bekezdésben közölt megjegyzéseire.

Az új tagállamoknak nyújtott átmeneti költségvetési kompenzáció és pénzforgalmi könnyítés

| 4.15. | A 4.8. bekezdésben említett kompenzáció ellenőrzése az érintett összegek kiszámítását és kifizetését illetően nem tárt fel hibákat. |
| --- | --- |

4.15.

A 4.8. bekezdésben említett kompenzáció ellenőrzése az érintett összegek kiszámítását és kifizetését illetően nem tárt fel hibákat.

Felügyeleti és kontrollrendszerek

Hagyományos saját források

| 4.16. | A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság által végzett ellenőrzéseket (20), és figyelembe vette azok eredményeit. Akárcsak az előző években, a Bizottság munkamódszerét megalapozottnak, a dokumentációját pedig jónak találta. A vizsgálatok megállapították, hogy a saját források beszedésére szolgáló rendszerek általában kielégítők, ugyanakkor az árutovábbítási eljárást, illetve a B-számlák vezetését hiányosságok jellemzik. |
| --- | --- |

4.16.

A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság által végzett ellenőrzéseket (20), és figyelembe vette azok eredményeit. Akárcsak az előző években, a Bizottság munkamódszerét megalapozottnak, a dokumentációját pedig jónak találta. A vizsgálatok megállapították, hogy a saját források beszedésére szolgáló rendszerek általában kielégítők, ugyanakkor az árutovábbítási eljárást, illetve a B-számlák vezetését hiányosságok jellemzik.

4.17.

| 4.17. | A Számvevőszéknek a hat vizsgált tagállamban (21) végzett helyszíni ellenőrzései a vámokra, illetve a hagyományos saját források könyvelésére vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszerek működését általában kielégítőnek találták. Akadt azonban példa hiányosságokra is. |
| --- | --- |

A Számvevőszéknek a hat vizsgált tagállamban (21) végzett helyszíni ellenőrzései a vámokra, illetve a hagyományos saját források könyvelésére vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszerek működését általában kielégítőnek találták. Akadt azonban példa hiányosságokra is.

4.18.

| 4.18. | A közösségi jogszabályok általában sem a vámellenőrzés sajátos módszereit, sem annak szintjét nem írják elő. A tagállamok által végzett ellenőrzéseknek azonban biztosítaniuk kell a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét (22). A számvevőszéki ellenőrzések hiányosságokat tártak fel ezekkel a tagállami ellenőrzésekkel kapcsolatban. Az egyik tagállamban (23) például az informatikai rendszer a többi tagállamhoz képest rendkívül ritkán (24), kb. 7 000 esetből egyszer (0,014 %) írta elő a behozott áruk fizikai ellenőrzését. Noha a hagyományos saját források kijátszásának elévülési ideje három év, egy másik tagállamban (25) az egyszerűsített eljárásokat (26) alkalmazó kereskedők utólagos ellenőrzései között ennél hosszabb idő telt el. |
| --- | --- |

A közösségi jogszabályok általában sem a vámellenőrzés sajátos módszereit, sem annak szintjét nem írják elő. A tagállamok által végzett ellenőrzéseknek azonban biztosítaniuk kell a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét (22). A számvevőszéki ellenőrzések hiányosságokat tártak fel ezekkel a tagállami ellenőrzésekkel kapcsolatban. Az egyik tagállamban (23) például az informatikai rendszer a többi tagállamhoz képest rendkívül ritkán (24), kb. 7 000 esetből egyszer (0,014 %) írta elő a behozott áruk fizikai ellenőrzését. Noha a hagyományos saját források kijátszásának elévülési ideje három év, egy másik tagállamban (25) az egyszerűsített eljárásokat (26) alkalmazó kereskedők utólagos ellenőrzései között ennél hosszabb idő telt el.

| 4.18. | A tagállamok vámellenőrzésük keretében különböző arányban alkalmazzák a kibocsátást megelőző, illetve a későbbi, auditon alapuló ellenőrzéseket. Ezért e keretrendszer egyes elemei alkalmazási gyakoriságának összehasonlítása nem szolgáltat teljes körű képet. A vámellenőrzések közösségi szintű kockázatkezelési keretrendszerére vonatkozó követelmény (27) – bár elsődleges célja a biztonság és biztonságosság növelése – várhatóan pozitív hatással lesz a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére is. A Bizottság az érintett tagállamokkal együtt figyelembe veszi a Számvevőszék megállapításait. |
| --- | --- |

4.18.

A tagállamok vámellenőrzésük keretében különböző arányban alkalmazzák a kibocsátást megelőző, illetve a későbbi, auditon alapuló ellenőrzéseket. Ezért e keretrendszer egyes elemei alkalmazási gyakoriságának összehasonlítása nem szolgáltat teljes körű képet. A vámellenőrzések közösségi szintű kockázatkezelési keretrendszerére vonatkozó követelmény (27) – bár elsődleges célja a biztonság és biztonságosság növelése – várhatóan pozitív hatással lesz a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére is. A Bizottság az érintett tagállamokkal együtt figyelembe veszi a Számvevőszék megállapításait.

HÉA-alapú saját forrás

| 4.19. | A Bizottság a 2006-os pénzügyi év során ugyanolyan gyakran és a korábbival megegyező, megfelelő minőségben végzett helyszíni ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

4.19.

A Bizottság a 2006-os pénzügyi év során ugyanolyan gyakran és a korábbival megegyező, megfelelő minőségben végzett helyszíni ellenőrzéseket.

4.20.

| 4.20. | A fenntartások révén a Bizottságnak a jogszabályban előírt négyéves határidő leteltével is lehetősége van a tagállamok által benyújtott HÉA-elszámolások vitatott tételeinek kiigazítására. A fenntartások száma továbbra is jelentős, és egy fenntartás már 1989 óta érvényben van (lásd
  4.2. táblázat
  ). A 2006 végén meglévő fenntartások 82 %-át 2002 után tették, és átlagosan 3,4 éve vannak érvényben. A fenntartásokkal kapcsolatos 2006-os egyeztetéseket követően a 25 tagú Unió HÉA-alapjában eszközölt változtatások miatt a HÉA aggregátumok tekintetében kb. 14 millió EUR összegű negatív kiigazítást kellett végrehajtani. |
| --- | --- |

A fenntartások révén a Bizottságnak a jogszabályban előírt négyéves határidő leteltével is lehetősége van a tagállamok által benyújtott HÉA-elszámolások vitatott tételeinek kiigazítására. A fenntartások száma továbbra is jelentős, és egy fenntartás már 1989 óta érvényben van (lásd
  4.2. táblázat
  ). A 2006 végén meglévő fenntartások 82 %-át 2002 után tették, és átlagosan 3,4 éve vannak érvényben. A fenntartásokkal kapcsolatos 2006-os egyeztetéseket követően a 25 tagú Unió HÉA-alapjában eszközölt változtatások miatt a HÉA aggregátumok tekintetében kb. 14 millió EUR összegű negatív kiigazítást kellett végrehajtani.

| 4.20. | A Bizottság reményei szerint a közeljövőben feloldhatóvá válik a két legrégebbi, 1989-es és 1993-as fenntartás. További három fenntartás 1995-ből származik. A fenntartások többsége a megfogalmazásukat követő ellenőrző látogatást követően feloldásra kerül. |
| --- | --- |

4.20.

A Bizottság reményei szerint a közeljövőben feloldhatóvá válik a két legrégebbi, 1989-es és 1993-as fenntartás. További három fenntartás 1995-ből származik. A fenntartások többsége a megfogalmazásukat követő ellenőrző látogatást követően feloldásra kerül.

4.2. táblázat – A HÉA-alapú forrásokkal kapcsolatban megfogalmazott fenntartások száma 2006. december 31-én

| Tagállamok | 2005.12.31-én érvényes fenntartások | 2006-ban megfogalmazott fenntartások | 2006-ban megszüntetett fenntartások | 2006.12.31-én érvényes fenntartások | Azon legrégebbi év, amelyre még vonatkoznak fenntartások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Dánia | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Németország | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Írország | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Görögország | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Spanyolország | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Franciaország | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Olaszország | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luxemburg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Hollandia | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Ausztria | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugália | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Szlovákia | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Finnország | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Svédország | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Egyesült Királyság | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Összesen | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Tagállamok

2005.12.31-én érvényes fenntartások

2006-ban megfogalmazott fenntartások

2006-ban megszüntetett fenntartások

2006.12.31-én érvényes fenntartások

Azon legrégebbi év, amelyre még vonatkoznak fenntartások

Belgium

6

2

0

8

1989

Dánia

1

1

1

1

1991

Németország

17

6

6

17

1999

Írország

10

4

2

12

1998

Görögország

13

4

1

16

1997

Spanyolország

6

0

1

5

1999

Franciaország

7

0

4

3

1993

Olaszország

11

3

1

13

1995

Luxemburg

1

0

0

1

1997

Hollandia

1

1

1

1

2002

Ausztria

8

0

0

8

1995

Portugália

5

8

3

10

1996

Szlovákia

0

3

0

3

2004

Finnország

7

2

3

6

1995

Svédország

11

1

1

11

1998

Egyesült Királyság

7

2

5

4

1995

Összesen

111

37

29

119

GNI-alapú saját forrás

| 4.21. | A 2006-os pénzügyi év elején a GNI-alapú forrással kapcsolatban összesen 63 konkrét fenntartás (28) volt érvényben az 1995 és 2001 közötti időszakra vonatkozóan. Mivel az év során 20-at megszüntettek, az év végére 43 fenntartás maradt (lásd
  4.3. táblázat
  ). A Bizottság 2006-ban úgy döntött, hogy az aktualizált GNI-jegyzékek vizsgálatáig általános fenntartással él a régi tagállamok (EU-15) 2002., 2003. és 2004. évre vonatkozó adatait illetően (29). Az általános fenntartások konkrét fenntartásokkal történő felváltására a GNI-jegyzékek – elvileg 2007-ben megkezdődő – felülvizsgálatában elért előrehaladástól függően 2007-ben vagy 2008-ban kerülhet sor. Az 1995–2001 közötti időszak fenntartásaival kapcsolatos egyeztetéseket követően a (Görögország nélküli) EU-15 tagállamok GNP-jében, illetve GNI-jében eszközölt változtatások miatt a GNI-aggregátumok tekintetében a teljes időszakra vonatkozóan kb. 500 millió EUR összegű negatív kiigazítást kellett végrehajtani. Ezt a kiigazítást a tagállamok 2004., 2005. és 2006. évi HÉA-, illetve GNI-egyenlegének rendezésekor is figyelembe vették. |
| --- | --- |

4.21.

A 2006-os pénzügyi év elején a GNI-alapú forrással kapcsolatban összesen 63 konkrét fenntartás (28) volt érvényben az 1995 és 2001 közötti időszakra vonatkozóan. Mivel az év során 20-at megszüntettek, az év végére 43 fenntartás maradt (lásd
  4.3. táblázat
  ). A Bizottság 2006-ban úgy döntött, hogy az aktualizált GNI-jegyzékek vizsgálatáig általános fenntartással él a régi tagállamok (EU-15) 2002., 2003. és 2004. évre vonatkozó adatait illetően (29). Az általános fenntartások konkrét fenntartásokkal történő felváltására a GNI-jegyzékek – elvileg 2007-ben megkezdődő – felülvizsgálatában elért előrehaladástól függően 2007-ben vagy 2008-ban kerülhet sor. Az 1995–2001 közötti időszak fenntartásaival kapcsolatos egyeztetéseket követően a (Görögország nélküli) EU-15 tagállamok GNP-jében, illetve GNI-jében eszközölt változtatások miatt a GNI-aggregátumok tekintetében a teljes időszakra vonatkozóan kb. 500 millió EUR összegű negatív kiigazítást kellett végrehajtani. Ezt a kiigazítást a tagállamok 2004., 2005. és 2006. évi HÉA-, illetve GNI-egyenlegének rendezésekor is figyelembe vették.

4.3. táblázat – A GNI-alapú forrásokkal kapcsolatban megfogalmazott fenntartások száma 2006. december 31-én

| Tagállamok | 2005.12.31-én érvényes fenntartások | 2006-ban megfogalmazott fenntartások | 2006-ban megszüntetett fenntartások | 2006.12.31-én érvényes fenntartások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Dánia | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Németország | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Írország | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Görögország | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Spanyolország | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Franciaország | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Olaszország | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luxemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Hollandia | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Ausztria | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugália | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Finnország | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Svédország | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Összesen | 63 | 0 | 20 | 43 |

Tagállamok

2005.12.31-én érvényes fenntartások

2006-ban megfogalmazott fenntartások

2006-ban megszüntetett fenntartások

2006.12.31-én érvényes fenntartások

Belgium

3

0

3

0

Dánia

5

0

2

3

Németország

3

0

3

0

Írország

4

0

0

4

Görögország

7

0

0

7

Spanyolország

5

0

0

5

Franciaország

8

0

5

3

Olaszország

4

0

0

4

Luxemburg

8

0

0

8

Hollandia

2

0

2

0

Ausztria

1

0

1

0

Portugália

4

0

4

0

Finnország

3

0

0

3

Svédország

0

0

0

0

Egyesült Királyság

6

0

0

6

Összesen

63

0

20

43

| 4.22. | A tagállamok minden év szeptember 22-ig megküldik a Bizottság (pontosabban az Eurostat) részére az előző évi GNI-aggregátumra vonatkozó számadatokat és azok összetevőit(a GNI-kérdőívet), valamint a korábbi évek adataiban eszközölt módosításokat. A számadatokhoz a GNI-adatok minőségéről készített jelentést (minőségjelentés) is mellékelik, amely tartalmazza az annak bemutatásához szükséges összes információt, hogy hogyan állították össze ezt az aggregátumot, illetve különösen az alkalmazott eljárásokban vagy alapstatisztikákban esetleg végbement jelentős változásokat, valamint a korábban megküldött GNI-adatok felülvizsgálatának magyarázatát (30). |
| --- | --- |

4.22.

A tagállamok minden év szeptember 22-ig megküldik a Bizottság (pontosabban az Eurostat) részére az előző évi GNI-aggregátumra vonatkozó számadatokat és azok összetevőit(a GNI-kérdőívet), valamint a korábbi évek adataiban eszközölt módosításokat. A számadatokhoz a GNI-adatok minőségéről készített jelentést (minőségjelentés) is mellékelik, amely tartalmazza az annak bemutatásához szükséges összes információt, hogy hogyan állították össze ezt az aggregátumot, illetve különösen az alkalmazott eljárásokban vagy alapstatisztikákban esetleg végbement jelentős változásokat, valamint a korábban megküldött GNI-adatok felülvizsgálatának magyarázatát (30).

4.23.

| 4.23. | A GNI-bizottság (31) a GNI-re vonatkozóan megküldött adatok alapján véleményt alakít ki arról, hogy ezek az adatok a saját források céljaira megfelelnek-e (32). A tagállamok által megküldött GNI-adatok a korábbi évekre megállapított GNI-egyenlegek kiigazítását eredményezhetik. |
| --- | --- |

A GNI-bizottság (31) a GNI-re vonatkozóan megküldött adatok alapján véleményt alakít ki arról, hogy ezek az adatok a saját források céljaira megfelelnek-e (32). A tagállamok által megküldött GNI-adatok a korábbi évekre megállapított GNI-egyenlegek kiigazítását eredményezhetik.

4.24.

| 4.24. | Görögország 2006. szeptember 22-én küldte meg a Bizottságnak az 1995–2005 közötti pénzügyi évekre vonatkozó GNI-kérdőívét. A kérdőívben a GNP-vel, illetve GNI-vel (33) kapcsolatban közölt adatok felülvizsgálata 13–26 %-os növekedést eredményezett. Mivel jogszabályi kötelezettség erre nincs, sem a Bizottság, sem a GNI-bizottság nem kapott előzetes értesítést ezekről a növekményekről. |
| --- | --- |

Görögország 2006. szeptember 22-én küldte meg a Bizottságnak az 1995–2005 közötti pénzügyi évekre vonatkozó GNI-kérdőívét. A kérdőívben a GNP-vel, illetve GNI-vel (33) kapcsolatban közölt adatok felülvizsgálata 13–26 %-os növekedést eredményezett. Mivel jogszabályi kötelezettség erre nincs, sem a Bizottság, sem a GNI-bizottság nem kapott előzetes értesítést ezekről a növekményekről.

4.25.

| 4.25. | Tekintve, hogy a Bizottság konkrét fenntartással élt az 1995–2001 közötti pénzügyi éveket illetően, Görögország a korábban alkalmazott 1988-as év helyett a 2000-es pénzügyi évet tette meg referenciaévnek („benchmark year”) a GNI-adatok felülvizsgálatánál. Az általánosan elfogadott gyakorlat szerint a nemzeti statisztikai hivatalok kb. ötévente végzik el a nemzeti számlák adatainak alapos, a forrásadatokban és a módszerekben bekövetkezett változásokat figyelembe vevő felülvizsgálatát, amelynek keretében a referenciául szolgáló („benchmark”) előrejelzéseket is aktualizálják. |
| --- | --- |

Tekintve, hogy a Bizottság konkrét fenntartással élt az 1995–2001 közötti pénzügyi éveket illetően, Görögország a korábban alkalmazott 1988-as év helyett a 2000-es pénzügyi évet tette meg referenciaévnek („benchmark year”) a GNI-adatok felülvizsgálatánál. Az általánosan elfogadott gyakorlat szerint a nemzeti statisztikai hivatalok kb. ötévente végzik el a nemzeti számlák adatainak alapos, a forrásadatokban és a módszerekben bekövetkezett változásokat figyelembe vevő felülvizsgálatát, amelynek keretében a referenciául szolgáló („benchmark”) előrejelzéseket is aktualizálják.

4.26.

| 4.26. | A görög felülvizsgálat mélyreható voltával szembesülő GNI-bizottság, miután nem rendelkezett elegendő információval a 2006-os görög minőségjelentés módosított adatait illetően, 2006. október 25–26-i ülésén úgy határozott, hogy az új adatoknak az aktualizált GNI-jegyzéken (34) alapuló bizottsági ellenőrzéséig inkább a felülvizsgálat előtti GNP-, illetve GNI-adatokat használja fel a saját források céljára. Ha egy tagállam a ténylegesnél alacsonyabb GNI-t ad meg, az a GNI-alapú saját forrás összegét ugyan nem csökkenti, viszont a hibás adat észleléséig és kijavításáig megnöveli a többi tagállam által befizetendő hozzájárulások összegét. A ténylegesnél alacsonyabb adat megadása emellett a HÉA-alap indokolatlan korlátozását (35) is okozhatja, aminek szintén a többi tagállam általi túlfizetés a következménye. Ez a helyzet csak úgy oldható meg, ha a GNI-bizottság jóváhagyja a görög GNI-adatokat, illetve ha a Bizottság ezen végleges adatok alapján kiszámolja az egyenlegeket, valamint az egyenlegeken végzendő kiigazításokat. |
| --- | --- |

A görög felülvizsgálat mélyreható voltával szembesülő GNI-bizottság, miután nem rendelkezett elegendő információval a 2006-os görög minőségjelentés módosított adatait illetően, 2006. október 25–26-i ülésén úgy határozott, hogy az új adatoknak az aktualizált GNI-jegyzéken (34) alapuló bizottsági ellenőrzéséig inkább a felülvizsgálat előtti GNP-, illetve GNI-adatokat használja fel a saját források céljára. Ha egy tagállam a ténylegesnél alacsonyabb GNI-t ad meg, az a GNI-alapú saját forrás összegét ugyan nem csökkenti, viszont a hibás adat észleléséig és kijavításáig megnöveli a többi tagállam által befizetendő hozzájárulások összegét. A ténylegesnél alacsonyabb adat megadása emellett a HÉA-alap indokolatlan korlátozását (35) is okozhatja, aminek szintén a többi tagállam általi túlfizetés a következménye. Ez a helyzet csak úgy oldható meg, ha a GNI-bizottság jóváhagyja a görög GNI-adatokat, illetve ha a Bizottság ezen végleges adatok alapján kiszámolja az egyenlegeket, valamint az egyenlegeken végzendő kiigazításokat.

4.27.

| 4.27. | A tagállamoknak 2006. december 31-ig kellett megküldeniük a Bizottságnak az új vagy aktualizált GNI-jegyzéküket. A Bizottság úgy tervezte, hogy az előzetes elemzést követően 2007-től kezdve helyszíni ellenőrzéseket végez. Hat tagállam (36) azonban 2007 júniusának végéig sem küldte meg a teljes, új vagy aktualizált GNI jegyzéket. |
| --- | --- |

A tagállamoknak 2006. december 31-ig kellett megküldeniük a Bizottságnak az új vagy aktualizált GNI-jegyzéküket. A Bizottság úgy tervezte, hogy az előzetes elemzést követően 2007-től kezdve helyszíni ellenőrzéseket végez. Hat tagállam (36) azonban 2007 júniusának végéig sem küldte meg a teljes, új vagy aktualizált GNI jegyzéket.

| 4.27. | A Bizottság 2006 során folyamatosan emlékeztette a tagállamokat a határidő betartásának szükségességére, és 2006. december 31. után, valamint a tagállamok nemzetiszámla-igazgatóival 2007. január 31-én, illetve a GNI-bizottsággal 2007. április 26-án folytatott értekezlet alkalmával további emlékeztetőket bocsátott ki. A GNI-bizottság eme ülésén azon tagállamok képviselői, amelyek még nem küldték meg GNI-jegyzéküket, jelezték, hogy a jegyzékeket legkésőbb 2007 júniusának végéig megküldik. A Bizottság további lépések meghozatalát mérlegeli. |
| --- | --- |

4.27.

A Bizottság 2006 során folyamatosan emlékeztette a tagállamokat a határidő betartásának szükségességére, és 2006. december 31. után, valamint a tagállamok nemzetiszámla-igazgatóival 2007. január 31-én, illetve a GNI-bizottsággal 2007. április 26-án folytatott értekezlet alkalmával további emlékeztetőket bocsátott ki. A GNI-bizottság eme ülésén azon tagállamok képviselői, amelyek még nem küldték meg GNI-jegyzéküket, jelezték, hogy a jegyzékeket legkésőbb 2007 júniusának végéig megküldik. A Bizottság további lépések meghozatalát mérlegeli.

Tekintettel a jegyzékek elemzéséhez szükséges, valamint a 25 tagállamban végrehajtandó ellenőrző látogatásokhoz kapcsolódó munka mennyiségére, e látogatásokat a 2007–2009 közötti hároméves időszakban hajtják végre.

Következtetések és ajánlások

| 4.28. | Az ellenőrzés hatókörét (lásd 4.3., 4.4. és 4.7. bekezdés) figyelembe véve – az ellenőrzések alacsony számával kapcsolatban a 4.18., illetve a B-számlákkal kapcsolatban a 4.11. bekezdésben leírt gondok kivételével – a saját forrásokra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzés az alapul szolgáló ügyleteket összességében lényegi hibától mentesnek, a felügyeleti és kontrollrendszerek működését pedig általában kielégítőnek találta. |
| --- | --- |

4.28.

Az ellenőrzés hatókörét (lásd 4.3., 4.4. és 4.7. bekezdés) figyelembe véve – az ellenőrzések alacsony számával kapcsolatban a 4.18., illetve a B-számlákkal kapcsolatban a 4.11. bekezdésben leírt gondok kivételével – a saját forrásokra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzés az alapul szolgáló ügyleteket összességében lényegi hibától mentesnek, a felügyeleti és kontrollrendszerek működését pedig általában kielégítőnek találta.

| 4.28. | A Bizottság az érintett tagállamokkal együtt nyomon követi azokat a megállapításokat, amelyeket a Számvevőszék nem talált kielégítőnek. |
| --- | --- |

4.28.

A Bizottság az érintett tagállamokkal együtt nyomon követi azokat a megállapításokat, amelyeket a Számvevőszék nem talált kielégítőnek.

| 4.29. | A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy ellenőrizze, hogy a tagállami vámellenőrzések szintje elegendő-e a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelméhez (lásd 4.18. bekezdés). |
| --- | --- |

4.29.

A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy ellenőrizze, hogy a tagállami vámellenőrzések szintje elegendő-e a Közösségek pénzügyi érdekeinek megfelelő védelméhez (lásd 4.18. bekezdés).

| 4.29. | A Bizottság rendszeresen megvizsgálja a tagállamok vámellenőrzési keretrendszerét annak érdekében, hogy biztosíthassa róla a költségvetési hatóságot: azok megfelelnek a Közösség jogszabályi követelményeinek és védik a Közösség pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

4.29.

A Bizottság rendszeresen megvizsgálja a tagállamok vámellenőrzési keretrendszerét annak érdekében, hogy biztosíthassa róla a költségvetési hatóságot: azok megfelelnek a Közösség jogszabályi követelményeinek és védik a Közösség pénzügyi érdekeit.

| 4.30. | A Számvevőszék úgy találja, hogy a 4.13. bekezdésben említett, tagállamok által lefoglalt biztosítékokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, és felkéri a Bizottságot ennek a kérdésnek a tisztázására. |
| --- | --- |

4.30.

A Számvevőszék úgy találja, hogy a 4.13. bekezdésben említett, tagállamok által lefoglalt biztosítékokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani, és felkéri a Bizottságot ennek a kérdésnek a tisztázására.

| 4.30. | A Bizottság a kérdés tisztázása érdekében a megfelelő fórumon felveti a Számvevőszék megfontolásait. |
| --- | --- |

4.30.

A Bizottság a kérdés tisztázása érdekében a megfelelő fórumon felveti a Számvevőszék megfontolásait.

| 4.31. | Mivel a Bizottságnak nincsenek hatékony eszközei annak biztosítására, hogy a tagállamok időben megküldjék a meglévő fenntartások megszüntetéséhez, illetve a HÉA-alapú saját források kiszámításához szükséges megfelelő tájékoztatást, meg kell vizsgálnia, hogy milyen egyéb módon tud nyomást gyakorolni az érintett tagállamokra a régóta érvényben levő fenntartások tisztázása érdekében (lásd 4.20. bekezdés). |
| --- | --- |

4.31.

Mivel a Bizottságnak nincsenek hatékony eszközei annak biztosítására, hogy a tagállamok időben megküldjék a meglévő fenntartások megszüntetéséhez, illetve a HÉA-alapú saját források kiszámításához szükséges megfelelő tájékoztatást, meg kell vizsgálnia, hogy milyen egyéb módon tud nyomást gyakorolni az érintett tagállamokra a régóta érvényben levő fenntartások tisztázása érdekében (lásd 4.20. bekezdés).

| 4.31. | Bár a Bizottság eddig is nyomást gyakorolt az egyes tagállamokra, hogy a szükséges információkat késedelem nélkül bocsássák rendelkezésre, most a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságban kollektív vitát kezdett a tagállamokkal az e célkitűzés elérését lehetővé tévő, szóba jöhető mechanizmusokról. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a Számvevőszék továbbra is ragaszkodik e kérdés rendezéséhez. |
| --- | --- |

4.31.

Bár a Bizottság eddig is nyomást gyakorolt az egyes tagállamokra, hogy a szükséges információkat késedelem nélkül bocsássák rendelkezésre, most a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságban kollektív vitát kezdett a tagállamokkal az e célkitűzés elérését lehetővé tévő, szóba jöhető mechanizmusokról. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a Számvevőszék továbbra is ragaszkodik e kérdés rendezéséhez.

| 4.32. | A GNI-adatok, illetve az azok alapjául szolgáló rendszerek bizottsági ellenőrzéseit illetően a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

4.32.

A GNI-adatok, illetve az azok alapjául szolgáló rendszerek bizottsági ellenőrzéseit illetően a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| a) | írjon elő tájékoztatási szabályokat a GNI felülvizsgálatára vonatkozóan, hogy mind a Bizottság, mind a GNI-bizottság előre értesülhessen a jelentősebb módosításokról (lásd: 4.24. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

írjon elő tájékoztatási szabályokat a GNI felülvizsgálatára vonatkozóan, hogy mind a Bizottság, mind a GNI-bizottság előre értesülhessen a jelentősebb módosításokról (lásd: 4.24. bekezdés);

| a) | A tagállamok nemzetiszámla-felülvizsgálati politikájának megfelelő kommunikálása és szoros összehangolása kiemelt fontosságú, és számos alkalommal megvitatásra került a tagállamokkal (37). A Bizottság számos intézkedést hozott e kérdésben, és továbbra is szorosan együttműködik majd a tagállamokkal a tájékoztatás és az összehangolás javítása érdekében. |
| --- | --- |

a)

A tagállamok nemzetiszámla-felülvizsgálati politikájának megfelelő kommunikálása és szoros összehangolása kiemelt fontosságú, és számos alkalommal megvitatásra került a tagállamokkal (37). A Bizottság számos intézkedést hozott e kérdésben, és továbbra is szorosan együttműködik majd a tagállamokkal a tájékoztatás és az összehangolás javítása érdekében.

| b) | alkalmazzon egységes szakpolitikát a nemzeti számlák adatainak felülvizsgálatához, és ennek részeként tegye kötelezővé a rendszeres összehasonlító elemzések („benchmarking”) végzését (lásd: 4.25. bekezdés); |
| --- | --- |

b)

alkalmazzon egységes szakpolitikát a nemzeti számlák adatainak felülvizsgálatához, és ennek részeként tegye kötelezővé a rendszeres összehasonlító elemzések („benchmarking”) végzését (lásd: 4.25. bekezdés);

| b) | A Bizottság 2007. április 26-án ismételten megvitatta a GNI-bizottsággal a nemzeti számlák felülvizsgálatát. A legtöbb tagállam támogatta a jobb tájékoztatás és összehangolás valamennyi nagyobb felülvizsgálatra vonatkozó alapelvét, beleértve a közös összehasonlító elemzések („benchmarking”) rendszeres, pl. ötévente történő végzését. Számos tagállam rámutatott az egyes országok között a statisztikai rendszerekben, adatforrásokban és felmérésekben, valamint azok gyakoriságában meglévő különbségekből adódó jelentős gyakorlati nehézségekre. A Bizottság folytatja e téma tagállamokkal történő megvitatását. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság 2007. április 26-án ismételten megvitatta a GNI-bizottsággal a nemzeti számlák felülvizsgálatát. A legtöbb tagállam támogatta a jobb tájékoztatás és összehangolás valamennyi nagyobb felülvizsgálatra vonatkozó alapelvét, beleértve a közös összehasonlító elemzések („benchmarking”) rendszeres, pl. ötévente történő végzését. Számos tagállam rámutatott az egyes országok között a statisztikai rendszerekben, adatforrásokban és felmérésekben, valamint azok gyakoriságában meglévő különbségekből adódó jelentős gyakorlati nehézségekre. A Bizottság folytatja e téma tagállamokkal történő megvitatását.

| c) | időben tegye közzé a görög GNI-jegyzék ellenőrzésének eredményeit, hogy a 2007-es pénzügyi évről szóló beszámolóba immár a javított adatok kerülhessenek bele (lásd: 4.26. bekezdés). |
| --- | --- |

c)

időben tegye közzé a görög GNI-jegyzék ellenőrzésének eredményeit, hogy a 2007-es pénzügyi évről szóló beszámolóba immár a javított adatok kerülhessenek bele (lásd: 4.26. bekezdés).

| c) | A Bizottság befejezte az Eurostatnak 2007 februárjában megküldött, aktualizált görög GNI-jegyzék dokumentáció alapján történő vizsgálatát, és 2007. június 20–26. között a GNI-re vonatkozó ellenőrző látogatást hajtott végre Görögországban. Ezen ellenőrző látogatással kapcsolatban az Eurostat tárgyalásokat fog folytatni a görög statisztikai hatóságokkal. A Bizottság számításai szerint a görög GNI-adatokból időben tudnak megfelelő szintű következtetéseket levonni a 2007. szeptember 22-i hivatalos GNI-értesítéshez, amelyet a 2007. évi költségvetési eljárás során használnak. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság befejezte az Eurostatnak 2007 februárjában megküldött, aktualizált görög GNI-jegyzék dokumentáció alapján történő vizsgálatát, és 2007. június 20–26. között a GNI-re vonatkozó ellenőrző látogatást hajtott végre Görögországban. Ezen ellenőrző látogatással kapcsolatban az Eurostat tárgyalásokat fog folytatni a görög statisztikai hatóságokkal. A Bizottság számításai szerint a görög GNI-adatokból időben tudnak megfelelő szintű következtetéseket levonni a 2007. szeptember 22-i hivatalos GNI-értesítéshez, amelyet a 2007. évi költségvetési eljárás során használnak.

A KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE

| 4.33. | A legutóbbi éves jelentések főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követését a
  4.1. melléklet
  szemlélteti. |
| --- | --- |

4.33.

A legutóbbi éves jelentések főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követését a
  4.1. melléklet
  szemlélteti.

AZ ELŐZŐ ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖN JELENTÉSEK

| 4.34. | 11/2006. sz. különjelentés a közösségi árutovábbítási rendszerről (HL C 44., 2007.2.27., 1. o.). |
| --- | --- |

4.34.

11/2006. sz. különjelentés a közösségi árutovábbítási rendszerről (HL C 44., 2007.2.27., 1. o.).

(1)  Az előző évi többlet és az egyéb bevételek.

---

Forrás: Az Európai Közösségek 2006-os éves beszámolója.

(2)  A hagyományos saját forrásokat az Európai Unió nevében a tagállamok szedik be, annak 25 %-át beszedési költség címén visszatartva.

(3)  A HÉA- és GNI-alapú saját források kiszámítása – a hagyományos saját forrásokkal ellentétben – egységkulcs alapján történik, amelyet a tagállamok harmonizált HÉA-alapjára, illetve közösségi szabályoknak megfelelően kiszámított GNI-jére vetítenek.

(4)  Belgium, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Szlovákia, Egyesült Királyság; emellett sor került még a hagyományos saját forrásoknál alkalmazott finnországi számviteli rendszer felülvizsgálatára is.

(5)  A 2028/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 352., 2004.11.27., 1. o.) módosított 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.) 20. cikkében említett, a közösségek saját forrásaival foglalkozó tanácsadó bizottság. A bizottság a tagállamok és a Bizottság képviselőiből áll, és a saját forrásokat érintő ügyekben biztosítja a kapcsolatot a Bizottság és a tagállamok között. A saját források rendszerének végrehajtása során felmerülő kérdéseket, valamint a saját források becsléseit vizsgálja.

(6)  A 2913/92/EGK tanácsi rendelet 247–249. cikke (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

(7)  Lásd: 4. lábjegyzet.

(8)  A Bizottság és a tagállamok képviselőiből álló GNI-bizottságot az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 181., 2003.7.19., 1. o.) 4. cikke hozta létre. A bizottság minden évben megvizsgálja a tagállamok által megküldött GNI-adatokat, és véleményt nyilvánít arra vonatkozólag, hogy azok a megbízhatóság, összehasonlíthatóság és teljeskörűség tekintetében a saját forrás céljaira megfelelnek-e. Emellett véleményezi a Bizottság azon javaslatait, amelyek a GNI kiszámításának fejlesztésére irányulnak, illetve foglalkozik a GNI-számítási gyakorlat javítására, a GNI-adatok felülvizsgálatára és a GNI teljeskörűségének problémájára vonatkozó kérdésekkel is.

(9)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

(10)  Az 1984. június 25–26-i fontainebleaui Európai Tanács megállapította, hogy „minden olyan tagállam, amely gazdasági teljesítményéhez képest túlzott költségvetési terhet visel, a megfelelő időben korrekcióban részesülhet”. A Tanács továbbá azt is kimondta, hogy „a költségvetési egyensúlyhiány megoldása alapvetően a kiadási politikában van”.

(11)  A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 1150/2000/EK, Euratom rendeletet módosító 2004. november 16-i 2028/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet.

(12)  Belgium, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Szlovákia, Finnország és Egyesült Királyság.

(13)  Belgium és Egyesült Királyság.

(14)  Lásd: 4.1. melléklet – A Számvevőszék legutóbbi észrevételeinek nyomon követése.

(15)  A C-377/03. sz. ügyben hozott, a Bíróság 2006. október 5-i ítélete.

(16)  A 2028/2004/EK, Euratom rendelet 6. cikke (4) bekezdésének (b) pontja.

(17)  Belgium, Szlovákia, Finnország és az Egyesült Királyság.

(18)  Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján (HL L 253., 2000.7.10., 42. o.).

(19)  A módosított 2220/85/EGK bizottsági rendelet (HL L 205., 1985.8.3., 5. o.) 31. cikke szerint „a tagállamok megküldik a Bizottságnak a behajtott biztosítékok teljes számát és összegét az előző év vonatkozásában.”

(20)  A 2028/2004/EK, Euratom rendelettel módosított 1150/2000/EK, Euratom rendelet 18. cikke.

(21)  Belgium, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Szlovákia és az Egyesült Királyság.

(22)  Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.), valamint a 2028/2004/EK, Euratom rendelet 17. és 18. cikke.

(23)  Egyesült Királyság.

(24)  A Számvevőszéki ellenőrzés szerint a fizikai ellenőrzések aránya a többi tagállamban legalább 0,3 % volt.

(25)  Franciaország.

(26)  Ezekről a 2913/92/EGK rendelet 76. cikke rendelkezik – mivel a vámalakiságokat és a vámeljárásokat egyszerűsítették, ezek az eljárások magas kockázatot jelentenek.

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2005/EK rendelete (2005. április 13.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.), és annak végrehajtó rendelkezései.

(28)  A GNI-alapú forrással kapcsolatban megfogalmazott fenntartások a nemzetiszámla-aggregátumok összeállításához használt tagállami forrásokra és módszerekre vonatkoznak, valamint lehetővé teszik, hogy a GNI-aggregátumokat a közösségi jogszabályok által meghatározott négyéves időtartam lejártával is ki lehessen igazítani. Az általános fenntartás a tagállami adatok összességére, míg a konkrét fenntartás az egyes forrásokra vagy módszerekre vonatkozik.

(29)  Az új tagállamok (EU-10) 2004-re vonatkozó GNI-adatai a saját források céljára 2008 szeptemberéig módosíthatók, ezért ezen tagállamok esetében eddig nem alkalmaztak fenntartást.

(30)  1287/2003/EK, Euratom rendelet 2. cikkének (2) és (3) bekezdése.

(31)  Lásd: 7. lábjegyzet.

(32)  Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 5. cikke.

(33)  2001-ig a GNP-t, 2002 óta a GNI-t alkalmazzák.

(34)  A tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó dokumentum, amely a GNI és összetevői ESA 95-nek megfelelő kiszámításához használt eljárásokat és alapstatisztikákat mutatja be.

(35)  A 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a tagállami HÉA-hozzájárulások kiszámításához figyelembe vett adóalap egyik tagállam esetében sem haladhatja meg a GNP, illetve a GNI 50 %-át.

(36)  Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg és az Egyesült Királyság.

(37)  A monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság például a nemzeti számlák főbb felülvizsgálatának jobb kommunikálására vonatkozó iránymutatásokra tett javaslatot. Ezen iránymutatások tartalmazzák a felülvizsgálatok előzetes bejelentését, lehetőség szerint jelezve potenciális hatásukat, valamint az okok megfelelő dokumentációját, főbb aggregátumokra gyakorolt hatását és a további felülvizsgálatok ütemtervét. A javasolt iránymutatások kiterjednek a főbb felülvizsgálatok összehangolására és az európai uniós koncepciók, fogalommeghatározások vagy osztályozások változásai miatti tájékoztatásokra is. Ezen iránymutatásokról további vitát folytattak a Statisztikai Programbizottságban 2007. május 24-én.

4.1. MELLÉKLET

A Számvevőszék korábbi észrevételeinek nyomon követése

| A Számvevőszék észrevételei | 2006-os intézkedések | Szükséges-e további intézkedés? | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Hagyományos saját források: mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingensek |
| A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 3.16. bekezdése szerint egyes kontingensek esetében lehetséges, hogy számos, ugyanahhoz a fő vállalkozáshoz kapcsolódó importőr a lehető legnagyobb kontingensre pályázva egyenként nyújtsa be a saját engedély iránti kérelmét. | A Számvevőszék ellenőrzése szerint 2006-ban számos, ugyanahhoz a fő vállalkozáshoz kapcsolódó importőr továbbra is saját kérelmet nyújtott be.
  Ez torzítja a versenyt, és komoly terhet ró mind a bizottsági, mind a tagállami igazgatási egységekre. | Noha a Bizottság a (2007. január 1-jén hatályba lépő) 1301/2006/EK rendelet révén intézkedett az eljárási keretrendszer megváltoztatásáról, ez nem kínál teljes megoldást a problémára. A Számvevőszék szerint a Bizottságnak további intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy az egy fő vállalkozáshoz kapcsolódó importőrök ugyanarra az időszakra egynél több kérelmet ne adhassanak be. | A mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló 1301/2006/EK bizottsági rendelet megerősítette és harmonizálta az importengedélyek alkalmazását azzal a céllal, hogy megakadályozza, hogy az érintett szektorban külkereskedelemben részt nem vevő kérelmezők is benyújthassanak kérelmet. A rendelet 5. cikke értelmében a kérelmezőnek igazolást kell benyújtania arról, hogy az érintett ágazatban kereskedelmi kapcsolatban áll harmadik országokkal. E rendelkezések a leányvállalatokra is vonatkoznak, amennyiben azok teljesítik a fent említett követelményeket.


  Ezzel párhuzamosan a Bizottság szolgálatai intézkedést hoztak a különböző piaci szervezetekben behozatali vámkontingenseket megnyitó rendeletekben rögzített rendelkezések ésszerűsítésére és összehangolására. A hatásokat az elkövetkező hónapokban értékelik majd. Szükség esetén további intézkedéseket vesznek fontolóra ebben az összefüggésben. |
| Potenciális díjak vita tárgyát képezik a Bizottság és Németország között |
| A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki éves jelentés 3.23. bekezdése szerint Németország 2003-ban 40,1 millió EUR nagyságrendben törölt tételeket a B-számlájáról anélkül, hogy e csökkentésről részletes magyarázatot adott volna.
  A Számvevőszék 2005-ben megjegyezte, hogy 22,7 millió EUR összegű potenciális díjfizetés továbbra is vita tárgyát képezi a Bizottság és Németország között. | 2006-ban 22,7 millió EUR továbbra is vita tárgyát képezte. | Németország bocsássa a Bizottság rendelkezésére az ügy lezárásához szükséges információkat. | A Bizottság további magyarázatokat és bizonyítékokat kapott Németországtól, amelyek kielégítő módon magyarázzák szinte valamennyi végrehajtott korrekciót, a fennmaradókat pedig további vizsgálatnak vetik alá. |
| HÉA-alapú saját forrás: a meglévő fenntartások pénzügyi hatása |
| A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 4.14. bekezdésében a Számvevőszék megjegyezte, hogy a meglévő fenntartások pénzügyi hatását nem számszerűsítették, majd javasolta a Bizottságnak, hogy amint lehetséges, próbálja meg számszerűsíteni ezen fenntartások pénzügyi hatását. | Mivel a fenntartások pénzügyi hatását gyakran nehéz számszerűsíteni, a Számvevőszék ellenőrei a 2006-os ellenőrzés során javasolták a Bizottságnak, hogy a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött, a fenntartások hatásáról szóló megjegyzés segítségével tájékoztassa a kimutatások olvasóit arról, hogy miért nem állapítható meg a HÉA-alapú forrás pontos összege. A Bizottság elfogadta a javaslatot, és a 2006. évi éves beszámolóba belefoglalta az erre vonatkozó megjegyzést. | Nincs. | A nyilvánvalóan kis pénzügyi hatású fenntartások számának csökkentése érdekében a Bizottság emlékeztetni fogja a tagállamokat, hogy engedélyt kérhetnek arra, hogy bizonyos tranzakciókat figyelmen kívül hagyhassanak, vagy közelítést alkalmazzanak olyan esetekben, ahol a pontos számítás a héaalapra gyakorolt hatáshoz képest valószínűleg aránytalan igazgatási terhekkel járna. |
| GNI saját forrás: minőségjelentések |
| A Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 4.17. bekezdése megállapítja, hogy a tagállamok a 2005-ben leadott minőségjelentésekben továbbra sem nyújtottak tájékoztatást a GNI és összetevői minőségével kapcsolatban végzett vizsgálatokról. | A 2006-os minőségjelentések elemzéséből kiderült, hogy a GNI-bizottságban 2006. július 3-án folytatott vitát követően kettő kivételével az összes tagállam kijavította ezt a hiányosságot. | A Bizottság gondoskodjon róla, hogy az összes tagállam megküldje a kért információkat. | A Bizottság folytatja annak biztosítására irányuló erőfeszítéseit, hogy minden tagállam megfeleljen a GNI-minőségjelentések e rendelkezésében foglalt követelményeknek. |
| GNI saját forrás: közvetlen ellenőrzés |
| A Számvevőszék 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 3.35. bekezdése, valamint a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 4.16. bekezdése szerint a Bizottság továbbra sem végzett elegendő ellenőrzést a GNI-adatokra vonatkozóan (1). | A kérdést a GNI-bizottság 2006 júliusában megvitatta, és a Bizottság úgy döntött, megfontolás tárgyává teszi, hogy milyen módszereket alkalmazhatna a GNI-kérdőívben (2) továbbított adatok alapjául szolgáló nemzeti számlák közvetlenebb ellenőrzése érdekében. 2006-ban azonban egyetlen ilyen módszert sem vezetett be, viszont a 4.16. bekezdésre adott válasza szerint a tagállami helyszíni ellenőrzések csak azt követően folytatódhatnak, hogy az új jegyzékek rendelkezésre állnak és 2008-ban elemzésre kerülnek. | A Bizottság folytasson több közvetlen ellenőrzést a GNI-jegyzékek és kérdőívek 2007-es vizsgálatakor. | A 2001-es jegyzékeken alapuló, teljes körű ellenőrző látogatásokat követően a tagállamokat 2006 végén felkérték új, a nemzeti számláik főbb felülvizsgálatát figyelembe vevő jegyzékek összeállítására. A jegyzékek többségét 2006 decemberében továbbították a Bizottságnak, néhány 2007-ben érkezik. Ezért ezekre a jegyzékekre vonatkozóan nem lehetett 2006-ban ellenőrző látogatást végezni.


  A Bizottság 2007-ben az új jegyzékek elemzését követően folytatja a tagállamokban tett ellenőrző látogatásokat, és egyes területeken közvetlen ellenőrzéseket hajt végre a Számvevőszék által javasolt értelemben, figyelembe véve a Bizottság és a tagállamok erőforrás-korlátait. A Bizottság – akárcsak a múltban – továbbra is tájékoztatja a Számvevőszéket az e területen végzett tevékenységéről. |
| GNI-alapú saját forrás: a meglévő fenntartások pénzügyi hatása |
| A Számvevőszék 17/2000. sz. különjelentésének 91. bekezdése kimondja, hogy a Bizottságnak mindenképpen számszerűsítenie kell a fenntartások GNP-re gyakorolt hatását. | Mivel a fenntartások pénzügyi hatását gyakran nehéz számszerűsíteni, a Számvevőszék ellenőrei a 2006-os ellenőrzés során javasolták a Bizottságnak, hogy a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött, a fenntartások hatásáról szóló megjegyzés segítségével tájékoztassa a kimutatások olvasóit arról, hogy miért nem állapítható meg a GNI-alapú forrás pontos összege. A Bizottság elfogadta a javaslatot, és a 2006. évi éves beszámolóba belefoglalta az erre vonatkozó megjegyzést. | Nincs. | |

A Számvevőszék észrevételei

2006-os intézkedések

Szükséges-e további intézkedés?

A Bizottság válasza

Hagyományos saját források: mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingensek

A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 3.16. bekezdése szerint egyes kontingensek esetében lehetséges, hogy számos, ugyanahhoz a fő vállalkozáshoz kapcsolódó importőr a lehető legnagyobb kontingensre pályázva egyenként nyújtsa be a saját engedély iránti kérelmét.

A Számvevőszék ellenőrzése szerint 2006-ban számos, ugyanahhoz a fő vállalkozáshoz kapcsolódó importőr továbbra is saját kérelmet nyújtott be.

Ez torzítja a versenyt, és komoly terhet ró mind a bizottsági, mind a tagállami igazgatási egységekre.

Noha a Bizottság a (2007. január 1-jén hatályba lépő) 1301/2006/EK rendelet révén intézkedett az eljárási keretrendszer megváltoztatásáról, ez nem kínál teljes megoldást a problémára. A Számvevőszék szerint a Bizottságnak további intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy az egy fő vállalkozáshoz kapcsolódó importőrök ugyanarra az időszakra egynél több kérelmet ne adhassanak be.

A mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló 1301/2006/EK bizottsági rendelet megerősítette és harmonizálta az importengedélyek alkalmazását azzal a céllal, hogy megakadályozza, hogy az érintett szektorban külkereskedelemben részt nem vevő kérelmezők is benyújthassanak kérelmet. A rendelet 5. cikke értelmében a kérelmezőnek igazolást kell benyújtania arról, hogy az érintett ágazatban kereskedelmi kapcsolatban áll harmadik országokkal. E rendelkezések a leányvállalatokra is vonatkoznak, amennyiben azok teljesítik a fent említett követelményeket.

Ezzel párhuzamosan a Bizottság szolgálatai intézkedést hoztak a különböző piaci szervezetekben behozatali vámkontingenseket megnyitó rendeletekben rögzített rendelkezések ésszerűsítésére és összehangolására. A hatásokat az elkövetkező hónapokban értékelik majd. Szükség esetén további intézkedéseket vesznek fontolóra ebben az összefüggésben.

Potenciális díjak vita tárgyát képezik a Bizottság és Németország között

A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki éves jelentés 3.23. bekezdése szerint Németország 2003-ban 40,1 millió EUR nagyságrendben törölt tételeket a B-számlájáról anélkül, hogy e csökkentésről részletes magyarázatot adott volna.

A Számvevőszék 2005-ben megjegyezte, hogy 22,7 millió EUR összegű potenciális díjfizetés továbbra is vita tárgyát képezi a Bizottság és Németország között.

2006-ban 22,7 millió EUR továbbra is vita tárgyát képezte.

Németország bocsássa a Bizottság rendelkezésére az ügy lezárásához szükséges információkat.

A Bizottság további magyarázatokat és bizonyítékokat kapott Németországtól, amelyek kielégítő módon magyarázzák szinte valamennyi végrehajtott korrekciót, a fennmaradókat pedig további vizsgálatnak vetik alá.

HÉA-alapú saját forrás: a meglévő fenntartások pénzügyi hatása

A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 4.14. bekezdésében a Számvevőszék megjegyezte, hogy a meglévő fenntartások pénzügyi hatását nem számszerűsítették, majd javasolta a Bizottságnak, hogy amint lehetséges, próbálja meg számszerűsíteni ezen fenntartások pénzügyi hatását.

Mivel a fenntartások pénzügyi hatását gyakran nehéz számszerűsíteni, a Számvevőszék ellenőrei a 2006-os ellenőrzés során javasolták a Bizottságnak, hogy a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött, a fenntartások hatásáról szóló megjegyzés segítségével tájékoztassa a kimutatások olvasóit arról, hogy miért nem állapítható meg a HÉA-alapú forrás pontos összege. A Bizottság elfogadta a javaslatot, és a 2006. évi éves beszámolóba belefoglalta az erre vonatkozó megjegyzést.

Nincs.

A nyilvánvalóan kis pénzügyi hatású fenntartások számának csökkentése érdekében a Bizottság emlékeztetni fogja a tagállamokat, hogy engedélyt kérhetnek arra, hogy bizonyos tranzakciókat figyelmen kívül hagyhassanak, vagy közelítést alkalmazzanak olyan esetekben, ahol a pontos számítás a héaalapra gyakorolt hatáshoz képest valószínűleg aránytalan igazgatási terhekkel járna.

GNI saját forrás: minőségjelentések

A Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 4.17. bekezdése megállapítja, hogy a tagállamok a 2005-ben leadott minőségjelentésekben továbbra sem nyújtottak tájékoztatást a GNI és összetevői minőségével kapcsolatban végzett vizsgálatokról.

A 2006-os minőségjelentések elemzéséből kiderült, hogy a GNI-bizottságban 2006. július 3-án folytatott vitát követően kettő kivételével az összes tagállam kijavította ezt a hiányosságot.

A Bizottság gondoskodjon róla, hogy az összes tagállam megküldje a kért információkat.

A Bizottság folytatja annak biztosítására irányuló erőfeszítéseit, hogy minden tagállam megfeleljen a GNI-minőségjelentések e rendelkezésében foglalt követelményeknek.

GNI saját forrás: közvetlen ellenőrzés

A Számvevőszék 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 3.35. bekezdése, valamint a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 4.16. bekezdése szerint a Bizottság továbbra sem végzett elegendő ellenőrzést a GNI-adatokra vonatkozóan (1).

A kérdést a GNI-bizottság 2006 júliusában megvitatta, és a Bizottság úgy döntött, megfontolás tárgyává teszi, hogy milyen módszereket alkalmazhatna a GNI-kérdőívben (2) továbbított adatok alapjául szolgáló nemzeti számlák közvetlenebb ellenőrzése érdekében. 2006-ban azonban egyetlen ilyen módszert sem vezetett be, viszont a 4.16. bekezdésre adott válasza szerint a tagállami helyszíni ellenőrzések csak azt követően folytatódhatnak, hogy az új jegyzékek rendelkezésre állnak és 2008-ban elemzésre kerülnek.

A Bizottság folytasson több közvetlen ellenőrzést a GNI-jegyzékek és kérdőívek 2007-es vizsgálatakor.

A 2001-es jegyzékeken alapuló, teljes körű ellenőrző látogatásokat követően a tagállamokat 2006 végén felkérték új, a nemzeti számláik főbb felülvizsgálatát figyelembe vevő jegyzékek összeállítására. A jegyzékek többségét 2006 decemberében továbbították a Bizottságnak, néhány 2007-ben érkezik. Ezért ezekre a jegyzékekre vonatkozóan nem lehetett 2006-ban ellenőrző látogatást végezni.

A Bizottság 2007-ben az új jegyzékek elemzését követően folytatja a tagállamokban tett ellenőrző látogatásokat, és egyes területeken közvetlen ellenőrzéseket hajt végre a Számvevőszék által javasolt értelemben, figyelembe véve a Bizottság és a tagállamok erőforrás-korlátait. A Bizottság – akárcsak a múltban – továbbra is tájékoztatja a Számvevőszéket az e területen végzett tevékenységéről.

GNI-alapú saját forrás: a meglévő fenntartások pénzügyi hatása

A Számvevőszék 17/2000. sz. különjelentésének 91. bekezdése kimondja, hogy a Bizottságnak mindenképpen számszerűsítenie kell a fenntartások GNP-re gyakorolt hatását.

Mivel a fenntartások pénzügyi hatását gyakran nehéz számszerűsíteni, a Számvevőszék ellenőrei a 2006-os ellenőrzés során javasolták a Bizottságnak, hogy a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött, a fenntartások hatásáról szóló megjegyzés segítségével tájékoztassa a kimutatások olvasóit arról, hogy miért nem állapítható meg a GNI-alapú forrás pontos összege. A Bizottság elfogadta a javaslatot, és a 2006. évi éves beszámolóba belefoglalta az erre vonatkozó megjegyzést.

Nincs.

---

(1)  Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 5. cikke előírja, hogy a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a tagállamok által a GNI kiszámításához használt forrásokat és módszereket, különösen a megbízhatóság, összehasonlíthatóság és teljesség tekintetében.

(2)  A tagállamok által összeállított GNI-kérdőív a GNI aggregátumról és annak összetevőiről közöl adatokat.

5. FEJEZET

A közös agrárpolitika

TARTALOM

| 5.1–5.5 | Bevezetés |
| --- | --- |

5.1–5.5

| 5.6–5.78 | Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

5.6–5.78

| 5.6–5.41 | Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) |
| --- | --- |

5.6–5.41

| 5.11–5.14 | A görögországi helyzet |
| --- | --- |

5.11–5.14

| 5.15–5.38 | Az egységes támogatási rendszer (SPS) |
| --- | --- |

5.15–5.38

| 5.39–5.41 | Az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS) |
| --- | --- |

5.39–5.41

| 5.42–5.47 | Vidékfejlesztés |
| --- | --- |

5.42–5.47

| 5.42–5.45 | A Garanciarészleg kiadásai |
| --- | --- |

5.42–5.45

| 5.46–5.47 | Átmeneti vidékfejlesztési eszköz (TRDI) |
| --- | --- |

5.46–5.47

| 5.48–5.53 | A kereskedőknek és feldolgozóknak kifizetett támogatások utólagos vizsgálata |
| --- | --- |

5.48–5.53

| 5.54–5.55 | Export-visszatérítések |
| --- | --- |

5.54–5.55

| 5.56–5.64 | A Bizottság számlaelszámolása |
| --- | --- |

5.56–5.64

| 5.65–5.78 | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

5.65–5.78

| 5.79–5.84 | A korábbi észrevételek hasznosulása |
| --- | --- |

5.79–5.84

| 5.79–5.81 | A szabálytalan kifizetések visszatéríttetése |
| --- | --- |

5.79–5.81

| 5.82–5.84 | Olívaolaj |
| --- | --- |

5.82–5.84

| 5.85 | Különjelentések |
| --- | --- |

5.85

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 5.1. | Ez a fejezet a Garanciarészleg hatálya alá tartozó mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről szól, amelyek összege 2006-ban 49 799 millió EUR volt (2005-ben: 48 466 millió EUR (1); a részleteket lásd az
  5.1. ábrán
  ). A Szerződés értelmében az Európai Bizottság általános felelősséggel tartozik az EU költségvetésének végrehajtásáért. Gyakorlatilag valamennyi mezőgazdasági kiadás teljesítése megosztott irányítás keretében történik. Ez azt jelenti, hogy a végső kedvezményezetteknek (termelők, magánvállalkozások, kereskedők, társulások vagy közintézmények) történő kifizetéseket a tagállamok által akkreditált kifizető ügynökségek teljesítik. A kiadások kevesebb mint 1 %-át kezeli közvetlenül a Bizottság. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

5.1.

Ez a fejezet a Garanciarészleg hatálya alá tartozó mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadások számvevőszéki ellenőrzéséről szól, amelyek összege 2006-ban 49 799 millió EUR volt (2005-ben: 48 466 millió EUR (1); a részleteket lásd az
  5.1. ábrán
  ). A Szerződés értelmében az Európai Bizottság általános felelősséggel tartozik az EU költségvetésének végrehajtásáért. Gyakorlatilag valamennyi mezőgazdasági kiadás teljesítése megosztott irányítás keretében történik. Ez azt jelenti, hogy a végső kedvezményezetteknek (termelők, magánvállalkozások, kereskedők, társulások vagy közintézmények) történő kifizetéseket a tagállamok által akkreditált kifizető ügynökségek teljesítik. A kiadások kevesebb mint 1 %-át kezeli közvetlenül a Bizottság.

Image

| 5.2. | A tagállamok által jelentett kiadások több kontrollrendszer hatálya alá tartoznak: |
| --- | --- |

5.2.

A tagállamok által jelentett kiadások több kontrollrendszer hatálya alá tartoznak:

| a) | a termelők által benyújtott támogatási kérelmek helyességének ellenőrzése az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) keretében (3); |
| --- | --- |

a)

a termelők által benyújtott támogatási kérelmek helyességének ellenőrzése az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) keretében (3);

| b) | ágazatspecifikus kontrollok, pl. az olívaolaj és a vidékfejlesztés területén; |
| --- | --- |

b)

ágazatspecifikus kontrollok, pl. az olívaolaj és a vidékfejlesztés területén;

| c) | mezőgazdasági termékek támogatott exportjára vonatkozó fizikai ellenőrzések (4); |
| --- | --- |

c)

mezőgazdasági termékek támogatott exportjára vonatkozó fizikai ellenőrzések (4);

| d) | kereskedelmi okmányok kifizetést követő vizsgálata a mezőgazdasági termékek kereskedőinek és feldolgozóinak telephelyén (5); |
| --- | --- |

d)

kereskedelmi okmányok kifizetést követő vizsgálata a mezőgazdasági termékek kereskedőinek és feldolgozóinak telephelyén (5);

| e) | az összes bejelentett kiadásra kiterjedő számlaelszámolási eljárás, amely egyrészt az éves beszámolók teljességére és pontosságára vonatkozik (a pénzügyi elszámolási határozat), másrészt pedig többéves alapon a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére (a megfelelőségi határozatok). |
| --- | --- |

e)

az összes bejelentett kiadásra kiterjedő számlaelszámolási eljárás, amely egyrészt az éves beszámolók teljességére és pontosságára vonatkozik (a pénzügyi elszámolási határozat), másrészt pedig többéves alapon a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére (a megfelelőségi határozatok).

5.3.

| 5.3. | Azzal a céllal, hogy bizonyosságot szerezzen a közösségi elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, a Számvevőszék ellenőrizte ezeket a felügyeleti és kontrollrendszereket, és megvizsgált egy 30 (együttesen a KAP-kiadások 68 %-áért felelős) kifizető ügynökség kiadásaiból vett véletlenszerű mintát (lásd:
  5.1. táblázat
  ). |
| --- | --- |

Azzal a céllal, hogy bizonyosságot szerezzen a közösségi elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, a Számvevőszék ellenőrizte ezeket a felügyeleti és kontrollrendszereket, és megvizsgált egy 30 (együttesen a KAP-kiadások 68 %-áért felelős) kifizető ügynökség kiadásaiból vett véletlenszerű mintát (lásd:
  5.1. táblázat
  ).

5.1. táblázat – Kifizető hatóságok a 2006-ban bejelentett kiadás szerint

| Sz. | Tagállam | Kifizető ügynökség | Bejelentett összeg, millió EUR (6) | Az összes %-a | Minősített igazolások (7) | Elkülönített számlák (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Franciaország | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Olaszország | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Görögország | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Egyesült Királyság | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Lengyelország | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Spanyolország | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Írország | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Franciaország | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Németország | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Dánia | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Franciaország | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Spanyolország | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Németország | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Magyarország | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugália | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Finnország | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Egyesült Királyság | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Spanyolország | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Németország | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Olaszország | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Olaszország | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Spanyolország | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgium | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Németország | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Németország | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Litvánia | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Németország | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgium | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Németország | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Spanyolország | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| A DAS keretében ellenőrzött kifizető ügynökségek, 2006 | Részösszeg | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Ausztria | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Franciaország | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Spanyolország | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Franciaország | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Svédország | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Spanyolország | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Olaszország | Région Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Németország | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Cseh Köztársaság | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Németország | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Hollandia | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Franciaország | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Németország | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Németország | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Olaszország | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Hollandia | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Németország | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Egyesült Királyság | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Spanyolország | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Egyesült Királyság | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgium | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Szlovákia | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Németország | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Hollandia | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Olaszország | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Franciaország | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Németország | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Lengyelország | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Spanyolország | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Szlovénia | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Franciaország | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Spanyolország | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Lettország | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Spanyolország | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Olaszország | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Franciaország | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Franciaország | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Spanyolország | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Olaszország | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Spanyolország | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Spanyolország | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Észtország | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Franciaország | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Hollandia | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Franciaország | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugália | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Spanyolország | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Hollandia | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Franciaország | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Ciprus | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luxembourg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Spanyolország | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Spanyolország | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Hollandia | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Ausztria | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Spanyolország | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Németország | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Egyesült Királyság | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Németország | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Olaszország | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Málta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Franciaország | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Németország | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Egyesült Királyság | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Németország | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Németország | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Spanyolország | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Írország | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Részösszeg | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Összesen | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Forrás: A Bizottság jelentése az EMOGA Garanciarészlegének 2006. évi számláira vonatkozó pénzügyi elszámolásáról. |

Sz.

Tagállam

Kifizető ügynökség

Bejelentett összeg, millió EUR (6)

Az összes %-a

Minősített igazolások (7)

Elkülönített számlák (8)

1

Franciaország

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Olaszország

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Görögország

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Egyesült Királyság

RPA

2 925,2

5,8

5

Lengyelország

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Spanyolország

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Írország

DAF

1 723,3

3,4

8

Franciaország

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Németország

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Dánia

DFFE

1 163,3

2,3

11

Franciaország

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Spanyolország

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Németország

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Magyarország

MVH

890,2

1,8

15

Portugália

INGA

879,8

1,8

×

16

Finnország

MMM

824,4

1,6

17

Egyesült Királyság

SERAD

679,5

1,4

18

Spanyolország

Aragón

560,2

1,1

19

Németország

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Olaszország

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Olaszország

AGREA

426,8

0,9

×

22

Spanyolország

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgium

BIRB

393,5

0,8

24

Németország

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Németország

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Litvánia

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Németország

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgium

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Németország

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Spanyolország

Galicia

175,4

0,4

A DAS keretében ellenőrzött kifizető ügynökségek, 2006

Részösszeg

34 013,8

68,0

31

Ausztria

AMA

1 234,6

2,5

32

Franciaország

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Spanyolország

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Franciaország

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Svédország

SJV

918,3

1,8

36

Spanyolország

Extremadura

686,9

1,4

37

Olaszország

Région Lombardie

543,4

1,1

×

38

Németország

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Cseh Köztársaság

SAIF

497,5

1,0

40

Németország

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Hollandia

PZ

447,4

0,9

42

Franciaország

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Németország

Brandenburg

443,7

0,9

44

Németország

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Olaszország

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Hollandia

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Németország

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Egyesült Királyság

DARD

350,3

0,7

49

Spanyolország

FEGA

333,8

0,7

50

Egyesült Királyság

NAW

333,5

0,7

51

Belgium

ALV

277,2

0,6

52

Szlovákia

APA

266,1

0,5

×

×

53

Németország

Hessen

249,7

0,5

54

Hollandia

HPA

233,5

0,5

55

Olaszország

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Franciaország

AUP

208,1

0,4

×

57

Németország

BLE

178,0

0,4

58

Lengyelország

ARR

175,3

0,4

59

Spanyolország

Valencia

174,6

0,3

60

Szlovénia

AAMRD

159,1

0,3

61

Franciaország

FIRS

153,9

0,3

62

Spanyolország

Navarra

137,1

0,3

63

Lettország

RSS

136,6

0,3

64

Spanyolország

Murcia

125,5

0,3

65

Olaszország

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Franciaország

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Franciaország

ONIVINS

108,6

0,2

68

Spanyolország

Canarias

99,0

0,2

69

Olaszország

SAISA

91,4

0,2

70

Spanyolország

Asturias

85,2

0,2

×

71

Spanyolország

País Vasco

75,9

0,2

72

Észtország

PRIA

75,3

0,2

73

Franciaország

ODEADOM

74,8

0,1

74

Hollandia

PT

72,4

0,1

75

Franciaország

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugália

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Spanyolország

Madrid

58,4

0,1

78

Hollandia

PVE

54,3

0,1

79

Franciaország

ONILAIT

52,1

0,1

80

Ciprus

CAPO

48,5

0,1

81

Luxembourg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Spanyolország

La Rioja

45,9

0,1

83

Spanyolország

Cantabria

44,2

0,1

84

Hollandia

DLG

44,0

0,1

85

Ausztria

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Spanyolország

Baleares

34,4

0,1

87

Németország

Saarland

23,1

0,0

88

Egyesült Királyság

FC

18,5

0,0

89

Németország

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Olaszország

ENR

15,6

0,0

91

Málta

MRAE

9,3

0,0

92

Franciaország

OFIMER

8,9

0,0

93

Németország

Hamburg

7,2

0,0

94

Egyesült Királyság

CCW

5,3

0,0

95

Németország

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Németország

Bremen

3,6

0,0

97

Spanyolország

FROM

2,4

0,0

98

Írország

DCMNR

0,6

0,0

Részösszeg

16 033,4

32,0

Összesen

50 047,2

100,0

Forrás: A Bizottság jelentése az EMOGA Garanciarészlegének 2006. évi számláira vonatkozó pénzügyi elszámolásáról.

| 5.4. | A Számvevőszék megvizsgálta továbbá az egységes támogatási rendszer (lásd: 5.15. bekezdés) alkalmazására kialakított rendszereket, amelynek keretében 2006-ban kb. 14 200 millió EUR összeget fizettek ki a kedvezményezetteknek (10). Az egységes területalapú támogatási rendszerrel (SAPS) (lásd: 5.40. bekezdés) kapcsolatban rendszerellenőrzésekre nem került sor, mivel az előzőleg ellenőrzött tagállamokban még korai lett volna érdemi javulásra számítani. Az ügyletek közvetlen vizsgálatára a Számvevőszék viszont ezekben a tagállamokban is sort kerített. |
| --- | --- |

5.4.

A Számvevőszék megvizsgálta továbbá az egységes támogatási rendszer (lásd: 5.15. bekezdés) alkalmazására kialakított rendszereket, amelynek keretében 2006-ban kb. 14 200 millió EUR összeget fizettek ki a kedvezményezetteknek (10). Az egységes területalapú támogatási rendszerrel (SAPS) (lásd: 5.40. bekezdés) kapcsolatban rendszerellenőrzésekre nem került sor, mivel az előzőleg ellenőrzött tagállamokban még korai lett volna érdemi javulásra számítani. Az ügyletek közvetlen vizsgálatára a Számvevőszék viszont ezekben a tagállamokban is sort kerített.

5.5.

| 5.5. | Tekintettel arra, hogy a közvetlenül nem az IIER alá tartozó támogatási rendszerek esetében kétségek merültek fel a kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét illetően, a Számvevőszék külön ellenőrzéseket végzett az olívaolaj-termelési támogatás (beleértve a GIS megbízhatóságát is) (lásd: 5.82. bekezdés), illetve a szárított szőlő támogatása tekintetében (lásd: 5.12. bekezdés). |
| --- | --- |

Tekintettel arra, hogy a közvetlenül nem az IIER alá tartozó támogatási rendszerek esetében kétségek merültek fel a kifizetések jogszerűségét és szabályszerűségét illetően, a Számvevőszék külön ellenőrzéseket végzett az olívaolaj-termelési támogatás (beleértve a GIS megbízhatóságát is) (lásd: 5.82. bekezdés), illetve a szárított szőlő támogatása tekintetében (lásd: 5.12. bekezdés).

KÜLÖNÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER)

| 5.6. | Az IIER az egységes támogatási rendszer (SPS) (lásd: 5.15. bekezdés), az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS) (lásd: 5.39. bekezdés), illetve valamennyi területalapú és állattenyésztési támogatás fő irányítási és ellenőrzési eszköze. Az IIER alá tartozik a Garanciarészleg költségvetésének közel 70 %-a. |
| --- | --- |

5.6.

Az IIER az egységes támogatási rendszer (SPS) (lásd: 5.15. bekezdés), az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS) (lásd: 5.39. bekezdés), illetve valamennyi területalapú és állattenyésztési támogatás fő irányítási és ellenőrzési eszköze. Az IIER alá tartozik a Garanciarészleg költségvetésének közel 70 %-a.

5.7.

| 5.7. | Az IIER-nek valamennyi tagállamban része a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek adatbázisa, valamint a mezőgazdasági parcellák azonosítási, illetve az állatállomány nyilvántartási rendszere; az SPS-t alkalmazó tagállamokban ehhez járul még a támogatási jogosultságok nyilvántartása. A rendszerbe több támogathatósági kontrollt építettek be: ilyen az összes kérelem adminisztratív ellenőrzése, az adatbázisok összevetése annak megelőzésére, hogy egyazon földterületre/állatállományra kétszer nyújtsanak be kérelmet, vagy az, hogy az esetek legalább 5 %-ában sor kerül a gazdaság helyszíni vizsgálatára. |
| --- | --- |

Az IIER-nek valamennyi tagállamban része a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek adatbázisa, valamint a mezőgazdasági parcellák azonosítási, illetve az állatállomány nyilvántartási rendszere; az SPS-t alkalmazó tagállamokban ehhez járul még a támogatási jogosultságok nyilvántartása. A rendszerbe több támogathatósági kontrollt építettek be: ilyen az összes kérelem adminisztratív ellenőrzése, az adatbázisok összevetése annak megelőzésére, hogy egyazon földterületre/állatállományra kétszer nyújtsanak be kérelmet, vagy az, hogy az esetek legalább 5 %-ában sor kerül a gazdaság helyszíni vizsgálatára.

5.8.

| 5.8. | A kifizető ügynökségek által a Bizottságnak jelentett IIER-vizsgálati eredmények ugyan a termelőknek folyósított kifizetések jogszerűségével és szabályszerűségével is foglalkoznak, de a Számvevőszék véleménye szerint ezeket az eredményeket egy független szervnek kellene felülvizsgálnia és jóváhagynia. Az IIER vizsgálati eredményei nem térnek ki a jogosultságok kiszámításánál történt hibákra, pedig ezek kihatással vannak a folyósított kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére. A kifizető ügynökségek vizsgálatai révén feltárt hibákat azonban kifizetés előtt orvosolják. |
| --- | --- |

A kifizető ügynökségek által a Bizottságnak jelentett IIER-vizsgálati eredmények ugyan a termelőknek folyósított kifizetések jogszerűségével és szabályszerűségével is foglalkoznak, de a Számvevőszék véleménye szerint ezeket az eredményeket egy független szervnek kellene felülvizsgálnia és jóváhagynia. Az IIER vizsgálati eredményei nem térnek ki a jogosultságok kiszámításánál történt hibákra, pedig ezek kihatással vannak a folyósított kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére. A kifizető ügynökségek vizsgálatai révén feltárt hibákat azonban kifizetés előtt orvosolják.

| 5.8. | Az ellenőrzési rendszerek hatékonyságával kapcsolatos IIER-vizsgálati eredményekből adódó megbízhatóság további javítása érdekében a Bizottság végrehajtotta a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek tevékenyebben kell ellenőrizniük és hitelesíteniük a vizsgálati statisztikákat és a kifizetés utáni ellenőrzéseket. A 2007-es pénzügyi évtől kezdődően a bizottsági útmutatás előírja az igazoló szerveknek, hogy elemezzék a helyszíni ellenőrzések eredményeit és az ellenőrzési statisztikákat, valamint tegyenek róluk jelentést. |
| --- | --- |

5.8.

Az ellenőrzési rendszerek hatékonyságával kapcsolatos IIER-vizsgálati eredményekből adódó megbízhatóság további javítása érdekében a Bizottság végrehajtotta a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek tevékenyebben kell ellenőrizniük és hitelesíteniük a vizsgálati statisztikákat és a kifizetés utáni ellenőrzéseket. A 2007-es pénzügyi évtől kezdődően a bizottsági útmutatás előírja az igazoló szerveknek, hogy elemezzék a helyszíni ellenőrzések eredményeit és az ellenőrzési statisztikákat, valamint tegyenek róluk jelentést.

| 5.9. | E statisztikák szerint (lásd:
  5.2. táblázat
  és
  5.2. ábra
  ) az összes tagállamot tekintve a 2005-ben ellenőrzött, majd a 2006-os pénzügyi évben kifizetett területalapú kérelmek 28,9 %-a (az előző évben: 40 %-a) volt hibás. Ezek a hibák a kifizető ügynökségek által támogatásra jóváhagyott terület 1,4 %-át érintették. Az Unió 15 régi tagállamában ez utóbbi arány a 2004. évi 2,0 %-ról 2005-ben 1,2 %-ra csökkent. A hibaarány csökkenése összefügg azzal, hogy az Unió 15 régi tagállama közül tízben (11) bevezették az SPS-t, és ezekben a hibaarány 0,7 %-ra csökkent, míg a többi öt tagállamban a hibaarány még mindig 1,8 %, akárcsak az új tagállamokban. |
| --- | --- |

5.9.

E statisztikák szerint (lásd:
  5.2. táblázat
  és
  5.2. ábra
  ) az összes tagállamot tekintve a 2005-ben ellenőrzött, majd a 2006-os pénzügyi évben kifizetett területalapú kérelmek 28,9 %-a (az előző évben: 40 %-a) volt hibás. Ezek a hibák a kifizető ügynökségek által támogatásra jóváhagyott terület 1,4 %-át érintették. Az Unió 15 régi tagállamában ez utóbbi arány a 2004. évi 2,0 %-ról 2005-ben 1,2 %-ra csökkent. A hibaarány csökkenése összefügg azzal, hogy az Unió 15 régi tagállama közül tízben (11) bevezették az SPS-t, és ezekben a hibaarány 0,7 %-ra csökkent, míg a többi öt tagállamban a hibaarány még mindig 1,8 %, akárcsak az új tagállamokban.

| 5.10. | Abban a tíz tagállamban, ahol az állattenyésztési támogatásokat részben vagy egészben függetlenné tették a termeléstől, a továbbra is ellenőrizendő állatok száma támogatási rendszertől függően 35 % és 67 % közötti arányban csökkent, és észrevehetően kisebb lett a hibaarány is. A legnagyobb programot, az anyatehén-támogatást (lásd:
  5.3. táblázat
  és
  5.3. ábra
  ) illetően a tagállamok megállapítása szerint a kérelmekben szereplő állatállomány 0,7 %-a hiányzik vagy nem támogatható (2004-ben 1,56 %); a különleges szarvasmarha-támogatás esetében ez a szám 1,23 % volt (2004-ben 2,53 %), míg a juh- és kecsketámogatás esetében a 2004-es 6,3 %-ról 3,6 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

5.10.

Abban a tíz tagállamban, ahol az állattenyésztési támogatásokat részben vagy egészben függetlenné tették a termeléstől, a továbbra is ellenőrizendő állatok száma támogatási rendszertől függően 35 % és 67 % közötti arányban csökkent, és észrevehetően kisebb lett a hibaarány is. A legnagyobb programot, az anyatehén-támogatást (lásd:
  5.3. táblázat
  és
  5.3. ábra
  ) illetően a tagállamok megállapítása szerint a kérelmekben szereplő állatállomány 0,7 %-a hiányzik vagy nem támogatható (2004-ben 1,56 %); a különleges szarvasmarha-támogatás esetében ez a szám 1,23 % volt (2004-ben 2,53 %), míg a juh- és kecsketámogatás esetében a 2004-es 6,3 %-ról 3,6 %-ra csökkent.

| 5.9–5.10. | A Bizottság szeretné hangsúlyozni a terület- és állatalapú kérelmek, valamint a ténylegesnél nagyobb terület- és állatszám bejelentésében bekövetkezett, kisebb hibaarány felé mutató kedvező trendet, és úgy véli, hogy ez a jelenség a jelenlegi KAP-reform nagyon kedvező hatásának köszönhető. |
| --- | --- |

5.9–5.10.

A Bizottság szeretné hangsúlyozni a terület- és állatalapú kérelmek, valamint a ténylegesnél nagyobb terület- és állatszám bejelentésében bekövetkezett, kisebb hibaarány felé mutató kedvező trendet, és úgy véli, hogy ez a jelenség a jelenlegi KAP-reform nagyon kedvező hatásának köszönhető.

5.2. táblázat – Területalapú támogatás, hüvelyesek és más termények – Kérelmek 2005. évi helyszíni ellenőrzései (2006-os kifizetési év)

| Tagállamok | Benyújtott kérelmek | Ellenőrzött kérelmek | Hibás kérelmek | Véletlenszerűen kiválasztott kérelmek ellenőrzése | Véletlenszerűen kiválasztott kérelmek ellenőrzése, hibás kérelmek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | Terület (ha) | Átlagos méret (ha) | Szám | % | Terület (ha) | % | Átlagos méret (ha) | Szám | % | Terület (ha) | % | Szám | % | Terület (ha) | % | Szám | % | Terület (ha) | % |
| Belgium | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Dánia | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Németország | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Írország | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Olaszország | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luxemburg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Ausztria | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugália | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Svédország | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Egyesült Királyság | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| EU-10 2005-ben összesen
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| EU-10 2004-ben összesen | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Görögország | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Spanyolország | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Franciaország | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Hollandia | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Finnország | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Málta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Szlovénia | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| EU-7 2005-ben összesen
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| EU-17 2005-ben összesen | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| EU-15 2004-ben összesen | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| EU-15 2003-banösszesen
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| EU-15 2002-ben összesen | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Cseh Köztársaság | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Észtország | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Ciprus | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Lettország | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Litvánia | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Magyarország | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Lengyelország | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Szlovákia | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| EU-8 2005-ben összesen | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| EU-10 2004-ben összesen
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| EU-25 2005-ben összesen | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| EU-25 2004-ben összesen | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| NB 1: A távellenőrzés műholdas vagy légi felvételek használatával ellenőrzi az IIER-kérelmeket.

  NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

  Forrás: A tagállamoktól a DG AGRI részére benyújott IIER-statisztika.
  2006. évi éves tevékenységi jelentés – DG AGRI. |

Tagállamok

Benyújtott kérelmek

Ellenőrzött kérelmek

Hibás kérelmek

Véletlenszerűen kiválasztott kérelmek ellenőrzése

Véletlenszerűen kiválasztott kérelmek ellenőrzése, hibás kérelmek

Szám

Terület (ha)

Átlagos méret (ha)

Szám

%

Terület (ha)

%

Átlagos méret (ha)

Szám

%

Terület (ha)

%

Szám

%

Terület (ha)

%

Szám

%

Terület (ha)

%

Belgium

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Dánia

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Németország

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Írország

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Olaszország

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luxemburg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Ausztria

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugália

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Svédország

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Egyesült Királyság

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

EU-10 2005-ben összesen
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

EU-10 2004-ben összesen

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Görögország

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Spanyolország

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Franciaország

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Hollandia

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Finnország

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Málta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Szlovénia

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

EU-7 2005-ben összesen
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

EU-17 2005-ben összesen

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

EU-15 2004-ben összesen

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

EU-15 2003-banösszesen
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

EU-15 2002-ben összesen

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Cseh Köztársaság

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Észtország

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Ciprus

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Lettország

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Litvánia

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Magyarország

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Lengyelország

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Szlovákia

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

EU-8 2005-ben összesen

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

EU-10 2004-ben összesen
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

EU-25 2005-ben összesen

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

EU-25 2004-ben összesen

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

NB 1: A távellenőrzés műholdas vagy légi felvételek használatával ellenőrzi az IIER-kérelmeket.

NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

Forrás: A tagállamoktól a DG AGRI részére benyújott IIER-statisztika.

2006. évi éves tevékenységi jelentés – DG AGRI.

Image

5.3. táblázat – IIER-vizsgálatok anyatehén-támogatásra – A 2005. évi helyszíni ellenőrzések eredményei (2006-os kifizetési év)

| Tagállam | Ellenőrzött állatok összesen | Részben elutasított ellenőrzött kérelmek | Teljesen elutasított ellenőrzött kérelmek | Ellenőrzött állatok
  (véletlenszerű ellenőrzés) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kérelmek | Ellenőrzött | % | Szám | Összes kérelem % | Szám | Összes kérelem % | Szám | Összes ellenőrzött % | Összes kérelem % | Részben elutasított | Részben elutasított% | Elutasított | Elutasított % |
| Belgium | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Görögország | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Spanyolország | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Franciaország | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Hollandia | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Ausztria | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugália | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Finnország | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Málta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Szlovénia | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EU-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Forrás: A tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtott IIER-statisztika.
  Éves tevékenységi jelentés – DG AGRI. |

Tagállam

Ellenőrzött állatok összesen

Részben elutasított ellenőrzött kérelmek

Teljesen elutasított ellenőrzött kérelmek

Ellenőrzött állatok

(véletlenszerű ellenőrzés)

Kérelmek

Ellenőrzött

%

Szám

Összes kérelem %

Szám

Összes kérelem %

Szám

Összes ellenőrzött %

Összes kérelem %

Részben elutasított

Részben elutasított%

Elutasított

Elutasított %

Belgium

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Görögország

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Spanyolország

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Franciaország

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Hollandia

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Ausztria

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugália

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Finnország

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Málta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Szlovénia

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EU-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Forrás: A tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtott IIER-statisztika.

Éves tevékenységi jelentés – DG AGRI.

Image

A görögországi helyzet

| 5.11. | A főigazgató nyilatkozata már az ötödik egymást követő évben fogalmaz meg fenntartást az IIER elégtelen görögországi végrehajtását illetően. A Számvevőszék 2006-ra vonatkozóan is megerősítette, hogy továbbra is hiányosan működnek a fő kontrollmechanizmusok: a kérelmek kezelése, a vizsgálati eljárások, az állatadatbázis integritása, illetve a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer. Ilyen elégtelen kontrollfeltételek között fizetnek ki évi kb. 850 millió EUR támogatást a termelőknek. Az 1996–2005-ös időszakra vonatkozóan a Bizottság összesen 479 millió EUR értékben rendelt el korrekciókat, ami a jelentett kiadások kb. 6 %-ának felel meg. Sor került korrekciókra a szárított szőlőt illetően is. |
| --- | --- |

5.11.

A főigazgató nyilatkozata már az ötödik egymást követő évben fogalmaz meg fenntartást az IIER elégtelen görögországi végrehajtását illetően. A Számvevőszék 2006-ra vonatkozóan is megerősítette, hogy továbbra is hiányosan működnek a fő kontrollmechanizmusok: a kérelmek kezelése, a vizsgálati eljárások, az állatadatbázis integritása, illetve a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer. Ilyen elégtelen kontrollfeltételek között fizetnek ki évi kb. 850 millió EUR támogatást a termelőknek. Az 1996–2005-ös időszakra vonatkozóan a Bizottság összesen 479 millió EUR értékben rendelt el korrekciókat, ami a jelentett kiadások kb. 6 %-ának felel meg. Sor került korrekciókra a szárított szőlőt illetően is.

| 5.11. | A 2006-os pénzügyi évre (2005-ös igénylési év) vonatkozóan az ellenőrzések megerősítették, hogy továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn az IIER fő elemeinek görögországi alkalmazása során az igénylési eljárás, a helyszíni ellenőrzések és az állatadatbázis minősége és különösen a mezőgazdasági parcella-azonosító rendszer tekintetében. |
| --- | --- |

5.11.

A 2006-os pénzügyi évre (2005-ös igénylési év) vonatkozóan az ellenőrzések megerősítették, hogy továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn az IIER fő elemeinek görögországi alkalmazása során az igénylési eljárás, a helyszíni ellenőrzések és az állatadatbázis minősége és különösen a mezőgazdasági parcella-azonosító rendszer tekintetében.

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottság folytatja az intenzív ellenőrzéseket, és addig ró ki pénzügyi korrekciókat Görögországra, ameddig szükséges.

Ezenfelül a Bizottság szigorúan ellenőrzi és felügyeli a Bizottság kifejezett kérésére és vele szoros együttműködésben a görög hatóságok által a fent említett hiányosságok megszüntetésére összeállított görög cselekvési tervet. A cselekvési terv szigorú határidőket tartalmaz a különböző intézkedések végrehajtására, amelyek első eredményei a 2007-es pénzügyi (2006-os igénylési) évben mutatkozhatnak meg.

| 5.12. | A szárított szőlő támogatási rendszere előírja a termelőknek, hogy hektáronként legalább mennyi szárított szőlőt kell termelniük (minimális hozam). Ezt a támogatásfajtát szinte teljes egészében Görögországban fizetik ki (évente kb. 115 millió EUR). |
| --- | --- |

5.12.

A szárított szőlő támogatási rendszere előírja a termelőknek, hogy hektáronként legalább mennyi szárított szőlőt kell termelniük (minimális hozam). Ezt a támogatásfajtát szinte teljes egészében Görögországban fizetik ki (évente kb. 115 millió EUR).

5.13.

| 5.13. | Az utóbbi évek számvevőszéki DAS-ellenőrzései és egy 2006. évi különellenőrzés egyaránt megállapította, hogy a görög nemzeti hatóságok 1999 óta a szárítottszőlő-fajták termesztésére szolgáló területek túlnyomó részén helytelenül csökkentik a malagaszőlő és feketeszeműmazsolaszőlő minimális hozamára vonatkozó követelményeket. Csökkentéseik csak 2002/2003-ban – Görögország nagy részét ekkor mostoha időjárás sújtotta – alapultak biztosítói kárbecslésen és voltak összhangban a szabályokkal. A többi évben a csökkentéseket a nemzeti hatóságok legtöbbször természeti katasztrófákhoz nem köthető okokból határozták el (15). Ebből adódóan olyan termelők részesültek kifizetésekben, akik nem tartották be a minimális hozamra vonatkozó követelményeket (különösen a teljes termelés kb. 50 %-át kitevő malagaszőlő esetében), és akiket nem sújtott természeti katasztrófa. |
| --- | --- |

Az utóbbi évek számvevőszéki DAS-ellenőrzései és egy 2006. évi különellenőrzés egyaránt megállapította, hogy a görög nemzeti hatóságok 1999 óta a szárítottszőlő-fajták termesztésére szolgáló területek túlnyomó részén helytelenül csökkentik a malagaszőlő és feketeszeműmazsolaszőlő minimális hozamára vonatkozó követelményeket. Csökkentéseik csak 2002/2003-ban – Görögország nagy részét ekkor mostoha időjárás sújtotta – alapultak biztosítói kárbecslésen és voltak összhangban a szabályokkal. A többi évben a csökkentéseket a nemzeti hatóságok legtöbbször természeti katasztrófákhoz nem köthető okokból határozták el (15). Ebből adódóan olyan termelők részesültek kifizetésekben, akik nem tartották be a minimális hozamra vonatkozó követelményeket (különösen a teljes termelés kb. 50 %-át kitevő malagaszőlő esetében), és akiket nem sújtott természeti katasztrófa.

| 5.13. | A Bizottság az elmúlt években többször is helyszíni látogatást tett Görögországban a szárítottszőlő-programmal kapcsolatban, és tisztában van a leírt fejleményekkel. A legutóbbi években a görög hatóságok természeti katasztrófákra, illetve kisebb mértékben egyéb okokra hivatkozva több általános eltérést hagytak jóvá Görögország egészére nézve, a kötelező termelési mennyiségek egységes csökkentése formájában. |
| --- | --- |

5.13.

A Bizottság az elmúlt években többször is helyszíni látogatást tett Görögországban a szárítottszőlő-programmal kapcsolatban, és tisztában van a leírt fejleményekkel. A legutóbbi években a görög hatóságok természeti katasztrófákra, illetve kisebb mértékben egyéb okokra hivatkozva több általános eltérést hagytak jóvá Görögország egészére nézve, a kötelező termelési mennyiségek egységes csökkentése formájában.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez nem felel meg a közösségi jogszabályoknak, a Bizottság helyszíni vizsgálatainak eredményeképpen pedig megfelelőségi eljárások vannak folyamatban.

| 5.14. | A fő kontrollmechanizmusok 1997–2002 közötti nem megfelelő működése miatt a Bizottság átalánykorrekciókat alkalmazott (40 millió EUR). A későbbi évekre még nem javasoltak korrekciókat, és a Bizottság nem állapította meg a nem támogatható kifizetések nagyságát, ami a malagaszőlő esetében jelentős lehet. |
| --- | --- |

5.14.

A fő kontrollmechanizmusok 1997–2002 közötti nem megfelelő működése miatt a Bizottság átalánykorrekciókat alkalmazott (40 millió EUR). A későbbi évekre még nem javasoltak korrekciókat, és a Bizottság nem állapította meg a nem támogatható kifizetések nagyságát, ami a malagaszőlő esetében jelentős lehet.

| 5.14. | A fennmaradó évekre vonatkozóan folyamatban vannak a megfelelőségi eljárások, és – az egységes támogatási rendszerbe (SPS) történő integrálás eredményeképpen – a Bizottság két csomagban kíván pénzügyi korrekciókat szabni. Az első csomag a még nem korrigált évekre (azaz 2003–2005) vonatkozik, valamint adott esetben egy második követi a fennmaradó időszakra, amely különös hangsúlyt helyez arra a tényre, hogy az elmúlt évekre nem a közösségi joggal összhangban engedélyezték a minimális hozamra vonatkozó követelményektől való eltérést. |
| --- | --- |

5.14.

A fennmaradó évekre vonatkozóan folyamatban vannak a megfelelőségi eljárások, és – az egységes támogatási rendszerbe (SPS) történő integrálás eredményeképpen – a Bizottság két csomagban kíván pénzügyi korrekciókat szabni. Az első csomag a még nem korrigált évekre (azaz 2003–2005) vonatkozik, valamint adott esetben egy második követi a fennmaradó időszakra, amely különös hangsúlyt helyez arra a tényre, hogy az elmúlt évekre nem a közösségi joggal összhangban engedélyezték a minimális hozamra vonatkozó követelményektől való eltérést.

Az egységes támogatási rendszer (SPS)

Jellege és működése

| 5.15. | Az SPS keretében a termelők nem aszerint részesülnek támogatásban, hogy mennyit termelnek meg vagy hány állatuk van (16), hanem a következő lépéseket kell megtenniük ahhoz, hogy a támogatást hiánytalanul megítéljék nekik: |
| --- | --- |

5.15.

Az SPS keretében a termelők nem aszerint részesülnek támogatásban, hogy mennyit termelnek meg vagy hány állatuk van (16), hanem a következő lépéseket kell megtenniük ahhoz, hogy a támogatást hiánytalanul megítéljék nekik:

| a) | az első évben nyújtsák be támogatási jogosultságra irányuló kérelmüket (és még ugyanabban az évben a kifizetési kérelmet (egységes kérelem), s ehhez csatoljanak nyilatkozatot támogatható hektárjaik számáról); |
| --- | --- |

a)

az első évben nyújtsák be támogatási jogosultságra irányuló kérelmüket (és még ugyanabban az évben a kifizetési kérelmet (egységes kérelem), s ehhez csatoljanak nyilatkozatot támogatható hektárjaik számáról);

| b) | a jogosultságok megállapítása után nyújtsanak be (évente) egységes kérelmet, amelyben nyilatkoznak a teljes hektárszámról, különösen az SPS keretében támogatható hektárok számáról; |
| --- | --- |

b)

a jogosultságok megállapítása után nyújtsanak be (évente) egységes kérelmet, amelyben nyilatkoznak a teljes hektárszámról, különösen az SPS keretében támogatható hektárok számáról;

| c) | a termelő tartsa helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban a földterületét, és tegyen eleget bizonyos környezetvédelmi követelményeknek (keresztmegfelelés). |
| --- | --- |

c)

a termelő tartsa helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban a földterületét, és tegyen eleget bizonyos környezetvédelmi követelményeknek (keresztmegfelelés).

5.16.

| 5.16. | Ahhoz, hogy az SPS keretében támogatáshoz jussanak, a termelőknek először „támogatási jogosultságokat” (17) kell szerezniük. A nemzeti hatóságok az uniós jogszabályokban előírt több lehetséges modell közül (lásd:
  5.4. táblázat
  ) választva kiszámítják, hogy az egyes termelőket hány és milyen értékű támogatási jogosultság illeti meg. A történelmi modellben az egyes termelők aszerint kapnak jogosultságokat, hogy átlagosan milyen összegű támogatást kaptak, illetve mekkora földterületet műveltek meg a 2000–2002-es referencia-időszakban. A regionális modell szerint egy régióban minden támogatási jogosultságnak egyforma az átalányértéke, és a termelő az első kérelmi évben bejelentett minden támogatható hektárja után kap egy-egy jogosultságot. A hibrid modell a történelmi elemet az átalányösszeg alkalmazásával ötvözi, és ha a modell dinamikus, akkor a történelmi elem évről évre csökken egészen addig, amíg a rendszer túlnyomóan átalányösszeg-alapú nem lesz. |
| --- | --- |

Ahhoz, hogy az SPS keretében támogatáshoz jussanak, a termelőknek először „támogatási jogosultságokat” (17) kell szerezniük. A nemzeti hatóságok az uniós jogszabályokban előírt több lehetséges modell közül (lásd:
  5.4. táblázat
  ) választva kiszámítják, hogy az egyes termelőket hány és milyen értékű támogatási jogosultság illeti meg. A történelmi modellben az egyes termelők aszerint kapnak jogosultságokat, hogy átlagosan milyen összegű támogatást kaptak, illetve mekkora földterületet műveltek meg a 2000–2002-es referencia-időszakban. A regionális modell szerint egy régióban minden támogatási jogosultságnak egyforma az átalányértéke, és a termelő az első kérelmi évben bejelentett minden támogatható hektárja után kap egy-egy jogosultságot. A hibrid modell a történelmi elemet az átalányösszeg alkalmazásával ötvözi, és ha a modell dinamikus, akkor a történelmi elem évről évre csökken egészen addig, amíg a rendszer túlnyomóan átalányösszeg-alapú nem lesz.

| 5.16. | Az SPS szabályai szerint a tagállamok jelentős diszkrecionális játékteret kapnak, hogy egyedi igényeiknek és szándékaiknak megfelelően alakítsák a rendszert. Ez a modellek közti alapvető választáson alapul, amelynek során a regionális modellt a történeti modelltől való eltérés lehetőségeként hozták létre, a választott modell végrehajtásával kapcsolatos egyedi szabályok megfogalmazásával. |
| --- | --- |

5.16.

Az SPS szabályai szerint a tagállamok jelentős diszkrecionális játékteret kapnak, hogy egyedi igényeiknek és szándékaiknak megfelelően alakítsák a rendszert. Ez a modellek közti alapvető választáson alapul, amelynek során a regionális modellt a történeti modelltől való eltérés lehetőségeként hozták létre, a választott modell végrehajtásával kapcsolatos egyedi szabályok megfogalmazásával.

5.4. táblázat – Az egyes ellenőrzött tagállamokban alkalmazott SPS-modell

| Tagállam | Alkalmazott modell | Közvetlen uniós kifizetések kedvezményezettjei 2004-es kérelmi év (18) | 2005-ben benyújtott SPS-kérelmek (19) | A 2005-ös év a 2004-es év %-ában (kerekítve) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | Terület
  (1 000 ha) | Szám (20) | Terület
  (1 000 ha) (21) | Szám
  (%) | Terület (%) |
| Dánia | Hibrid dinamikus | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Németország | Hibrid dinamikus | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luxemburg | Hibrid statikus | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Svédország | Hibrid statikus | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Egyesült Királyság |
| UK – Anglia | Hibrid dinamikus | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| UK – Skócia | Történeti | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| UK – Wales | Történeti | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| UK – É.-Írország | Hibrid statikus | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Összesen | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Tagállam

Alkalmazott modell

Közvetlen uniós kifizetések kedvezményezettjei 2004-es kérelmi év (18)

2005-ben benyújtott SPS-kérelmek (19)

A 2005-ös év a 2004-es év %-ában (kerekítve)

Szám

Terület

(1 000 ha)

Szám (20)

Terület

(1 000 ha) (21)

Szám

(%)

Terület (%)

Dánia

Hibrid dinamikus

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Németország

Hibrid dinamikus

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luxemburg

Hibrid statikus

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Svédország

Hibrid statikus

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Egyesült Királyság

UK – Anglia

Hibrid dinamikus

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

UK – Skócia

Történeti

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

UK – Wales

Történeti

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

UK – É.-Írország

Hibrid statikus

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Összesen

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17. | A tagállamoknak nemzeti tartalékot kell létrehozniuk (22), amelyből új termelők, különleges helyzetbe került, illetve szerkezetátalakítási vagy fejlesztési programokban részt vevő termelők részesülnek jogosultságban. |
| --- | --- |

5.17.

A tagállamoknak nemzeti tartalékot kell létrehozniuk (22), amelyből új termelők, különleges helyzetbe került, illetve szerkezetátalakítási vagy fejlesztési programokban részt vevő termelők részesülnek jogosultságban.

Az ellenőrzési célok

| 5.18. | A Számvevőszék abban a tíz tagállamban ellenőrizte a támogatási jogosultságok megállapítására szolgáló rendszereket (23), ahol 2005-ben bevezették az SPS-t (kifizetések 2006-ban, költségvetési felső határ 15 088 millió EUR (24), vagyis a teljes mezőgazdasági kiadás 27 %-a) (25). |
| --- | --- |

5.18.

A Számvevőszék abban a tíz tagállamban ellenőrizte a támogatási jogosultságok megállapítására szolgáló rendszereket (23), ahol 2005-ben bevezették az SPS-t (kifizetések 2006-ban, költségvetési felső határ 15 088 millió EUR (24), vagyis a teljes mezőgazdasági kiadás 27 %-a) (25).

Az ellenőrzés a következők megállapítására irányult:

| a) | megfelelnek-e a tagállamok által elfogadott nemzeti rendelkezések az uniós jogszabályoknak, és helyesen számították-e ki a támogatási jogosultságokat; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek-e a tagállamok által elfogadott nemzeti rendelkezések az uniós jogszabályoknak, és helyesen számították-e ki a támogatási jogosultságokat;

| b) | megfelelő adminisztratív eljárásokat és megbízható belső kontrollt hoztak-e létre a tagállamok a kifizetési jogosultságok helyes, teljes és pontos megállapítására és kezelésére; |
| --- | --- |

b)

megfelelő adminisztratív eljárásokat és megbízható belső kontrollt hoztak-e létre a tagállamok a kifizetési jogosultságok helyes, teljes és pontos megállapítására és kezelésére;

| c) | megbízható irányítási és kontrollrendszert működtettek-e a tagállamok az SPS-kérelmek feldolgozására (26). |
| --- | --- |

c)

megbízható irányítási és kontrollrendszert működtettek-e a tagállamok az SPS-kérelmek feldolgozására (26).

A támogatási jogosultságok kiszámítása és elosztása

| 5.19. | A jogosultságok helyes kiszámítása és elosztása a helyes SPS-kifizetések előfeltétele. Ha egy jogosultságot helytelenül állapítanak meg, és erre nem derül fény, annak az első évben és minden rákövetkező évben is többlet- vagy alulfizetés lesz a következménye. |
| --- | --- |

5.19.

A jogosultságok helyes kiszámítása és elosztása a helyes SPS-kifizetések előfeltétele. Ha egy jogosultságot helytelenül állapítanak meg, és erre nem derül fény, annak az első évben és minden rákövetkező évben is többlet- vagy alulfizetés lesz a következménye.

A szabályok be nem tartása

A tíz hónapos szabály

| 5.20. | A közösségi jogszabályok előírják, hogy az SPS-ben bejelentett földterülettel az év legalább tíz hónapjában a kérelmezőnek kell rendelkeznie. Az Egyesült Királyságban ennek dacára olyan földtulajdonosok is jutottak jogosultságokhoz, illetve részesültek támogatásban az SPS keretében, akik a földjüket nem maguk művelték, hanem az év legnagyobb részében bérbe adták, és így nem felelnek meg az előírásnak. Észak-Írországban például több mint 176 000 jogosultságot (13,8 millió EUR értékben) ilyen földtulajdonosok kaptak (27). |
| --- | --- |

5.20.

A közösségi jogszabályok előírják, hogy az SPS-ben bejelentett földterülettel az év legalább tíz hónapjában a kérelmezőnek kell rendelkeznie. Az Egyesült Királyságban ennek dacára olyan földtulajdonosok is jutottak jogosultságokhoz, illetve részesültek támogatásban az SPS keretében, akik a földjüket nem maguk művelték, hanem az év legnagyobb részében bérbe adták, és így nem felelnek meg az előírásnak. Észak-Írországban például több mint 176 000 jogosultságot (13,8 millió EUR értékben) ilyen földtulajdonosok kaptak (27).

| 5.20. | A szétválasztás általános felfogására tekintettel kellene lenni. |
| --- | --- |

5.20.

A szétválasztás általános felfogására tekintettel kellene lenni.

Az 1782/2003/EK rendelet 33. cikke kimondja, hogy csak a rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott mezőgazdasági termelők jogosultak az egységes támogatási rendszerben való részvételre.

A történeti modelltől való eltérési lehetőségként – több tagállam kérésére – elfogadott regionális modell alapján lehetőség van arra, hogy a kérelem első évében bejelentett teljes mezőgazdasági terület alapján történjen a kifizetés; ez a kiegészítés elsősorban a legelőkre, valamint a gyümölcs- és a zöldségfélékre vonatkozott. Ez a modell valóban magában foglalja azt, hogy előzőleg közvetlen támogatásban nem részesülő új kedvezményezettek válnak jogosulttá a támogatásra, amennyiben – többek között – rendelkezésükre áll a terület, biztosítják a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartását, és ha az 1782/2003/EK rendelet 2. cikkének meghatározása szerinti mezőgazdasági tevékenységet folytatnak. Ebbe beleérthető a földtulajdonos is, de csak abban az esetben, ha mezőgazdasági tevékenységet folytat.

A kérelmezőnek valóban legalább tíz hónapig rendelkeznie kell a bejelentett területtel. Amennyiben a Számvevőszék által leírt esetekben a föld tíz hónapnál rövidebb ideig áll a földtulajdonos rendelkezésére, akkor nem jogosult a támogatásra. A Bizottság megfelelőségi eljárások keretében fog fellépni.

| 5.21. | A brit hatóságok az uniós jogszabályoktól eltérően úgy ítélik meg, hogy egy földtulajdonos a bérleti megállapodás kikötéseitől függően jogosult lehet SPS- és/vagy vidékfejlesztési támogatásra a bérlőnek kiadott és a bérlő által megművelt földterülete után. Az uniós jog szerint azonban SPS- és vidékfejlesztési támogatásra csak a termelő jogosult, vagyis az a személy, aki a földterülettel rendelkezik és azon mezőgazdasági tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

5.21.

A brit hatóságok az uniós jogszabályoktól eltérően úgy ítélik meg, hogy egy földtulajdonos a bérleti megállapodás kikötéseitől függően jogosult lehet SPS- és/vagy vidékfejlesztési támogatásra a bérlőnek kiadott és a bérlő által megművelt földterülete után. Az uniós jog szerint azonban SPS- és vidékfejlesztési támogatásra csak a termelő jogosult, vagyis az a személy, aki a földterülettel rendelkezik és azon mezőgazdasági tevékenységet folytat.

| 5.21. | A Bizottság egyetért a vonatkozó közösségi jog Számvevőszék általi értelmezésével. |
| --- | --- |

5.21.

A Bizottság egyetért a vonatkozó közösségi jog Számvevőszék általi értelmezésével.

Az egyik támogathatósági feltétel a mezőgazdasági tevékenység gyakorlása.

A tagállamok kötelesek megállapítani, hogy kik tekintendők aktív mezőgazdasági termelőnek (azaz kik rendelkeznek jogosultságokkal). Amennyiben a földtulajdonos viseli a mezőgazdasági tevékenység gazdasági kockázatát, akkor úgy tekinthető, mint aki „mezőgazdasági tevékenységet folytat”.

Jogosultságok összevonása

| 5.22. | Az uniós jogszabályok értelmében a közösségi beavatkozáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területeken gazdálkodó termelők részére – a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy a mezőgazdasági termelőket az adott területen sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében – referenciaösszegeket kell meghatározni. Ha egy termelő ily módon földterületet veszített, és már nem tudja valamennyi támogatási jogosultságát aktiválni, akkor ezeket össze is vonhatja, vagyis kicserélheti szám szerint kevesebb, de nagyobb értékű jogosultságra. |
| --- | --- |

5.22.

Az uniós jogszabályok értelmében a közösségi beavatkozáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területeken gazdálkodó termelők részére – a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy a mezőgazdasági termelőket az adott területen sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében – referenciaösszegeket kell meghatározni. Ha egy termelő ily módon földterületet veszített, és már nem tudja valamennyi támogatási jogosultságát aktiválni, akkor ezeket össze is vonhatja, vagyis kicserélheti szám szerint kevesebb, de nagyobb értékű jogosultságra.

5.23.

| 5.23. | Egyes tagállamok/országok (Ausztria, Írország, Wales és Skócia) nem tettek eleget az uniós jogszabályoknak. Az említett rendelkezést kiterjesztették minden olyan esetre is (28), amikor a termelőnek 2005-ben kevesebb hektárja volt, mint támogatási jogosultsága. Az összevonás engedélyezésével lehetővé vált, hogy a termelő referenciaösszege a birtokában lévő hektárok számával megegyező számú jogosultság között oszoljék meg, vagyis a termelő aktiválhatta valamennyi jogosultságát. Wales és Skócia csak az SPS első évében folyamodott ehhez a szabálytalan összevonáshoz, Ausztriában és Írországban viszont továbbra is ez a gyakorlat. 2005-ben több mint 200 000 hektárt vontak össze ilyen módon, aminek becsült kihatása évi 60 millió EUR (29). |
| --- | --- |

Egyes tagállamok/országok (Ausztria, Írország, Wales és Skócia) nem tettek eleget az uniós jogszabályoknak. Az említett rendelkezést kiterjesztették minden olyan esetre is (28), amikor a termelőnek 2005-ben kevesebb hektárja volt, mint támogatási jogosultsága. Az összevonás engedélyezésével lehetővé vált, hogy a termelő referenciaösszege a birtokában lévő hektárok számával megegyező számú jogosultság között oszoljék meg, vagyis a termelő aktiválhatta valamennyi jogosultságát. Wales és Skócia csak az SPS első évében folyamodott ehhez a szabálytalan összevonáshoz, Ausztriában és Írországban viszont továbbra is ez a gyakorlat. 2005-ben több mint 200 000 hektárt vontak össze ilyen módon, aminek becsült kihatása évi 60 millió EUR (29).

| 5.23. | A Számvevőszék által leírt gyakorlatról tudomása van a Bizottságnak, és megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik vele. |
| --- | --- |

5.23.

A Számvevőszék által leírt gyakorlatról tudomása van a Bizottságnak, és megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik vele.

| 5.24. | Az összevonásokkal megegyező hatást váltott ki a hibrid modellt alkalmazó Észak-Írországban és Angliában, amikor a közösségi rendelkezésekkel ellentétben (30) a termelőknek engedélyezték, hogy a támogatási jogosultságok elosztását a 2005. évi kérelmükben támogathatóként bejelentett területnek egy részére korlátozhassák. A termelők így megtehették, hogy történelmi referenciaösszegüket kevesebb hektárra osztják meg, vagyis kevesebb, de értékesebb jogosultságot kaptak, a földtulajdonosok pedig saját nevükben kérelmezhettek jogosultságokat termelőknek bérbe adott földjeikre. |
| --- | --- |

5.24.

Az összevonásokkal megegyező hatást váltott ki a hibrid modellt alkalmazó Észak-Írországban és Angliában, amikor a közösségi rendelkezésekkel ellentétben (30) a termelőknek engedélyezték, hogy a támogatási jogosultságok elosztását a 2005. évi kérelmükben támogathatóként bejelentett területnek egy részére korlátozhassák. A termelők így megtehették, hogy történelmi referenciaösszegüket kevesebb hektárra osztják meg, vagyis kevesebb, de értékesebb jogosultságot kaptak, a földtulajdonosok pedig saját nevükben kérelmezhettek jogosultságokat termelőknek bérbe adott földjeikre.

| 5.24. | Ezzel a kérdéssel megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak. |
| --- | --- |

5.24.

Ezzel a kérdéssel megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak.

Új kedvezményezettek

| 5.25. | Az uniós jogszabályok (31) értelmében az SPS-t mezőgazdasági termelők vehetik igénybe, vagyis bármely olyan természetes vagy jogi személy, akinek az üzeme a Közösség területén található és aki mezőgazdasági tevékenységet folytat – ilyen az állattenyésztés és -tartás, a mezőgazdasági haszonnövények termesztése, valamint a földterületek helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartása. |
| --- | --- |

5.25.

Az uniós jogszabályok (31) értelmében az SPS-t mezőgazdasági termelők vehetik igénybe, vagyis bármely olyan természetes vagy jogi személy, akinek az üzeme a Közösség területén található és aki mezőgazdasági tevékenységet folytat – ilyen az állattenyésztés és -tartás, a mezőgazdasági haszonnövények termesztése, valamint a földterületek helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartása.

5.26.

| 5.26. | Az SPS igénybevételére egymagában már az is feljogosít, ha a kérelmező helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban tartja a földterületét. Az igénybevételi feltételeket mégsem alkalmazták egységesen a Közösség teljes területén: Luxemburg például csak olyan kérelmezőknek juttatott jogosultságot, akik ténylegesen működtetnek mezőgazdasági üzemet, az önálló gazdálkodáshoz szükséges valamennyi géppel és felszereléssel. Az összes többi tagállam, akár a regionális, akár a hibrid modellt alkalmazta, elfogadott kérelmeket olyan földtulajdonosoktól is, akik vállalták, hogy helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban tartják, illetve tartatják földterületüket, akkor is, ha nem voltak mezőgazdasági gépeik vagy felszereléseik. |
| --- | --- |

Az SPS igénybevételére egymagában már az is feljogosít, ha a kérelmező helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban tartja a földterületét. Az igénybevételi feltételeket mégsem alkalmazták egységesen a Közösség teljes területén: Luxemburg például csak olyan kérelmezőknek juttatott jogosultságot, akik ténylegesen működtetnek mezőgazdasági üzemet, az önálló gazdálkodáshoz szükséges valamennyi géppel és felszereléssel. Az összes többi tagállam, akár a regionális, akár a hibrid modellt alkalmazta, elfogadott kérelmeket olyan földtulajdonosoktól is, akik vállalták, hogy helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban tartják, illetve tartatják földterületüket, akkor is, ha nem voltak mezőgazdasági gépeik vagy felszereléseik.

| 5.26. | A szubszidiaritás elvét alkalmazva a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartás tényleges végrehajtása a tagállamok hatáskörébe tartozik. Ennélfogva nincsen Unió-szerte érvényes egységes végrehajtási forma. Luxemburg a szükségesnél szigorúbb szabályokat alkalmazott, de ez nem kötelező a többi tagállam számára. A Bizottságnak nincs ellenvetése ezzel a megoldással kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.26.

A szubszidiaritás elvét alkalmazva a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartás tényleges végrehajtása a tagállamok hatáskörébe tartozik. Ennélfogva nincsen Unió-szerte érvényes egységes végrehajtási forma. Luxemburg a szükségesnél szigorúbb szabályokat alkalmazott, de ez nem kötelező a többi tagállam számára. A Bizottságnak nincs ellenvetése ezzel a megoldással kapcsolatban.

| 5.27. | Amint az
  5.4. táblázat
  mutatja, jelentősen nőtt a közvetlen támogatásban részesülő kedvezményezettek száma. Az egységes támogatási rendszer különösen a regionális modellben eredményezte a közvetlen támogatásban részesíthető hektárok és a kedvezményezettek számának gyarapodását, ennek keretében ugyanis minden legelő, illetve gyümölcs- és zöldségtermesztésre használt földterület támogatható. A Számvevőszék észlelte, hogy a kedvezményezettek között vasúttársaságok (Anglia), lovas- és lótenyésztő klubok (Németország és Svédország), golf- és szabadidőklubok, valamint városi tanácsok is megjelentek (Dánia és Anglia). |
| --- | --- |

5.27.

Amint az
  5.4. táblázat
  mutatja, jelentősen nőtt a közvetlen támogatásban részesülő kedvezményezettek száma. Az egységes támogatási rendszer különösen a regionális modellben eredményezte a közvetlen támogatásban részesíthető hektárok és a kedvezményezettek számának gyarapodását, ennek keretében ugyanis minden legelő, illetve gyümölcs- és zöldségtermesztésre használt földterület támogatható. A Számvevőszék észlelte, hogy a kedvezményezettek között vasúttársaságok (Anglia), lovas- és lótenyésztő klubok (Németország és Svédország), golf- és szabadidőklubok, valamint városi tanácsok is megjelentek (Dánia és Anglia).

| 5.27. | A kedvezményezettnek eleget kell tennie a jogosultságok elosztásával kapcsolatos kritériumnak. A jogosultság aktiválásához jogosult mezőgazdasági területtel kell rendelkeznie, és azon mezőgazdasági tevékenységet kell végeznie. Amennyiben egy természetes vagy jogi személy a rendelkezésre álló és bejelentett földterülettel kapcsolatos jogosultsági feltételeket teljesíti, akkor jogosult a támogatás igénybevételére. A golfpálya nem támogatható. Ehhez hasonlóan a golfozásra vagy egyéb szabadidős tevékenységre használt terület nem támogatható, kizárólag a mezőgazdasági tevékenységnek alapul szolgáló területek jogosultak. A Bizottság nyomon követi a Számvevőszék által említett eseteket. |
| --- | --- |

5.27.

A kedvezményezettnek eleget kell tennie a jogosultságok elosztásával kapcsolatos kritériumnak. A jogosultság aktiválásához jogosult mezőgazdasági területtel kell rendelkeznie, és azon mezőgazdasági tevékenységet kell végeznie. Amennyiben egy természetes vagy jogi személy a rendelkezésre álló és bejelentett földterülettel kapcsolatos jogosultsági feltételeket teljesíti, akkor jogosult a támogatás igénybevételére. A golfpálya nem támogatható. Ehhez hasonlóan a golfozásra vagy egyéb szabadidős tevékenységre használt terület nem támogatható, kizárólag a mezőgazdasági tevékenységnek alapul szolgáló területek jogosultak. A Bizottság nyomon követi a Számvevőszék által említett eseteket.

Az SPS mellékhatásai

| 5.28. | A hibrid modellben a földművelést nem végző földtulajdonosoknak kiosztott támogatási jogosultságok kizárólag az SPS egyik elemén, a regionális átalányon alapulnak. A modell dinamikus változatában az ilyen jogosultságok értéke eleinte alacsony, majd a dinamikus szakasz végére sokkal magasabbra szökik: végül valamennyi jogosultság értéke kiegyenlítődik. A közvetlen uniós támogatások így a föld tényleges megművelői helyett egyre inkább a földtulajdonosokhoz áramlanak majd, akiknek a jogosultságai Dániában és Németországban négyszeres, Angliában pedig tízszeres értékűre fognak nőni. Angliában a támogatási jogosultságok átalányösszeg-eleme 2005-ben hektáronként 28,20 EUR értékű volt, míg 2012-ben már valamennyi jogosultság névértéke kb. 280 EUR lesz hektáronként (32). |
| --- | --- |

5.28.

A hibrid modellben a földművelést nem végző földtulajdonosoknak kiosztott támogatási jogosultságok kizárólag az SPS egyik elemén, a regionális átalányon alapulnak. A modell dinamikus változatában az ilyen jogosultságok értéke eleinte alacsony, majd a dinamikus szakasz végére sokkal magasabbra szökik: végül valamennyi jogosultság értéke kiegyenlítődik. A közvetlen uniós támogatások így a föld tényleges megművelői helyett egyre inkább a földtulajdonosokhoz áramlanak majd, akiknek a jogosultságai Dániában és Németországban négyszeres, Angliában pedig tízszeres értékűre fognak nőni. Angliában a támogatási jogosultságok átalányösszeg-eleme 2005-ben hektáronként 28,20 EUR értékű volt, míg 2012-ben már valamennyi jogosultság névértéke kb. 280 EUR lesz hektáronként (32).

| 5.28. | Lásd a Bizottság 5.20. bekezdésre, a regionális modellel és annak a fenntarthatóság terén betöltött jelentőségével kapcsolatban adott válaszát. |
| --- | --- |

5.28.

Lásd a Bizottság 5.20. bekezdésre, a regionális modellel és annak a fenntarthatóság terén betöltött jelentőségével kapcsolatban adott válaszát.

Először is a modell kiválasztása a tagállam feladata. Az e pontban leírt modell az összes támogatható mezőgazdasági terület után történő átalányalapú fizetésre való tekintettel újraelosztást is eredményezhet, mivel 1. a támogatás olyan területekre is kiterjed, amelyek korábban nem részesültek belőle; illetve 2. bizonyos egyedi történeti jogok (amelyek kedvezményezettenként és hektáronként eltérőek) hozzáadódnak a – kibővített – területhez, és egyenlő mértékben oszlanak el rajta.

A jogosultsági feltételeket teljesítő jogi vagy természetes személy jogosult az egységes támogatásra.

Újraelosztási hatás

| 5.29. | A tagállamok alkalmazhatják az ún. váratlan nyereségre vonatkozó záradékot (33), amely szerint annál a termelőnél, aki a referencia-időszak alatt vagy azt követően részben vagy egészben eladta, vagy legalább hatéves időtartamra bérbe adta a mezőgazdasági üzemét, akár 90 %-kal is csökkenthető a referencia-időszak (34) alatt kapott támogatási jogosultságok száma. Ezeknek a levonásoknak az összege a nemzeti tartalékba kerül. Csupán Belgium, Dánia, Olaszország, Luxemburg és Svédország döntött úgy, hogy alkalmazza a záradékot (35). A többi tagállamban a termelők teljes egészében megtarthatják a váratlan jogosultságokat. A váratlan nyereségek nemcsak azzal a következménnyel jártak, hogy a termelők növekvő mértékben járultak hozzá a nemzeti tartalékhoz, hanem azzal is, hogy a termelők az Unión belül egyenlőtlen bánásmódban szembesültek. |
| --- | --- |

5.29.

A tagállamok alkalmazhatják az ún. váratlan nyereségre vonatkozó záradékot (33), amely szerint annál a termelőnél, aki a referencia-időszak alatt vagy azt követően részben vagy egészben eladta, vagy legalább hatéves időtartamra bérbe adta a mezőgazdasági üzemét, akár 90 %-kal is csökkenthető a referencia-időszak (34) alatt kapott támogatási jogosultságok száma. Ezeknek a levonásoknak az összege a nemzeti tartalékba kerül. Csupán Belgium, Dánia, Olaszország, Luxemburg és Svédország döntött úgy, hogy alkalmazza a záradékot (35). A többi tagállamban a termelők teljes egészében megtarthatják a váratlan jogosultságokat. A váratlan nyereségek nemcsak azzal a következménnyel jártak, hogy a termelők növekvő mértékben járultak hozzá a nemzeti tartalékhoz, hanem azzal is, hogy a termelők az Unión belül egyenlőtlen bánásmódban szembesültek.

| 5.29. | A tagállamok valóban választhatnak, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén átírják-e a jogosultságokat a nemzeti tartalékba. Négy tagállam felhasználta ezt a lehetőséget, mások viszont nem. |
| --- | --- |

5.29.

A tagállamok valóban választhatnak, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén átírják-e a jogosultságokat a nemzeti tartalékba. Négy tagállam felhasználta ezt a lehetőséget, mások viszont nem.

Akik ezt a megoldást választották, azokra bizonyos feltételek érvényesek (vö. az 1782/2003/EK rendelet 42. cikkének (9) bekezdésével és a 795/2004/EK rendelet 10. cikkével). A váratlan nyereséggel kapcsolatos záradék választható a tagállamok számára. A váratlan nyereséget gyakran jelentősen csökkentik a magánjogi szerződések záradékai, mivel az eladó nem tudja földterület nélkül aktiválni a jogosultságot.

| 5.30. | A Számvevőszék megállapítása szerint az új termelői és beruházási programok keretében nyújtott támogatások jelentős összegű rendellenes hasznot hajtottak egyes kedvezményezetteknek, amely haszon csak részben esett a váratlan nyereségre vonatkozó záradék hatálya alá. |
| --- | --- |

5.30.

A Számvevőszék megállapítása szerint az új termelői és beruházási programok keretében nyújtott támogatások jelentős összegű rendellenes hasznot hajtottak egyes kedvezményezetteknek, amely haszon csak részben esett a váratlan nyereségre vonatkozó záradék hatálya alá.

5.31.

| 5.31. | Az uniós jogszabályok (36) lehetővé teszik, hogy a tagállamok a nemzeti tartalékból olyan új termelőknek (37) is kiosszanak referenciaösszegeket, akik a referencia-időszakot követően kezdtek mezőgazdasági tevékenységbe. Skóciában több olyan új termelő is jogosultságban részesült, aki nem felelt meg az új termelőkre vonatkozó feltételeknek (38). Egy esetben „A” termelő, miután 2004 májusában átvett egy mezőgazdasági üzemet, amelyre a korábbi termelő, „B”, 602–2005-ben 287 000 EUR értékkel bíró – jogosultsággal rendelkezett, sikerrel kérelmezte a nemzeti tartalékból az új termelőkre vonatkozó feltételek szerint neki 111 000 EUR összegben járó jogosultságokat, amelyeket 2005-ben hiánytalanul ki is fizettek neki. „B” termelő viszont a 602 jogosultságából 410-et (39) bejelentett annak alapján, hogy több mint 300 kilométer távolságra, a Skót Felföldön 410 hektár sovány legelőt bérelt (40), és azon 85 juhot legeltetett. Erre az új mezőgazdasági tevékenységre 2005-ben 182 000 EUR kifizetésben részesült. Mind „A”, mind „B” termelő jogi személy volt, és 2004 márciusáig közösen működtették a szóban forgó üzemet. |
| --- | --- |

Az uniós jogszabályok (36) lehetővé teszik, hogy a tagállamok a nemzeti tartalékból olyan új termelőknek (37) is kiosszanak referenciaösszegeket, akik a referencia-időszakot követően kezdtek mezőgazdasági tevékenységbe. Skóciában több olyan új termelő is jogosultságban részesült, aki nem felelt meg az új termelőkre vonatkozó feltételeknek (38). Egy esetben „A” termelő, miután 2004 májusában átvett egy mezőgazdasági üzemet, amelyre a korábbi termelő, „B”, 602–2005-ben 287 000 EUR értékkel bíró – jogosultsággal rendelkezett, sikerrel kérelmezte a nemzeti tartalékból az új termelőkre vonatkozó feltételek szerint neki 111 000 EUR összegben járó jogosultságokat, amelyeket 2005-ben hiánytalanul ki is fizettek neki. „B” termelő viszont a 602 jogosultságából 410-et (39) bejelentett annak alapján, hogy több mint 300 kilométer távolságra, a Skót Felföldön 410 hektár sovány legelőt bérelt (40), és azon 85 juhot legeltetett. Erre az új mezőgazdasági tevékenységre 2005-ben 182 000 EUR kifizetésben részesült. Mind „A”, mind „B” termelő jogi személy volt, és 2004 márciusáig közösen működtették a szóban forgó üzemet.

| 5.31. | A leírás alapján „A” termelő nem minősül új mezőgazdasági termelőnek, ennélfogva felül kell vizsgálni a nemzeti tartalékból történt kiutalásokat. |
| --- | --- |

5.31.

A leírás alapján „A” termelő nem minősül új mezőgazdasági termelőnek, ennélfogva felül kell vizsgálni a nemzeti tartalékból történt kiutalásokat.

A leírt gyakorlattal megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak.

| 5.32. | A kiosztott jogosultságok számának és értékének növeléséhez pusztán már egy mezőgazdasági üzem családon belüli átruházása is elég volt, a referencia-időszak alatt vagy azután. Egy írországi termelő, aki 2002-ben felhagyott a gazdálkodással, a fiának adta bérbe az üzemét. Az apa a 2000-ben és 2001-ben kifizetett támogatások alapján 38 000 EUR értékű támogatási jogosultságban részesült, míg a fia, akit elismertek új termelőnek, a 2002-ben kifizetett támogatások alapján 87 000 EUR értékű jogosultságban részesült. 2005-ben az apa ingyenesen a fiára ruházta földterületét és jogosultságait, akinek ezzel összesen 125 000 EUR értékű jogosultsága lett. Ha nem került volna sor az átruházásra, az üzem csak 67 800 EUR értékű jogosultságban részesül. |
| --- | --- |

5.32.

A kiosztott jogosultságok számának és értékének növeléséhez pusztán már egy mezőgazdasági üzem családon belüli átruházása is elég volt, a referencia-időszak alatt vagy azután. Egy írországi termelő, aki 2002-ben felhagyott a gazdálkodással, a fiának adta bérbe az üzemét. Az apa a 2000-ben és 2001-ben kifizetett támogatások alapján 38 000 EUR értékű támogatási jogosultságban részesült, míg a fia, akit elismertek új termelőnek, a 2002-ben kifizetett támogatások alapján 87 000 EUR értékű jogosultságban részesült. 2005-ben az apa ingyenesen a fiára ruházta földterületét és jogosultságait, akinek ezzel összesen 125 000 EUR értékű jogosultsága lett. Ha nem került volna sor az átruházásra, az üzem csak 67 800 EUR értékű jogosultságban részesül.

| 5.32. | Amennyiben a referencia-időszak alatt átruházás történt, akkor ugyanaz a földterület két jogosultságot hoz létre. Ez annak köszönhető, hogy a referencia-időszak (2000–2002) nem teljes apa és fia számára, így ez idő alatt mindketten jogot formálhattak a jogosultságokra ugyanazon terület után. |
| --- | --- |

5.32.

Amennyiben a referencia-időszak alatt átruházás történt, akkor ugyanaz a földterület két jogosultságot hoz létre. Ez annak köszönhető, hogy a referencia-időszak (2000–2002) nem teljes apa és fia számára, így ez idő alatt mindketten jogot formálhattak a jogosultságokra ugyanazon terület után.

A leírt gyakorlattal megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak.

A beruházások miatt nőttek a jogosultságok

| 5.33. | A nemzeti tartalékból olyan termelőknek is lehet jogosultságokat kiosztani, akik termelési kapacitást érintő beruházást hajtottak végre vagy földterületet vásároltak. Skóciában a beruházásokra kiosztott jogosultságok nem álltak arányban a beruházások nagyságával. Egy termelő például egy halmozottan hátrányos helyzetű térségben található, 1 802 hektár nagyságú földterületbe ruházott be, de a beruházási jogosultságot a többi földterületen alapuló sokkal magasabb regionális átlagérték alapján számították ki. Ez a termelő 417 966 EUR értékben jutott jogosultságokhoz. Észak-Írországban egy termelő 109 000 EUR értékben kapott jogosultságokat. A referencia-időszak után ez a termelő több mint 600 szarvasmarhát egy családtagja mezőgazdasági üzemébe vitt át, aki beruházási támogatás címén ugyanazokra az állatokra 140 000 EUR jogosultságot kapott. |
| --- | --- |

5.33.

A nemzeti tartalékból olyan termelőknek is lehet jogosultságokat kiosztani, akik termelési kapacitást érintő beruházást hajtottak végre vagy földterületet vásároltak. Skóciában a beruházásokra kiosztott jogosultságok nem álltak arányban a beruházások nagyságával. Egy termelő például egy halmozottan hátrányos helyzetű térségben található, 1 802 hektár nagyságú földterületbe ruházott be, de a beruházási jogosultságot a többi földterületen alapuló sokkal magasabb regionális átlagérték alapján számították ki. Ez a termelő 417 966 EUR értékben jutott jogosultságokhoz. Észak-Írországban egy termelő 109 000 EUR értékben kapott jogosultságokat. A referencia-időszak után ez a termelő több mint 600 szarvasmarhát egy családtagja mezőgazdasági üzemébe vitt át, aki beruházási támogatás címén ugyanazokra az állatokra 140 000 EUR jogosultságot kapott.

| 5.33. | A tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, amikor a jogosultságok elosztásánál alkalmazzák a befektetési záradékot. A fizetési jogosultság elosztásának azonban objektív szempontokon kell alapulnia, és biztosítania kell a termelők közötti egyenlő bánásmódot. |
| --- | --- |

5.33.

A tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, amikor a jogosultságok elosztásánál alkalmazzák a befektetési záradékot. A fizetési jogosultság elosztásának azonban objektív szempontokon kell alapulnia, és biztosítania kell a termelők közötti egyenlő bánásmódot.

A leírt gyakorlattal megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak.

| 5.34. | A 2003. év közepére széles körben ismertté váltak a reform részletei, így az is, hogy egy támogatási program keretében befektetők is részesülhetnek jogosultságokban. Az Egyesült Királyságban 10 %-os jövedelemnövekedést már elégséges bizonyítéknak tekintettek arra, hogy beruházásra került sor. A termelők paradox módon úgy tudtak megfelelni a beruházási támogatás ezen feltételének, hogy 2002-ben több szarvasmarhát vágtak le (vagyis állományt csökkentettek). Mindemiatt megszaporodott a szarvasmarha-támogatás iránti kérelmek száma: Észak-Írországban például 2004-ben a 2000–2002-es évek átlagánál bő 20 %-kal több állatra igényeltek szarvasmarhára vonatkozó különleges támogatást és vágási támogatást. Következésképp a nemzeti tartalékból kifizetett jogosultságok több mint 82 %-át (10,5 millió EUR) beruházók kapták. Ugyanez volt megfigyelhető Skóciában (85 %, 34,4 millió EUR) és Angliában (78 %, 94 millió EUR) is. A támogatási kérelmek megszaporodása és a váratlan nyereségre vonatkozó záradék nem alkalmazása indokolja, hogy a nemzeti tartalékhoz történő hozzájárulás mértéke meghaladta a 3 %-ot. |
| --- | --- |

5.34.

A 2003. év közepére széles körben ismertté váltak a reform részletei, így az is, hogy egy támogatási program keretében befektetők is részesülhetnek jogosultságokban. Az Egyesült Királyságban 10 %-os jövedelemnövekedést már elégséges bizonyítéknak tekintettek arra, hogy beruházásra került sor. A termelők paradox módon úgy tudtak megfelelni a beruházási támogatás ezen feltételének, hogy 2002-ben több szarvasmarhát vágtak le (vagyis állományt csökkentettek). Mindemiatt megszaporodott a szarvasmarha-támogatás iránti kérelmek száma: Észak-Írországban például 2004-ben a 2000–2002-es évek átlagánál bő 20 %-kal több állatra igényeltek szarvasmarhára vonatkozó különleges támogatást és vágási támogatást. Következésképp a nemzeti tartalékból kifizetett jogosultságok több mint 82 %-át (10,5 millió EUR) beruházók kapták. Ugyanez volt megfigyelhető Skóciában (85 %, 34,4 millió EUR) és Angliában (78 %, 94 millió EUR) is. A támogatási kérelmek megszaporodása és a váratlan nyereségre vonatkozó záradék nem alkalmazása indokolja, hogy a nemzeti tartalékhoz történő hozzájárulás mértéke meghaladta a 3 %-ot.

| 5.34. | A tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek azzal kapcsolatban, hogyan alkalmazzák a befektetési záradékot. A közösségi jogszabályok hatálya nem terjed ki a befektetés leírt értelmezésére. |
| --- | --- |

5.34.

A tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek azzal kapcsolatban, hogyan alkalmazzák a befektetési záradékot. A közösségi jogszabályok hatálya nem terjed ki a befektetés leírt értelmezésére.

A közösségi jogszabályok valóban növekvő termelési kapacitásra és földvásárlásra utalnak, a jövedelemnövekedés azonban bizonyos (leírt) esetekben nem feltétlenül a termelési kapacitás növekedését tükrözi.

Lásd a Bizottság 5.29. bekezdésre adott válaszát is, a váratlan nyereséggel kapcsolatos záradék alkalmazásának elmulasztásáról.

Az esettel megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak.

A jogosultságok és kifizetések aktiválása

Általánosságban elfogadható az irányítási és kontrollrendszer minősége

| 5.35. | A termelői kérelmeket feldolgozó tagállami irányítási és kontrollrendszereket három nagyszabású változás érte 2005-ben, amikor bevezették a kötelező térinformatikai rendszert (GIS), a kifizetési jogosultságok azonosításának és rögzítésének új rendszerét, illetve a kötelező kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseket. A számvevőszéki ellenőrzés az első két rendszerre terjedt ki. A részletes észrevételeket és az általános értékelést az
  5.2. melléklet
  mutatja be. |
| --- | --- |

5.35.

A termelői kérelmeket feldolgozó tagállami irányítási és kontrollrendszereket három nagyszabású változás érte 2005-ben, amikor bevezették a kötelező térinformatikai rendszert (GIS), a kifizetési jogosultságok azonosításának és rögzítésének új rendszerét, illetve a kötelező kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseket. A számvevőszéki ellenőrzés az első két rendszerre terjedt ki. A részletes észrevételeket és az általános értékelést az
  5.2. melléklet
  mutatja be.

5.36.

| 5.36. | Skóciában a kifizetési jogosultságok azonosítási és nyilvántartási rendszere nem teljes körű, mivel nem rögzíti helyesen a jogosultságátruházásokat és nem követi nyomon a minimális aktiválási kötelezettségek alakulását (41). Több tagállamban a kifizetések kiszámítása helytelennek bizonyult olyan esetekben, amikor az ellenőrzés után megállapított terület nem volt elegendő a termelő által bejelentett valamennyi jogosultság aktiválásához. |
| --- | --- |

Skóciában a kifizetési jogosultságok azonosítási és nyilvántartási rendszere nem teljes körű, mivel nem rögzíti helyesen a jogosultságátruházásokat és nem követi nyomon a minimális aktiválási kötelezettségek alakulását (41). Több tagállamban a kifizetések kiszámítása helytelennek bizonyult olyan esetekben, amikor az ellenőrzés után megállapított terület nem volt elegendő a termelő által bejelentett valamennyi jogosultság aktiválásához.

| 5.36. | A Bizottság megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik az állítólagos hiányosságokkal. |
| --- | --- |

5.36.

A Bizottság megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik az állítólagos hiányosságokkal.

Késedelmes jogosultságmegállapítás és kifizetés

| 5.37. | A végleges jogosultságokat – Portugália és Belgium kivételével – valamennyi felkeresett tagállamban teljesen vagy részben a szabályokban előírt 2005. december 31-i határidő után osztották ki (több mint 8,3 milliárd EUR értékben). Egyes tagállamokban ezért nem tudták a 2006. június 30-i határidőig kifizetni valamennyi termelőjüket. Ez elsősorban Angliában okozott gondot. |
| --- | --- |

5.37.

A végleges jogosultságokat – Portugália és Belgium kivételével – valamennyi felkeresett tagállamban teljesen vagy részben a szabályokban előírt 2005. december 31-i határidő után osztották ki (több mint 8,3 milliárd EUR értékben). Egyes tagállamokban ezért nem tudták a 2006. június 30-i határidőig kifizetni valamennyi termelőjüket. Ez elsősorban Angliában okozott gondot.

| 5.37. | A késedelmes megállapítás általánosságban nem okozott késedelmet a mezőgazdasági termelők részére történt SPS kifizetésekben. Ennek be nem tartása esetén a 883/2006/EK rendeletben, különösen annak 9. cikkében meghatározott szabályok alkalmazandók. A késedelmes kifizetések miatti csökkentésekre 2006-ban csak Angliában kerül sor. |
| --- | --- |

5.37.

A késedelmes megállapítás általánosságban nem okozott késedelmet a mezőgazdasági termelők részére történt SPS kifizetésekben. Ennek be nem tartása esetén a 883/2006/EK rendeletben, különösen annak 9. cikkében meghatározott szabályok alkalmazandók. A késedelmes kifizetések miatti csökkentésekre 2006-ban csak Angliában kerül sor.

Túlzott mértékű kifizetések

| 5.38. | A végső kedvezményezetteknél végzett számvevőszéki ellenőrzés során az 54 véletlenszerűen kiválasztott kifizetés közül 13 (24 %) esetében derült fény arra, hogy a jogosultságok számának kiszámításánál helytelen területnagyságot és/vagy nem támogatható területet vettek alapul. Területnagyságban kifejezve 0,35 % és 6,92 % közötti különbségekről volt szó, de ezek teljes pénzügyi kihatása korlátozott maradt. Meg kell azonban jegyezni, hogy a dinamikus modellben egészen apró hibák is jelentős kihatással lehetnek a későbbi kifizetésekre (lásd: 5.28. bekezdés). |
| --- | --- |

5.38.

A végső kedvezményezetteknél végzett számvevőszéki ellenőrzés során az 54 véletlenszerűen kiválasztott kifizetés közül 13 (24 %) esetében derült fény arra, hogy a jogosultságok számának kiszámításánál helytelen területnagyságot és/vagy nem támogatható területet vettek alapul. Területnagyságban kifejezve 0,35 % és 6,92 % közötti különbségekről volt szó, de ezek teljes pénzügyi kihatása korlátozott maradt. Meg kell azonban jegyezni, hogy a dinamikus modellben egészen apró hibák is jelentős kihatással lehetnek a későbbi kifizetésekre (lásd: 5.28. bekezdés).

| 5.38. | A Számvevőszék maga is elfogadja, hogy az egységes támogatási rendszer felépítése és kivitelezése csökkenti a szabálytalan kifizetések kockázatát (lásd az 5.66. bekezdést). |
| --- | --- |

5.38.

A Számvevőszék maga is elfogadja, hogy az egységes támogatási rendszer felépítése és kivitelezése csökkenti a szabálytalan kifizetések kockázatát (lásd az 5.66. bekezdést).

Az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS)

| 5.39. | Az SAPS és az SPS között az a fő különbség, hogy az előbbi keretében nem állapítanak meg „támogatási jogosultságokat”, hanem a támogatható földterület minden egyes hektárjára egységes összeget fizetnek ki. Idővel az SAPS-t alkalmazó nyolc tagállamnak (42) is át kell majd térnie az SPS-re. |
| --- | --- |

5.39.

Az SAPS és az SPS között az a fő különbség, hogy az előbbi keretében nem állapítanak meg „támogatási jogosultságokat”, hanem a támogatható földterület minden egyes hektárjára egységes összeget fizetnek ki. Idővel az SAPS-t alkalmazó nyolc tagállamnak (42) is át kell majd térnie az SPS-re.

5.40.

| 5.40. | 2006-ban az SAPS-ellenőrzések azzal váltak teljessé, hogy a számvevőszéki ellenőrök az ezt a rendszert alkalmazó, korábban fel nem keresett három új tagállamba (Észtország, Ciprus és Lettország) is ellátogattak (43), három tagállamot (Litvánia, Magyarország és Lengyelország) pedig másodszor kerestek fel. Összesen 24 kifizetést vizsgáltak meg a végső kedvezményezetteknél. |
| --- | --- |

2006-ban az SAPS-ellenőrzések azzal váltak teljessé, hogy a számvevőszéki ellenőrök az ezt a rendszert alkalmazó, korábban fel nem keresett három új tagállamba (Észtország, Ciprus és Lettország) is ellátogattak (43), három tagállamot (Litvánia, Magyarország és Lengyelország) pedig másodszor kerestek fel. Összesen 24 kifizetést vizsgáltak meg a végső kedvezményezetteknél.

5.41.

| 5.41. | Észtországban az ellenőrzés alá vont négy kedvezményezett a helyszínen mértnél (átlagban 4,6 %-kal) nagyobb területre kapott kifizetést, és az észt hatóságok nem tudták megindokolni a kiszámításkor alkalmazott csökkentési együttható (3,51 %) nagyságát (44). Cipruson továbbra is a földnyilvántartási rendszerrel vannak gondok (az eredetileg az 1926. évből származó kataszter nem tükrözi a földterületek természetes határainak azóta bekövetkezett változásait), ez magyarázza a területnagyságokban megállapított két viszonylag nagy eltérést (7,26 % és 18,7 %). Magyarországon tévesen számították ki a csökkentési együtthatót, ami rendszeresen túlzott mértékű (1,62 %) kifizetést eredményezett. |
| --- | --- |

Észtországban az ellenőrzés alá vont négy kedvezményezett a helyszínen mértnél (átlagban 4,6 %-kal) nagyobb területre kapott kifizetést, és az észt hatóságok nem tudták megindokolni a kiszámításkor alkalmazott csökkentési együttható (3,51 %) nagyságát (44). Cipruson továbbra is a földnyilvántartási rendszerrel vannak gondok (az eredetileg az 1926. évből származó kataszter nem tükrözi a földterületek természetes határainak azóta bekövetkezett változásait), ez magyarázza a területnagyságokban megállapított két viszonylag nagy eltérést (7,26 % és 18,7 %). Magyarországon tévesen számították ki a csökkentési együtthatót, ami rendszeresen túlzott mértékű (1,62 %) kifizetést eredményezett.

| 5.41. | Észtországot illetően a Bizottság 2005-ben végzett ellenőrzést az IIER-en, amely nem tárt fel nagyobb hiányosságokat. |
| --- | --- |

5.41.

Észtországot illetően a Bizottság 2005-ben végzett ellenőrzést az IIER-en, amely nem tárt fel nagyobb hiányosságokat.

A Számvevőszék megállapításai összhangban állnak az Észtország által a Bizottságnak jelentett hibaaránnyal.

Ciprus tekintetében a Bizottság osztja a Számvevőszék aggodalmait. A hiányosságokkal a megfelelőségi eljárás keretében foglalkoznak. A 2005-ös ellenőrzés után 2007 második felére újabb ellenőrzést ütemeztek be Cipruson az IIER tekintetében. Ezenfelül a hiányosságok természetére való tekintettel a Bizottság felkérte a ciprusi hatóságokat, hogy azonnal tegyenek intézkedéseket a hiányosságok orvoslására.

Magyarország tekintetében a Bizottság a Magyarország által adott válasz fényében vizsgálja a Számvevőszék megállapításait, és szükség esetén megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik velük.

Vidékfejlesztés

A Garanciarészleg kiadásai

| 5.42. | Az EMOGA-Garanciarészleg vidékfejlesztési kiadásai 2006-ban 5 623 millió eurót tettek ki (45). Ez számos különböző intézkedés kiadásait foglalja magában, ilyenek például: az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerek, a hátrányos helyzetű térségekben történő gazdálkodásra nyújtott kompenzációs összegek, valamint a mezőgazdasági üzemekbe, illetve vidéki területek infrastruktúrájába történt beruházások. |
| --- | --- |

5.42.

Az EMOGA-Garanciarészleg vidékfejlesztési kiadásai 2006-ban 5 623 millió eurót tettek ki (45). Ez számos különböző intézkedés kiadásait foglalja magában, ilyenek például: az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerek, a hátrányos helyzetű térségekben történő gazdálkodásra nyújtott kompenzációs összegek, valamint a mezőgazdasági üzemekbe, illetve vidéki területek infrastruktúrájába történt beruházások.

5.43.

| 5.43. | A Számvevőszék nyolc tagállamban ellenőrizte az adminisztratív és kontrolleljárásokat, illetve 25, végső kedvezményezetteknek folyósított kifizetést. |
| --- | --- |

A Számvevőszék nyolc tagállamban ellenőrizte az adminisztratív és kontrolleljárásokat, illetve 25, végső kedvezményezetteknek folyósított kifizetést.

5.44.

| 5.44. | A számvevőszéki ellenőrzés az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerekben számos, jellegét vagy összegét tekintve lényeges hibát tárt fel. E rendszerekben a kifizetések olyan (gyakran igen összetett) feltételek betartásától függenek, mint például a helyes gazdálkodási gyakorlat feltételrendszere. A Számvevőszék a nyolc ellenőrzött esetből hétben azt állapította meg, hogy a termelők nem tettek eleget kötelezettségeiknek, vagy a hatóságok nem ellenőrizték eredményesen egyes feltételek betartását. |
| --- | --- |

A számvevőszéki ellenőrzés az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerekben számos, jellegét vagy összegét tekintve lényeges hibát tárt fel. E rendszerekben a kifizetések olyan (gyakran igen összetett) feltételek betartásától függenek, mint például a helyes gazdálkodási gyakorlat feltételrendszere. A Számvevőszék a nyolc ellenőrzött esetből hétben azt állapította meg, hogy a termelők nem tettek eleget kötelezettségeiknek, vagy a hatóságok nem ellenőrizték eredményesen egyes feltételek betartását.

| 5.44. | A Bizottság úgy véli, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerekben a Számvevőszék által feltárt számos hiba nem jellemzi a vidékfejlesztési kiadások egészét. |
| --- | --- |

5.44.

A Bizottság úgy véli, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerekben a Számvevőszék által feltárt számos hiba nem jellemzi a vidékfejlesztési kiadások egészét.

Az agrár-környezetvédelmi intézkedéseket illetően a Bizottság úgy véli, hogy azok ellenőrzése eléggé összetett, ugyanakkor az intézkedések célkitűzése, amely a környezeti szempontok mezőgazdaságba történő integrálására irányul, valamint az intézkedések által képviselt hozzáadott érték széles körű elismerést élvez.

A Számvevőszék által említett hét eset közül az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások be nem tartása több esetben inkább részleges volt, vagy korlátozott hatással járt.

A Bizottság átfogó programot hozott létre az agrár-környezetvédelmi intézkedésekre irányuló nemzeti irányítási és kontrollrendszerek ellenőrzésére.

| 5.45. | A Számvevőszék két esetben nem tudott véleményt megfogalmazni, mivel hiányoztak a kedvezményezetteknek történt kifezetéseket megfelelően alátámasztó bizonylatok. Az egyik esetben nem lehetett ellenőrizni a beruházás tényét, a másikban pedig a jelentett kiadás (hitelekre adott kamattámogatás) és a termelők pénzügyi haszna közötti viszony nem volt megállapítható. |
| --- | --- |

5.45.

A Számvevőszék két esetben nem tudott véleményt megfogalmazni, mivel hiányoztak a kedvezményezetteknek történt kifezetéseket megfelelően alátámasztó bizonylatok. Az egyik esetben nem lehetett ellenőrizni a beruházás tényét, a másikban pedig a jelentett kiadás (hitelekre adott kamattámogatás) és a termelők pénzügyi haszna közötti viszony nem volt megállapítható.

| 5.45. | A Bizottság megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik ezekkel az esetekkel. |
| --- | --- |

5.45.

A Bizottság megfelelőségi eljárások keretében foglalkozik ezekkel az esetekkel.

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz (TRDI)

| 5.46. | Az Unió 2004-ben csatlakozott tíz tagállama számára a 2004–2006-os időszakra vidékfejlesztési támogatás az „átmeneti vidékfejlesztési eszköz” (TRDI) forrásaiból szerezhető. A TRDI-ből 2006-ban 2 116 millió EUR kifizetésére került sor. A Számvevőszék két tagállamban, Lettországban és Magyarországon végzett rendszerellenőrzéseket. Lettországban nem állapítottunk meg hiányosságokat. |
| --- | --- |

5.46.

Az Unió 2004-ben csatlakozott tíz tagállama számára a 2004–2006-os időszakra vidékfejlesztési támogatás az „átmeneti vidékfejlesztési eszköz” (TRDI) forrásaiból szerezhető. A TRDI-ből 2006-ban 2 116 millió EUR kifizetésére került sor. A Számvevőszék két tagállamban, Lettországban és Magyarországon végzett rendszerellenőrzéseket. Lettországban nem állapítottunk meg hiányosságokat.

5.47.

| 5.47. | Magyarországon az ellenőrzés a pénzügyileg legjelentősebb (72,6 millió EUR) intézkedést, az agrár-környezetvédelmit illetően talált hiányosságokat az irányítási és kontrollrendszerben. Például: helyszíni ellenőrzésekre nem az egész 2005. év során, hanem csak a fő betakarítás után került sor (így sok feltétel ellenőrzése egyáltalán nem történt meg); a parcellákat nem mindig lehetett megbízhatóan és egyenként azonosítani; nem került sor az IIER-keresztellenőrzések részeként (az állatok adatbázisaival összevetve) a maximális állománysűrűség feltételének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

Magyarországon az ellenőrzés a pénzügyileg legjelentősebb (72,6 millió EUR) intézkedést, az agrár-környezetvédelmit illetően talált hiányosságokat az irányítási és kontrollrendszerben. Például: helyszíni ellenőrzésekre nem az egész 2005. év során, hanem csak a fő betakarítás után került sor (így sok feltétel ellenőrzése egyáltalán nem történt meg); a parcellákat nem mindig lehetett megbízhatóan és egyenként azonosítani; nem került sor az IIER-keresztellenőrzések részeként (az állatok adatbázisaival összevetve) a maximális állománysűrűség feltételének ellenőrzésére.

| 5.47. | A Bizottság hasonló hiányosságokat állapított meg a Magyarországon tett ellenőrzés során. A felfedezett hiányosságok hatását megfelelőségi eljárás keretében elemezték, és az Alap számára kockázattal járó esetekben pénzügyi korrekciókat szabtak ki. |
| --- | --- |

5.47.

A Bizottság hasonló hiányosságokat állapított meg a Magyarországon tett ellenőrzés során. A felfedezett hiányosságok hatását megfelelőségi eljárás keretében elemezték, és az Alap számára kockázattal járó esetekben pénzügyi korrekciókat szabtak ki.

A kereskedőknek és feldolgozóknak kifizetett támogatások utólagos vizsgálata

| 5.48. | A tagállamoknak éves programok keretében kell a kifizetéseket követően ellenőrizniük az export-visszatérítésekre, a feldolgozási és átalakítási támogatásokra, illetve egyes vidékfejlesztési kiadásokra vonatkozó kereskedelmi okmányokat. A tagállamoknak meg kell győződniük arról, hogy az ügyletekre sor került és azokat helyesen hajtották végre, valamint lépéseket kell tenniük a szabálytalanság vagy hanyagság miatt elveszett összegek behajtására. Ezeket az ellenőrzéseket a 4045/89/EGK rendelet szabályozza. |
| --- | --- |

5.48.

A tagállamoknak éves programok keretében kell a kifizetéseket követően ellenőrizniük az export-visszatérítésekre, a feldolgozási és átalakítási támogatásokra, illetve egyes vidékfejlesztési kiadásokra vonatkozó kereskedelmi okmányokat. A tagállamoknak meg kell győződniük arról, hogy az ügyletekre sor került és azokat helyesen hajtották végre, valamint lépéseket kell tenniük a szabálytalanság vagy hanyagság miatt elveszett összegek behajtására. Ezeket az ellenőrzéseket a 4045/89/EGK rendelet szabályozza.

5.49.

| 5.49. | A Bizottság felülvizsgálati és koordinációs szerepe révén biztosítja a tagállamok kockázatelemzési és ellenőrzési programjainak megfelelőségét: e célból elemzi a témába vágó jelentéseket és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott egyéb dokumentumokat, illetve adott esetben a helyszínen vizsgálja meg a szabályozás tagállami végrehajtását. |
| --- | --- |

A Bizottság felülvizsgálati és koordinációs szerepe révén biztosítja a tagállamok kockázatelemzési és ellenőrzési programjainak megfelelőségét: e célból elemzi a témába vágó jelentéseket és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott egyéb dokumentumokat, illetve adott esetben a helyszínen vizsgálja meg a szabályozás tagállami végrehajtását.

5.50.

| 5.50. | 2006-ban a Bizottság nyolc tagállamban végzett ilyen jellegű helyszíni vizsgálatot. E vizsgálatok részeként 35 megfelelőségi ellenőrzésre (46) került sor, amelyek során legalább egy-egy kifizetés utáni ellenőrzést vizsgáltak felül. A Bizottság ezenkívül 2006. december végén bizonyos intézkedések kapcsán új, egységes módszereket is bevezetett arra, hogy a hatályos szabályozás egyes előírásainak betartását a megfelelőségi ellenőrzések keretében vizsgálja felül (47). Ezeket a módszereket a megközelítés és az ellenőrzési lefedettség egységesítése érdekében ki kellene terjeszteni minden érintett intézkedésre. 2006-ban a vidékfejlesztés terén végzett megfelelőségi ellenőrzésekért felelős egység nem végzett egyetlen olyan ellenőrzést sem, amely a jogszabályi előírások betartására irányult volna, pedig ez teszi ki a tagállamok által jelentett esetleges szabálytalanságok 16 %-át. A többi területen mind horizontális, mind megfelelőségi ellenőrzésekre sor került. |
| --- | --- |

2006-ban a Bizottság nyolc tagállamban végzett ilyen jellegű helyszíni vizsgálatot. E vizsgálatok részeként 35 megfelelőségi ellenőrzésre (46) került sor, amelyek során legalább egy-egy kifizetés utáni ellenőrzést vizsgáltak felül. A Bizottság ezenkívül 2006. december végén bizonyos intézkedések kapcsán új, egységes módszereket is bevezetett arra, hogy a hatályos szabályozás egyes előírásainak betartását a megfelelőségi ellenőrzések keretében vizsgálja felül (47). Ezeket a módszereket a megközelítés és az ellenőrzési lefedettség egységesítése érdekében ki kellene terjeszteni minden érintett intézkedésre. 2006-ban a vidékfejlesztés terén végzett megfelelőségi ellenőrzésekért felelős egység nem végzett egyetlen olyan ellenőrzést sem, amely a jogszabályi előírások betartására irányult volna, pedig ez teszi ki a tagállamok által jelentett esetleges szabálytalanságok 16 %-át. A többi területen mind horizontális, mind megfelelőségi ellenőrzésekre sor került.

| 5.50. | 2006-ban a vidékfejlesztésért felelős egység főleg az említett rendelet hatókörébe nem tartozó – mint például az agrár-környezetvédelmi – intézkedéseket ellenőrizte. A horizontális egység azonban 21 vidékfejlesztési ellenőrzést vizsgált meg, amely az egység által felülvizsgált ellenőrzések 19 %-át képviseli. Vidékfejlesztésre a rendelet szerinti kiadások 8 %-a jut. |
| --- | --- |

5.50.

2006-ban a vidékfejlesztésért felelős egység főleg az említett rendelet hatókörébe nem tartozó – mint például az agrár-környezetvédelmi – intézkedéseket ellenőrizte. A horizontális egység azonban 21 vidékfejlesztési ellenőrzést vizsgált meg, amely az egység által felülvizsgált ellenőrzések 19 %-át képviseli. Vidékfejlesztésre a rendelet szerinti kiadások 8 %-a jut.

| 5.51. | Annak ellenére, hogy a 40/2006/EK rendelet kötelezővé tette a ténylegesen ellenőrzött kiadásokról történő jelentéstételt, 2006-ban mégsem minden tagállam volt képes megadni ezt a tájékoztatást. Az egyes tagállamok továbbra is eltérően értelmezik és alkalmazzák a másodlagos tejtermék-felvásárlókra, az intervenciós raktározásra és a többéves vidékfejlesztési projektekre irányuló ellenőrzéseket, akárcsak azt, hogy mi tekintendő befejezett ellenőrzésnek. |
| --- | --- |

5.51.

Annak ellenére, hogy a 40/2006/EK rendelet kötelezővé tette a ténylegesen ellenőrzött kiadásokról történő jelentéstételt, 2006-ban mégsem minden tagállam volt képes megadni ezt a tájékoztatást. Az egyes tagállamok továbbra is eltérően értelmezik és alkalmazzák a másodlagos tejtermék-felvásárlókra, az intervenciós raktározásra és a többéves vidékfejlesztési projektekre irányuló ellenőrzéseket, akárcsak azt, hogy mi tekintendő befejezett ellenőrzésnek.

| 5.51. | A Bizottság tudatában van a tagállamok ellenőrzési gyakorlatában mutatkozó különbségeknek, de ezek a különbségek nem sértik a tagállamok rendelet szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

5.51.

A Bizottság tudatában van a tagállamok ellenőrzési gyakorlatában mutatkozó különbségeknek, de ezek a különbségek nem sértik a tagállamok rendelet szerinti kötelezettségeit.

| 5.52. | A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében a Számvevőszék bírálta, hogy a Bizottság nem tudta a szabálytalan kifizetések kiszűrésén és visszatéríttetésén lemérve kimutatni ellenőrzéseinek eredményességét. 2006. november végén a Bizottság tájékoztatást kért a tagállamoktól a visszatéríttetésekről, de nem járt nagy sikerrel, hisz mindeddig csak hat tagállam adott választ. A Bizottság ezért továbbra sem tudja, hogy a 4045/89/EGK rendelet értelmében eredetileg bejelentett esetleges szabálytalanságok közül hány vezetett visszatérítésre, és nem ismeri a visszatérítés elmaradásának okait sem. |
| --- | --- |

5.52.

A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében a Számvevőszék bírálta, hogy a Bizottság nem tudta a szabálytalan kifizetések kiszűrésén és visszatéríttetésén lemérve kimutatni ellenőrzéseinek eredményességét. 2006. november végén a Bizottság tájékoztatást kért a tagállamoktól a visszatéríttetésekről, de nem járt nagy sikerrel, hisz mindeddig csak hat tagállam adott választ. A Bizottság ezért továbbra sem tudja, hogy a 4045/89/EGK rendelet értelmében eredetileg bejelentett esetleges szabálytalanságok közül hány vezetett visszatérítésre, és nem ismeri a visszatérítés elmaradásának okait sem.

| 5.52. | A 4045/89/EGK rendelet sikere az utólagos ellenőrzések során talált lehetséges szabálytalanságok számától és értékétől függ, valamint ezeken keresztül mérik. A Bizottság ebben a tekintetben pontos adatokat küldött a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

5.52.

A 4045/89/EGK rendelet sikere az utólagos ellenőrzések során talált lehetséges szabálytalanságok számától és értékétől függ, valamint ezeken keresztül mérik. A Bizottság ebben a tekintetben pontos adatokat küldött a Számvevőszéknek.

A Bizottság várhatóan az év végén tudja meg, hogy az érintett tagállamok mennyi szabálytalan kifizetést hajtottak be.

A felfedezett szabálytalanságok nyomon követését a Bizottság a tagállamokba tett ellenőrző látogatások során rendszeresen vizsgálja. A 2006-os ellenőrzési minta részét képező eseteket illetően a hozott intézkedések és az indoklások általánosságban elfogadhatóak voltak.

Ezenfelül a Bizottság új útmutatása szerint az igazoló szerveknek a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően kötelességük annak ellenőrzése, hogy a kifizető ügynökségek megfelelően nyomon követik-e a 4045/89/EGK rendelet alkalmazása során felmerült lehetséges szabálytalanságokat.

| 5.53. | A 2004/2005-re és korábbi időszakokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések lezárása továbbra sem történt meg 2007. január 1-jéig, a tagállamok éves jelentésének leadási határidejéig Németországban (Alsó-Szászország), Olaszországban (Mezőgazdasági Minisztérium) és Spanyolországban (Andalúzia). |
| --- | --- |

5.53.

A 2004/2005-re és korábbi időszakokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések lezárása továbbra sem történt meg 2007. január 1-jéig, a tagállamok éves jelentésének leadási határidejéig Németországban (Alsó-Szászország), Olaszországban (Mezőgazdasági Minisztérium) és Spanyolországban (Andalúzia).

| 5.53. | Az olasz Mezőgazdasági Minisztérium és Alsó-Szászország hátraléka korlátozott pénzügyi jelentőséggel bír. Ezenfelül rendszeresen csökken. A Bizottság szigorúan ellenőrzi az elért haladást. |
| --- | --- |

5.53.

Az olasz Mezőgazdasági Minisztérium és Alsó-Szászország hátraléka korlátozott pénzügyi jelentőséggel bír. Ezenfelül rendszeresen csökken. A Bizottság szigorúan ellenőrzi az elért haladást.

A Bizottság 2007. június 11. és 15. között tett spanyolországi ellenőrző látogatása azt mutatta, hogy a 2004–2005-ös és korábbi andalúziai hátralékot teljesen felszámolták.

Export-visszatérítések

| 5.54. | Az uniós mezőgazdasági termékek exportőreinek kifizetett export-visszatérítések fedezik az uniós belső piaci árak és a világpiaci árak közötti különbséget, és lehetővé teszik az uniós túltermelés világpiacra kerülését. 2006-ban a visszatérítések összege 2 493 millió EUR volt. A tagállamoknak a kivitel 5 %-át fizikai ellenőrzésnek kell alávetniük annak biztosítására, hogy a leírásuk megfelelő, illetve hogy jogosultak az igényelt export-visszatérítésre. Ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk az Unióból való kilépési ponton is, amennyiben ez különbözik attól a vám elé állítási helytől, ahol az áruk fizikai ellenőrzését (kicserélési ellenőrzését) végezték (48). A Bizottság felügyeli ezen ellenőrzések minőségét és számát. |
| --- | --- |

5.54.

Az uniós mezőgazdasági termékek exportőreinek kifizetett export-visszatérítések fedezik az uniós belső piaci árak és a világpiaci árak közötti különbséget, és lehetővé teszik az uniós túltermelés világpiacra kerülését. 2006-ban a visszatérítések összege 2 493 millió EUR volt. A tagállamoknak a kivitel 5 %-át fizikai ellenőrzésnek kell alávetniük annak biztosítására, hogy a leírásuk megfelelő, illetve hogy jogosultak az igényelt export-visszatérítésre. Ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk az Unióból való kilépési ponton is, amennyiben ez különbözik attól a vám elé állítási helytől, ahol az áruk fizikai ellenőrzését (kicserélési ellenőrzését) végezték (48). A Bizottság felügyeli ezen ellenőrzések minőségét és számát.

| 5.54. | A Bizottság helyszíni ellenőrzéseken, az adatok rendszeres összevetésén, valamint a tagállamok által küldött – alacsony szabálytalansági szintet mutató – éves statisztikák felülvizsgálatán keresztül ellenőriz. |
| --- | --- |

5.54.

A Bizottság helyszíni ellenőrzéseken, az adatok rendszeres összevetésén, valamint a tagállamok által küldött – alacsony szabálytalansági szintet mutató – éves statisztikák felülvizsgálatán keresztül ellenőriz.

| 5.55. | A tagállamoknak el kell látniuk a Bizottságot az EMOGA-Garanciarészleg kiadásaira vonatkozó adatokkal és információval, egyrészt a számlaelszámolás, másrészt a nyomon követés és előrejelzés céljaira (49). A Számvevőszéknek a 2004/2005-ös ilyen adatokról készített elemzése szerint a fizikai és kicserélési ellenőrzésekkel kapcsolatban szolgáltatott információ nem megbízható. Az elemzés azt is észrevételezte, hogy Görögország egyáltalán nem szolgáltatott adatokat ebben a témában, míg Hollandiával kapcsolatban azt állapította meg, hogy ott egy kifizető ügynökség úgy határozta meg a „fizikai ellenőrzéseket”, hogy beleszámította a dokumentumok ellenőrzését is, így a feljegyzett ellenőrzések száma jóval nagyobb lett a ténylegesnél. |
| --- | --- |

5.55.

A tagállamoknak el kell látniuk a Bizottságot az EMOGA-Garanciarészleg kiadásaira vonatkozó adatokkal és információval, egyrészt a számlaelszámolás, másrészt a nyomon követés és előrejelzés céljaira (49). A Számvevőszéknek a 2004/2005-ös ilyen adatokról készített elemzése szerint a fizikai és kicserélési ellenőrzésekkel kapcsolatban szolgáltatott információ nem megbízható. Az elemzés azt is észrevételezte, hogy Görögország egyáltalán nem szolgáltatott adatokat ebben a témában, míg Hollandiával kapcsolatban azt állapította meg, hogy ott egy kifizető ügynökség úgy határozta meg a „fizikai ellenőrzéseket”, hogy beleszámította a dokumentumok ellenőrzését is, így a feljegyzett ellenőrzések száma jóval nagyobb lett a ténylegesnél.

| 5.55. | A 2390/1999/EK rendelet olyan számviteli adatokra vonatkozik, amelyek elsődleges célja a tagállamok kiadásainak alapját képező egyedi ügyletek részleteinek felfedése, de amelyek egy tranzakció egyéb adatait is rögzítik a számlára történő lekönyvelés időpontjában. A Bizottság tisztában van azzal, hogy emiatt az adatok néha hiányosak. Az adatok hasznosak elemzési és ellenőrzési szempontból, de nem használhatók a fizikai ellenőrzés szintjeinek megfigyelésére. |
| --- | --- |

5.55.

A 2390/1999/EK rendelet olyan számviteli adatokra vonatkozik, amelyek elsődleges célja a tagállamok kiadásainak alapját képező egyedi ügyletek részleteinek felfedése, de amelyek egy tranzakció egyéb adatait is rögzítik a számlára történő lekönyvelés időpontjában. A Bizottság tisztában van azzal, hogy emiatt az adatok néha hiányosak. Az adatok hasznosak elemzési és ellenőrzési szempontból, de nem használhatók a fizikai ellenőrzés szintjeinek megfigyelésére.

E célból sokkal fontosabbak a Bizottságnak évente megküldött részletes statisztikák, amelyeket rendszeresen ellenőriznek helyben, helyszíni ellenőrzések során, és amelyeket nagyon megbízható ellenőrzési eszköznek tekintenek.

A kifizetési adatokból hiányzó információk kérdését már 2005. október 19-i levelünkben felvetettük Görögországnak, aki a 2005–2006-os adatokba beillesztette a hiányzó információkat.

Hollandiát illetően a Bizottság várja a tagállam válaszát.

A Bizottság számlaelszámolása

| 5.56. | A mezőgazdasági kiadásokat a tagállamok és a Bizottság rendszerint megosztva kezelik. A támogatásokat a tagállamok fizetik ki, majd erre visszatérítést kapnak a Bizottságtól. Ezek a visszatérítések mindaddig előlegnek számítanak, amíg a Bizottság nem „számolja el” a számlákat. Az erre a célra jelenleg alkalmazott kétlépcsős elszámolási rendszer egy éves pénzügyi elszámolási határozatból, illetve a Bizottság által hozott többéves megfelelőségi határozatokból áll. |
| --- | --- |

5.56.

A mezőgazdasági kiadásokat a tagállamok és a Bizottság rendszerint megosztva kezelik. A támogatásokat a tagállamok fizetik ki, majd erre visszatérítést kapnak a Bizottságtól. Ezek a visszatérítések mindaddig előlegnek számítanak, amíg a Bizottság nem „számolja el” a számlákat. Az erre a célra jelenleg alkalmazott kétlépcsős elszámolási rendszer egy éves pénzügyi elszámolási határozatból, illetve a Bizottság által hozott többéves megfelelőségi határozatokból áll.

Pénzügyi elszámolás

| 5.57. | A Bizottság a 2006-ra szóló pénzügyi elszámolási határozataiban (50) 98 kifizető ügynökség közül 91-nek a számlaelszámolását „zárta le” (lásd: 
  5.1. táblázat
  ). A határozatok független könyvvizsgálók (igazoló szervek) igazolásain alapulnak, amelyek a kifizető ügynökségek beszámolóinak csak a teljességét, pontosságát és valódiságát vizsgálják. A kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálatát („megfelelőségi kérdések”) a rendeletek nem írják elő kifejezetten, és a Bizottság nem is követeli meg, hogy az igazoló szervek erre vonatkozóan ellenőrzéseket végezzenek. Ebből adódóan az általuk kiadott igazolásokat nem lehet ilyen értelmű bizonyosság forrásaként kezelni. |
| --- | --- |

5.57.

A Bizottság a 2006-ra szóló pénzügyi elszámolási határozataiban (50) 98 kifizető ügynökség közül 91-nek a számlaelszámolását „zárta le” (lásd: 
  5.1. táblázat
  ). A határozatok független könyvvizsgálók (igazoló szervek) igazolásain alapulnak, amelyek a kifizető ügynökségek beszámolóinak csak a teljességét, pontosságát és valódiságát vizsgálják. A kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálatát („megfelelőségi kérdések”) a rendeletek nem írják elő kifejezetten, és a Bizottság nem is követeli meg, hogy az igazoló szervek erre vonatkozóan ellenőrzéseket végezzenek. Ebből adódóan az általuk kiadott igazolásokat nem lehet ilyen értelmű bizonyosság forrásaként kezelni.

| 5.57. | A vonatkozó jogszabályok szerint az igazoló szerv által kiállított igazolás bizonyítja, hogy megalapozott bizonyossággal állítható-e, hogy a Bizottságnak benyújtott számlák adatai hűek, teljesek és pontosak. Az igazolás többek között a kifizető ügynökség igazgatási struktúrájára kiterjedő eljárási vizsgálaton alapul, amely azt vizsgálja, hogy a struktúra alkalmas-e annak biztosítására, hogy a kifizetés teljesítése előtt a közösségi szabályoknak való megfelelőség ellenőrzésére sor kerüljön. Az igazolás a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és ellenőrzési rendszerének részét képezi, és mint ilyen erősíti az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot. Ezenfelül a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően az igazoló szervektől szintén elvárják, hogy véleményezzék a belső irányítási rendszerek hatékonyságát, azaz azt, hogy a kifizető ügynökség által bevezetett ellenőrzési rendszer elegendő bizonyosságot szolgáltat-e az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. |
| --- | --- |

5.57.

A vonatkozó jogszabályok szerint az igazoló szerv által kiállított igazolás bizonyítja, hogy megalapozott bizonyossággal állítható-e, hogy a Bizottságnak benyújtott számlák adatai hűek, teljesek és pontosak. Az igazolás többek között a kifizető ügynökség igazgatási struktúrájára kiterjedő eljárási vizsgálaton alapul, amely azt vizsgálja, hogy a struktúra alkalmas-e annak biztosítására, hogy a kifizetés teljesítése előtt a közösségi szabályoknak való megfelelőség ellenőrzésére sor kerüljön. Az igazolás a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és ellenőrzési rendszerének részét képezi, és mint ilyen erősíti az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot. Ezenfelül a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően az igazoló szervektől szintén elvárják, hogy véleményezzék a belső irányítási rendszerek hatékonyságát, azaz azt, hogy a kifizető ügynökség által bevezetett ellenőrzési rendszer elegendő bizonyosságot szolgáltat-e az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően.

| 5.58. | Az igazoló szerveknek először 2006-ban kellett az egységes támogatási rendszerre vonatkozó ellenőrzéseket végezniük. A Bizottság nem pontosította, hogy a feladatot milyen körben és mélységben kell végrehajtani. Az olasz igazoló szervek például nem vonták feladatkörükbe a támogatási jogosultságok felülvizsgálatát, és ezt a tényt igazolásukban fel is tüntették. A Bizottság ezt minden megjegyzés nélkül elfogadta. |
| --- | --- |

5.58.

Az igazoló szerveknek először 2006-ban kellett az egységes támogatási rendszerre vonatkozó ellenőrzéseket végezniük. A Bizottság nem pontosította, hogy a feladatot milyen körben és mélységben kell végrehajtani. Az olasz igazoló szervek például nem vonták feladatkörükbe a támogatási jogosultságok felülvizsgálatát, és ezt a tényt igazolásukban fel is tüntették. A Bizottság ezt minden megjegyzés nélkül elfogadta.

| 5.58. | Az igazoló szerveknek meg kell bizonyosodniuk arról, hogy a kifizető ügynökségnek a jogosultságok ellenőrzésére szolgáló eljárásai hatékonyan működnek. Ezzel ellentétben nem várják el tőlük, hogy a mintában szereplő összes kedvezményezettnek juttatott kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgálják, azaz közvetlenül ellenőrizzék minden kedvezményezett jogosultságainak pontosságát. 2006-ban az összes igazoló szerv teljesítette ezt a követelményt: vizsgálta az SPS-jogosultságok ellenőrzésére szolgáló eljárásokat a kifizető ügynökségeknél. |
| --- | --- |

5.58.

Az igazoló szerveknek meg kell bizonyosodniuk arról, hogy a kifizető ügynökségnek a jogosultságok ellenőrzésére szolgáló eljárásai hatékonyan működnek. Ezzel ellentétben nem várják el tőlük, hogy a mintában szereplő összes kedvezményezettnek juttatott kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgálják, azaz közvetlenül ellenőrizzék minden kedvezményezett jogosultságainak pontosságát. 2006-ban az összes igazoló szerv teljesítette ezt a követelményt: vizsgálta az SPS-jogosultságok ellenőrzésére szolgáló eljárásokat a kifizető ügynökségeknél.

Az egységes támogatási rendszerhez kapcsolódó munka hatókörét és mélységét a jelentési sablonról szóló új bizottsági iránymutatás határozza meg, amelyet a 2007-es pénzügyi évtől kezdődően alkalmaznak.

| 5.59. | A Bizottság elsősorban az igazoló szervek igazolásainak és jelentéseinek dokumentációs áttekintésére hagyatkozik. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendelkezésre álló idő rövidsége és a használt nyelvek nagy száma korlátozza a bizottsági felülvizsgálat körét és mélységét (51). A Számvevőszék által felülvizsgált 30 igazolás és jelentés közül 7 esetében (52) a rendelkezésre álló információ alapján a Számvevőszék nem tudott következtetést levonni arra nézve, hogy a kifizető ügynökségek beszámolóiban fordultak-e elő lényeges hibák vagy sem. |
| --- | --- |

5.59.

A Bizottság elsősorban az igazoló szervek igazolásainak és jelentéseinek dokumentációs áttekintésére hagyatkozik. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendelkezésre álló idő rövidsége és a használt nyelvek nagy száma korlátozza a bizottsági felülvizsgálat körét és mélységét (51). A Számvevőszék által felülvizsgált 30 igazolás és jelentés közül 7 esetében (52) a rendelkezésre álló információ alapján a Számvevőszék nem tudott következtetést levonni arra nézve, hogy a kifizető ügynökségek beszámolóiban fordultak-e elő lényeges hibák vagy sem.

| 5.59. | A Bizottság elvégzi a szükséges ellenőrzést azzal kapcsolatban, hogy – a bemutatott adatok alapján – a kifizető ügynökségek számlái valódiak, teljesek és pontosak, azaz nem tartalmaznak jelentős tévedéseket. Azon számlákat, amelyeket a Bizottság képtelen pozitívan megítélni, elkülönítik. Ez a megfelelőségi gyakorlatoktól eltérő és különálló mechanizmus, amelynek az a célja, hogy elkülönítse azokat a Közösség által finanszírozott kiadásokat, amelyek nem a közösségi szabályokkal összhangban történtek. |
| --- | --- |

5.59.

A Bizottság elvégzi a szükséges ellenőrzést azzal kapcsolatban, hogy – a bemutatott adatok alapján – a kifizető ügynökségek számlái valódiak, teljesek és pontosak, azaz nem tartalmaznak jelentős tévedéseket. Azon számlákat, amelyeket a Bizottság képtelen pozitívan megítélni, elkülönítik. Ez a megfelelőségi gyakorlatoktól eltérő és különálló mechanizmus, amelynek az a célja, hogy elkülönítse azokat a Közösség által finanszírozott kiadásokat, amelyek nem a közösségi szabályokkal összhangban történtek.

A Bizottság megbizonyosodott róla, hogy a számlákon szereplő összes elszámolt kiadásban nem fordult elő lényeges hiba. Ebbe beletartozik a Számvevőszék által említett hét számla is.

| 5.60. | Helyszíni ellenőrzés keretében a Számvevőszék hét igazoló szerv munkáját tekintette át (53). A legfőbb feltárt hiányosságok a következőkre vonatkoztak: a részletes vizsgálat köre és mélysége, a megbízott szervek munkája, többek között a helyszíni ellenőrzések, valamint a követelések nyilvántartásának teljességi ellenőrzése. E hiányosságok orvoslása után az igazoló szervek munkájának eredményeiből nagyobb mérvű bizonyosság volna nyerhető. 2006-ban a Bizottság felkereste négy másik kifizető ügynökség igazoló szerveit (54). A Bizottság általánosságban csupán ezt a következtetést vonta le: „valószínűsíthető, hogy az igazoló szerv ellenőrzési módszere elégséges bizonyosságot nyújt a számlaelszámolási határozathoz”. |
| --- | --- |

5.60.

Helyszíni ellenőrzés keretében a Számvevőszék hét igazoló szerv munkáját tekintette át (53). A legfőbb feltárt hiányosságok a következőkre vonatkoztak: a részletes vizsgálat köre és mélysége, a megbízott szervek munkája, többek között a helyszíni ellenőrzések, valamint a követelések nyilvántartásának teljességi ellenőrzése. E hiányosságok orvoslása után az igazoló szervek munkájának eredményeiből nagyobb mérvű bizonyosság volna nyerhető. 2006-ban a Bizottság felkereste négy másik kifizető ügynökség igazoló szerveit (54). A Bizottság általánosságban csupán ezt a következtetést vonta le: „valószínűsíthető, hogy az igazoló szerv ellenőrzési módszere elégséges bizonyosságot nyújt a számlaelszámolási határozathoz”.

| 5.60. | Az igazoló szervek által végzett munka vizsgálati körét és mélységét illetően az alkalmazandó jogszabályok előírják, hogy az igazoló szerv vizsgálja meg a kifizető ügynökség igazgatási struktúráját, de kizárólag abból a szempontból, hogy az alkalmas-e annak biztosítására, hogy a kifizetés teljesítése előtt a közösségi szabályoknak való megfelelőség ellenőrzésére sor kerüljön. Ez elegendő a pénzügyi elszámolás céljaira, és nem kezelendő hiányosságként. |
| --- | --- |

5.60.

Az igazoló szervek által végzett munka vizsgálati körét és mélységét illetően az alkalmazandó jogszabályok előírják, hogy az igazoló szerv vizsgálja meg a kifizető ügynökség igazgatási struktúráját, de kizárólag abból a szempontból, hogy az alkalmas-e annak biztosítására, hogy a kifizetés teljesítése előtt a közösségi szabályoknak való megfelelőség ellenőrzésére sor kerüljön. Ez elegendő a pénzügyi elszámolás céljaira, és nem kezelendő hiányosságként.

A Bizottság 2006-ban tett ellenőrző látogatásai megerősítik (az alkalmazott módszertan és az elvégzett vizsgálatok értékelésén keresztül), hogy az igazoló szervek jelentései és igazolásai alapvetően megbízhatóak, bár némely területen javulásra van szükség. Az említett hibáknak a jelentési sablonról szóló új bizottsági iránymutatás kellő figyelmet szentel. Az igazoló szervektől elvárják, hogy nagyobb mélységben foglalkozzanak ezekkel a kérdésekkel és érthetőbben fogalmazzák meg megállapításaikat.

| 5.61. | A Bizottság új visszatérítési eljárást vezetett be (55), amelynek részeként táblázatok mutatják be a követeléseket – ám az ezeknek a véglegesítéséhez szükséges útmutatót csak 2006 novemberében bocsátották rendelkezésre. E táblázatok teljességét a követelések nyilvántartásának megbízhatóságára irányuló számvevőszéki vizsgálatok az alábbi hiányosságokra rámutatva megkérdőjelezik: korlátozottak voltak az igazolásokban megfogalmazott vélemények, illetve a jelentések jelentős megállapításai; egyes igazoló szervek szűken értelmezték feladataikat, és egyes jelentéseik nem szolgáltak elégséges információval. Ezenkívül a táblázatok bizottsági egyeztetésének eredményeképp helyenként változtatni kellett egyes, korábban már helyesként jóváhagyott táblázatokon. |
| --- | --- |

5.61.

A Bizottság új visszatérítési eljárást vezetett be (55), amelynek részeként táblázatok mutatják be a követeléseket – ám az ezeknek a véglegesítéséhez szükséges útmutatót csak 2006 novemberében bocsátották rendelkezésre. E táblázatok teljességét a követelések nyilvántartásának megbízhatóságára irányuló számvevőszéki vizsgálatok az alábbi hiányosságokra rámutatva megkérdőjelezik: korlátozottak voltak az igazolásokban megfogalmazott vélemények, illetve a jelentések jelentős megállapításai; egyes igazoló szervek szűken értelmezték feladataikat, és egyes jelentéseik nem szolgáltak elégséges információval. Ezenkívül a táblázatok bizottsági egyeztetésének eredményeképp helyenként változtatni kellett egyes, korábban már helyesként jóváhagyott táblázatokon.

| 5.61. | A Számvevőszék által említett táblázatokat (56) arra készítették, hogy ellássák a Bizottságot az 1290/2005/EK tanácsi rendelet 32. és 33. cikkében említett szabálytalansági esetekre vonatkozó, új elszámolási mechanizmus alkalmazásához szükséges adatokkal. Világos kapcsolat van a táblázatok és a kifizető ügynökségek adósnyilvántartása között, és a 2007-től az igazoló szervek által alkalmazandó, a jelentésmodellről szóló új bizottsági iránymutatás ezt megköveteli ahhoz, hogy az adósnyilvántartást egyeztethessék a táblázatokkal, és magyarázatot fűzzenek a felfedezett eltérésekhez. |
| --- | --- |

5.61.

A Számvevőszék által említett táblázatokat (56) arra készítették, hogy ellássák a Bizottságot az 1290/2005/EK tanácsi rendelet 32. és 33. cikkében említett szabálytalansági esetekre vonatkozó, új elszámolási mechanizmus alkalmazásához szükséges adatokkal. Világos kapcsolat van a táblázatok és a kifizető ügynökségek adósnyilvántartása között, és a 2007-től az igazoló szervek által alkalmazandó, a jelentésmodellről szóló új bizottsági iránymutatás ezt megköveteli ahhoz, hogy az adósnyilvántartást egyeztethessék a táblázatokkal, és magyarázatot fűzzenek a felfedezett eltérésekhez.

A táblázatok a kifizető ügynökségek éves beszámolóinak részét képezik, és e minőségükben hagyják jóvá őket az igazoló szervek. Ezenfelül a Bizottság sok munkát fektetett abba, hogy a továbbított adósságadatok megfelelő kategorizálásáról és vezetéséről kellő bizonyosságot szerezzen. A 2006. október 15-i mérleget értékelték, valamint a régi 105. táblázat záróegyenlegeit egyeztették a 2005. október közepi III. melléklet új táblázatainak nyitó egyenlegeivel. Azokban az esetekben, ahol az egyeztetés nem járt sikerrel és jelentős összegekről volt szó, emiatt pedig nem szereztünk kellő bizonyosságot (ilyen például az olaszországi AGEA esete), elkülönítették a számlákat.

A Bizottság 2007 folyamán részletesen foglalkozik annak biztosításával, hogy az adósságokat a III. melléklet táblázatai megfelelően mutassák be.

| 5.62. | A pénzügyi elszámolási határozatok között először 2006-ban szerepelt az a határozat, hogy a behajtás elmaradásából származó összegeket egyenlő arányban kell a Közösségre, illetve a tagállamokra terhelni („50/50-szabály”) (57), s így kb. 130–130 millió EUR összeget terheltek a Közösségre, illetve a tagállamokra (58). További 147 millió EUR összeget 100 %-ban a Közösségre terheltek, olyan szabálytalanságokkal kapcsolatban, ahol a tagállamok behajthatatlannak ítélték az összegeket (59). Az új eljárás értelmében jelentős összegeket terhelnek a Közösségre tagállami információ alapján. Ebből következik, hogy a Bizottságnak mostantól részletes nyomon követést kell végeznie annak biztosítására, hogy a tartozásokat helyesen terheljék a Közösségre. |
| --- | --- |

5.62.

A pénzügyi elszámolási határozatok között először 2006-ban szerepelt az a határozat, hogy a behajtás elmaradásából származó összegeket egyenlő arányban kell a Közösségre, illetve a tagállamokra terhelni („50/50-szabály”) (57), s így kb. 130–130 millió EUR összeget terheltek a Közösségre, illetve a tagállamokra (58). További 147 millió EUR összeget 100 %-ban a Közösségre terheltek, olyan szabálytalanságokkal kapcsolatban, ahol a tagállamok behajthatatlannak ítélték az összegeket (59). Az új eljárás értelmében jelentős összegeket terhelnek a Közösségre tagállami információ alapján. Ebből következik, hogy a Bizottságnak mostantól részletes nyomon követést kell végeznie annak biztosítására, hogy a tartozásokat helyesen terheljék a Közösségre.

| 5.62. | A Számvevőszék által említett esetek az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkében említett szabálytalansági esetekre vonatkozó, új elszámolási mechanizmus következményei. |
| --- | --- |

5.62.

A Számvevőszék által említett esetek az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkében említett szabálytalansági esetekre vonatkozó, új elszámolási mechanizmus következményei.

Az 1290/2005/EK rendelet 49. cikke alapján minden olyan fennmaradó esetben az új 50/50-szabályt alkalmazták, ahol 2006. október 16-a előtt nem került sor teljes behajtásra. Ezen esetek némelyike az 1980-as évekre nyúlik vissza. Ez magyarázza az elszámolt összegek viszonylag magas voltát. A következő években elszámolandó összegek várhatóan lényegesen alacsonyabbak lesznek, ha csak azokat az eseteket nézzük, amelyek az adott évben érik el a négy- vagy nyolcéves határt.

A két félre terhelt összegeket az igazoló szervek jóváhagyták, ami azt jelenti, hogy azokat az említett szervek részletesen megvizsgálták. Ezenfelül a Bizottság a kifizető ügynökségeknél végrehajtott ellenőrzések keretében nyomon követi az új elszámolási mechanizmus megfelelő alkalmazását.

Megfelelőségi elszámolás

| 5.63. | A megfelelőségi határozatok célja azon kiadások kizárása a közösségi finanszírozásból, amelyek a Bizottság megállapítása szerint nem felelnek meg a közösségi szabályozásnak. A megfelelőségi beszámolót a mezőgazdasági főigazgató is felhasználja az EMOGA-kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott megbízhatósági nyilatkozatának alátámasztására. A rendszer elemzése a következő hiányosságokat tárta fel: |
| --- | --- |

5.63.

A megfelelőségi határozatok célja azon kiadások kizárása a közösségi finanszírozásból, amelyek a Bizottság megállapítása szerint nem felelnek meg a közösségi szabályozásnak. A megfelelőségi beszámolót a mezőgazdasági főigazgató is felhasználja az EMOGA-kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott megbízhatósági nyilatkozatának alátámasztására. A rendszer elemzése a következő hiányosságokat tárta fel:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| a) | a megfelelőségi határozatok nem azokra a kifizetésekre vonatkoztak, amelyekben a végső kedvezményezettek a határozat meghozatalának évében részesültek, hanem rendszerint több év kiadásaira, és sokszor többéves késéssel hozták meg őket. 2006 végéig még egyetlen 1998 utáni év megfelelőségi elszámolása sem zárult le; |
| --- | --- |

a)

a megfelelőségi határozatok nem azokra a kifizetésekre vonatkoztak, amelyekben a végső kedvezményezettek a határozat meghozatalának évében részesültek, hanem rendszerint több év kiadásaira, és sokszor többéves késéssel hozták meg őket. 2006 végéig még egyetlen 1998 utáni év megfelelőségi elszámolása sem zárult le;

| a) | 2006 végén már csak tizenkét olyan ellenőrzést nem zártak le, amelyet 2002-ben és azelőtt indítottak, és amelyek a 2001 előtti időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciókat tesznek lehetővé. Ez azt jelenti, hogy a 2000-es és az azelőtti évek kiadásainak megfelelőségével kapcsolatos munka nagy részét elvégezték.
  A megfelelőségi határozatok Számvevőszék által említett többéves természete nem befolyásolja az ezekből az eljárásokból a 2006-os pénzügyi évre levonható bizonyosságot. Igaz ugyan, hogy a pénzügyi következményeket csak az eljárások végén határozzák meg, de a 2006-ban elvégzett ellenőrzések előzetes megállapításai már ismertek. Ezenkívül, mivel a bizottsági ellenőrzések kiterjednek a tagállamok irányítási és kontrollrendszereire is, nem csak az ellenőrzött kiadásokról szolgáltatnak adatokat, hanem közvetetten a szóban forgó rendszerek által lefedett jövőbeli kiadásokról is. |
| --- | --- |

a)

2006 végén már csak tizenkét olyan ellenőrzést nem zártak le, amelyet 2002-ben és azelőtt indítottak, és amelyek a 2001 előtti időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciókat tesznek lehetővé. Ez azt jelenti, hogy a 2000-es és az azelőtti évek kiadásainak megfelelőségével kapcsolatos munka nagy részét elvégezték.

A megfelelőségi határozatok Számvevőszék által említett többéves természete nem befolyásolja az ezekből az eljárásokból a 2006-os pénzügyi évre levonható bizonyosságot. Igaz ugyan, hogy a pénzügyi következményeket csak az eljárások végén határozzák meg, de a 2006-ban elvégzett ellenőrzések előzetes megállapításai már ismertek. Ezenkívül, mivel a bizottsági ellenőrzések kiterjednek a tagállamok irányítási és kontrollrendszereire is, nem csak az ellenőrzött kiadásokról szolgáltatnak adatokat, hanem közvetetten a szóban forgó rendszerek által lefedett jövőbeli kiadásokról is.

| b) | a Mezőgazdasági Főigazgatóság (DG AGRI) 2006-os éves tevékenységi jelentése a megbízhatóságról szóló fejezetében megemlítette a 2006-os éves beszámolójában feltüntetett függő követeléseket. Ezeket 1 472 millió EUR (60) értékben tüntették fel azzal a céllal, hogy így jelezzék előre a későbbi pénzügyi korrekciók kihatását. A beszámoló felhasználója ugyan jobb információhoz jut ezzel a könyvelési eljárással, a Számvevőszék és a Bizottság viszont nem szerezhet belőle az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot; |
| --- | --- |

b)

a Mezőgazdasági Főigazgatóság (DG AGRI) 2006-os éves tevékenységi jelentése a megbízhatóságról szóló fejezetében megemlítette a 2006-os éves beszámolójában feltüntetett függő követeléseket. Ezeket 1 472 millió EUR (60) értékben tüntették fel azzal a céllal, hogy így jelezzék előre a későbbi pénzügyi korrekciók kihatását. A beszámoló felhasználója ugyan jobb információhoz jut ezzel a könyvelési eljárással, a Számvevőszék és a Bizottság viszont nem szerezhet belőle az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot;

| b) | Amint az a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-os éves tevékenységi jelentésében is szerepel, a 2006-ban elvégzett ellenőrzések eredményeiből arra lehet következtetni, hogy a nemzeti ellenőrzési rendszerek hiányosságai tekintetében az átfogó helyzet hasonló a korábbi évekhez, ennélfogva megalapozott az az eljárás, amely az 1996–2001 közötti időszak nettó korrekciós rátái alapján becsüli meg a 2006-os kiadások kockázatának fedezetéhez szükséges pénzügyi korrekciók összegét.
  A függő követelések bizottsági számlákon történő nyilvántartásának célja az, hogy az ellenőrzések eredményére alapozva megjelenítse a (lehetséges) követeléseket, nem pedig az, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot szolgáltasson. |
| --- | --- |

b)

Amint az a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2006-os éves tevékenységi jelentésében is szerepel, a 2006-ban elvégzett ellenőrzések eredményeiből arra lehet következtetni, hogy a nemzeti ellenőrzési rendszerek hiányosságai tekintetében az átfogó helyzet hasonló a korábbi évekhez, ennélfogva megalapozott az az eljárás, amely az 1996–2001 közötti időszak nettó korrekciós rátái alapján becsüli meg a 2006-os kiadások kockázatának fedezetéhez szükséges pénzügyi korrekciók összegét.

A függő követelések bizottsági számlákon történő nyilvántartásának célja az, hogy az ellenőrzések eredményére alapozva megjelenítse a (lehetséges) követeléseket, nem pedig az, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot szolgáltasson.

| c) | a pénzügyi korrekciók költségét a tagállamok viselik – rendszerint az adófizető, nem pedig a szabálytalanul kifizetett támogatások kedvezményezettje terhére; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi korrekciók költségét a tagállamok viselik – rendszerint az adófizető, nem pedig a szabálytalanul kifizetett támogatások kedvezményezettje terhére;

| c) | Amennyiben a megfelelőségi eljárás eredményeként jogosulatlan kifizetés állapítható meg, akkor a tagállamoknak a végső kedvezményezettel szemben indított behajtás keretében kell nyomon követniük a kifizetést. Ha azonban ez nem lehetséges, mert például a korrekció a nemzeti ellenőrzési rendszer hiányosságain alapul és nem kapcsolható semelyik egyedi szabálytalan kifizetéshez sem, a pénzügyi korrekció akkor is a tagállamok irányítási és kontrollrendszerének javítására, ennélfogva a végső kedvezményezetteknek történt szabálytalan kifizetések azonosítására és behajtására szolgáló fontos eszköz. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a megfelelőségi eljárás eredményeként jogosulatlan kifizetés állapítható meg, akkor a tagállamoknak a végső kedvezményezettel szemben indított behajtás keretében kell nyomon követniük a kifizetést. Ha azonban ez nem lehetséges, mert például a korrekció a nemzeti ellenőrzési rendszer hiányosságain alapul és nem kapcsolható semelyik egyedi szabálytalan kifizetéshez sem, a pénzügyi korrekció akkor is a tagállamok irányítási és kontrollrendszerének javítására, ennélfogva a végső kedvezményezetteknek történt szabálytalan kifizetések azonosítására és behajtására szolgáló fontos eszköz.

| d) | nem volt minden kétséget kizáró módon megállapítható, hogy a bizottsági ellenőrzések száma elegendő volt-e a bizottsági kockázatelemzés révén azonosított kockázatok kielégítő kezeléséhez. Hogy kerül-e sor vizsgálatra a kedvezményezetteknél, az attól függ, hogy mennyi idő áll rendelkezésre, pedig ezt írásos utasításban kellene előírni az ellenőrnek. Az ellenőrzések során nem vizsgálták felül rendszeresen a végső kedvezményezettek nyilatkozataiban foglalt információ valódiságát és pontosságát; |
| --- | --- |

d)

nem volt minden kétséget kizáró módon megállapítható, hogy a bizottsági ellenőrzések száma elegendő volt-e a bizottsági kockázatelemzés révén azonosított kockázatok kielégítő kezeléséhez. Hogy kerül-e sor vizsgálatra a kedvezményezetteknél, az attól függ, hogy mennyi idő áll rendelkezésre, pedig ezt írásos utasításban kellene előírni az ellenőrnek. Az ellenőrzések során nem vizsgálták felül rendszeresen a végső kedvezményezettek nyilatkozataiban foglalt információ valódiságát és pontosságát;

| d) | 2006-ban összesen 354 ellenőrzést hajtottak végre, ebből 184 esetben végeztek helyszíni ellenőrzést, 170 esetben pedig nem. A Bizottság úgy véli, hogy ezek az ellenőrzések megfelelő mértékben foglalkoznak a bizottsági kockázatelemzés révén azonosított kockázatokkal.
  A Bizottság a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek minőségének értékeléséhez megfelelőségi vizsgálatokat végez. Adott esetben ezen ellenőrzések keretében a végső kedvezményezettek szintjén vizsgálják az egyedi aktákat, beleértve helyszíni ellenőrzéseket is. Ez a megközelítés megfelel a nemzetközi ellenőrzési szabványokban, valamint a Bizottság ellenőrzési kézikönyvében leírtaknak. |
| --- | --- |

d)

2006-ban összesen 354 ellenőrzést hajtottak végre, ebből 184 esetben végeztek helyszíni ellenőrzést, 170 esetben pedig nem. A Bizottság úgy véli, hogy ezek az ellenőrzések megfelelő mértékben foglalkoznak a bizottsági kockázatelemzés révén azonosított kockázatokkal.

A Bizottság a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek minőségének értékeléséhez megfelelőségi vizsgálatokat végez. Adott esetben ezen ellenőrzések keretében a végső kedvezményezettek szintjén vizsgálják az egyedi aktákat, beleértve helyszíni ellenőrzéseket is. Ez a megközelítés megfelel a nemzetközi ellenőrzési szabványokban, valamint a Bizottság ellenőrzési kézikönyvében leírtaknak.

| e) | a nem támogatható kiadások kiszámítására használt módszer a legtöbb esetben egy „átalányösszegen” alapul, vagyis a teljes kifizetett támogatás egy meghatározott százalékát fizettetik vissza. Mivel ez a módszer nem a feltárt szabálytalanságok értékén, hanem a kontrollrendszer hiányosságainak súlyosságán alapul, ezért nem állapítható meg bizonyosan, hogyan aránylik egymáshoz a megfelelőségi határozatok révén visszatéríttetett összeg, illetve a szabálytalan kifizetések tényleges összege. |
| --- | --- |

e)

a nem támogatható kiadások kiszámítására használt módszer a legtöbb esetben egy „átalányösszegen” alapul, vagyis a teljes kifizetett támogatás egy meghatározott százalékát fizettetik vissza. Mivel ez a módszer nem a feltárt szabálytalanságok értékén, hanem a kontrollrendszer hiányosságainak súlyosságán alapul, ezért nem állapítható meg bizonyosan, hogyan aránylik egymáshoz a megfelelőségi határozatok révén visszatéríttetett összeg, illetve a szabálytalan kifizetések tényleges összege.

| e) | A megfelelőségi elszámolás célja, hogy kizárja a közösségi finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat. A Bizottság úgy véli, hogy ezt a célkitűzést azokban az esetekben is teljesítették, amelyekben a pénzügyi korrekciókat átalányalapon határozták meg, mivel a kedvezményezetteknek történt szabálytalan kifizetések összege nem számszerűsíthető. Az átalánykorrekciókat abban az esetben alkalmazzák, ha a kedvezményezett számára történt szabálytalan kifizetés nem határozható meg pontos számítás vagy extrapoláció útján. Ezt az alapelvet a Bíróság ismételten megerősítette. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy az átalánykorrekció módszere tökéletesen megfelelő. |
| --- | --- |

e)

A megfelelőségi elszámolás célja, hogy kizárja a közösségi finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat. A Bizottság úgy véli, hogy ezt a célkitűzést azokban az esetekben is teljesítették, amelyekben a pénzügyi korrekciókat átalányalapon határozták meg, mivel a kedvezményezetteknek történt szabálytalan kifizetések összege nem számszerűsíthető. Az átalánykorrekciókat abban az esetben alkalmazzák, ha a kedvezményezett számára történt szabálytalan kifizetés nem határozható meg pontos számítás vagy extrapoláció útján. Ezt az alapelvet a Bíróság ismételten megerősítette. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy az átalánykorrekció módszere tökéletesen megfelelő.

| 5.64. | A Számvevőszék ellenőrzést végzett a 2006-ban hozott, az 1999–2005 közötti időszakra vonatkozó három megfelelőségi határozatban foglalt három pénzügyi korrekciót illetően; ez az összes korrekció 25 %-át jelentette (61). A Számvevőszék az alábbi észrevételeket teszi: |
| --- | --- |

5.64.

A Számvevőszék ellenőrzést végzett a 2006-ban hozott, az 1999–2005 közötti időszakra vonatkozó három megfelelőségi határozatban foglalt három pénzügyi korrekciót illetően; ez az összes korrekció 25 %-át jelentette (61). A Számvevőszék az alábbi észrevételeket teszi:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| a) | mivel a Bizottságnak korlátozott források állnak rendelkezésére, kockázatelemzés alapján választja ki az elvégzendő megfelelőségi ellenőrzéseket. Ezért fennáll annak a kockázata, hogy a kétéves határidő miatt egyes kiadásokat nem sikerül időben ellenőrizni ahhoz, hogy korrekciót lehessen alkalmazni (62). A Számvevőszék megállapítása szerint határidő utáni feltárás miatt kb. maximum 100 millió EUR összegű, szabálytalan kifizetésből következő korrekciót nem lehetséges megtenni; |
| --- | --- |

a)

mivel a Bizottságnak korlátozott források állnak rendelkezésére, kockázatelemzés alapján választja ki az elvégzendő megfelelőségi ellenőrzéseket. Ezért fennáll annak a kockázata, hogy a kétéves határidő miatt egyes kiadásokat nem sikerül időben ellenőrizni ahhoz, hogy korrekciót lehessen alkalmazni (62). A Számvevőszék megállapítása szerint határidő utáni feltárás miatt kb. maximum 100 millió EUR összegű, szabálytalan kifizetésből következő korrekciót nem lehetséges megtenni;

| a) | Az elvégzendő megfelelőségi ellenőrzések listáját központi kockázatelemzés alapján állítják össze. A megfelelőségi folyamat vonatkozásában ez a lista összhangban áll a nemzetközi ellenőrzési szabványokkal. A Mezőgazdasági Főigazgatóság személyzetének több mint 10 %-a foglalkozik ezzel a feladattal.
  Amennyiben a megfelelőségi ellenőrzések keretében olyan hiányosságokat azonosítanak, amelyek az EMOGA számára pénzügyi kockázatot jelentenek, akkor a pénzügyi korrekciókat csak a bizottsági megállapításokat közlő, a 11. cikk szerint a tagállamnak küldött levél keltét megelőző 24 hónap kiadásaira lehet alkalmazni. Ezt az úgynevezett 24 hónapos szabályt a Tanács fogadta el annak érdekében, hogy jogbiztonságot garantáljon a tagállamoknak. E szabály alkalmazása azzal jár, hogy bizonyos kiadások nem képezhetik pénzügyi korrekció tárgyát annak ellenére, hogy hiányosságokat mutatnak.
  A Számvevőszék által megvizsgált esetekben a Bizottság időben reagált a kapott információra. |
| --- | --- |

a)

Az elvégzendő megfelelőségi ellenőrzések listáját központi kockázatelemzés alapján állítják össze. A megfelelőségi folyamat vonatkozásában ez a lista összhangban áll a nemzetközi ellenőrzési szabványokkal. A Mezőgazdasági Főigazgatóság személyzetének több mint 10 %-a foglalkozik ezzel a feladattal.

Amennyiben a megfelelőségi ellenőrzések keretében olyan hiányosságokat azonosítanak, amelyek az EMOGA számára pénzügyi kockázatot jelentenek, akkor a pénzügyi korrekciókat csak a bizottsági megállapításokat közlő, a 11. cikk szerint a tagállamnak küldött levél keltét megelőző 24 hónap kiadásaira lehet alkalmazni. Ezt az úgynevezett 24 hónapos szabályt a Tanács fogadta el annak érdekében, hogy jogbiztonságot garantáljon a tagállamoknak. E szabály alkalmazása azzal jár, hogy bizonyos kiadások nem képezhetik pénzügyi korrekció tárgyát annak ellenére, hogy hiányosságokat mutatnak.

A Számvevőszék által megvizsgált esetekben a Bizottság időben reagált a kapott információra.

| b) | a megvizsgált korrekciókat illetően ezekben az igen összetett esetekben a Bizottságnak négy–hét év kellett, hogy az ellenőrzés megkezdésétől eljusson a megfelelőségi határozatig, ami az érintett pénzügyi éveket illetően késleltette a számlaelszámolási eljárások „véglegesítését”. |
| --- | --- |

b)

a megvizsgált korrekciókat illetően ezekben az igen összetett esetekben a Bizottságnak négy–hét év kellett, hogy az ellenőrzés megkezdésétől eljusson a megfelelőségi határozatig, ami az érintett pénzügyi éveket illetően késleltette a számlaelszámolási eljárások „véglegesítését”.

| b) | A megfelelőségi eljárások elvégzéséhez szükséges idő sok tényező függvénye. Ilyen tényező például az eset bonyolultsága (pótlólagos munkát vagy újabb helyszíni ellenőrzéseket igényel), a határidők tagállamok általi betartása, valamint az egyeztető testület ajánlásainak nyomon követése. Ezenfelül a megfelelőségvizsgálati eljárás alapelvei közé tartozik a tagállamok védekezéshez való jogának teljes tiszteletben tartása.
  A Számvevőszék állítása („[...] ami az érintett pénzügyi éveket illetően késleltette a számlaelszámolási eljárások »véglegesítését«.”) nem veszi figyelembe az adott pénzügyi év pénzügyi elszámolása és a megfelelőségi elszámolás közötti különbséget. A megfelelőségi elszámolás nem pénzügyi évre vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

A megfelelőségi eljárások elvégzéséhez szükséges idő sok tényező függvénye. Ilyen tényező például az eset bonyolultsága (pótlólagos munkát vagy újabb helyszíni ellenőrzéseket igényel), a határidők tagállamok általi betartása, valamint az egyeztető testület ajánlásainak nyomon követése. Ezenfelül a megfelelőségvizsgálati eljárás alapelvei közé tartozik a tagállamok védekezéshez való jogának teljes tiszteletben tartása.

A Számvevőszék állítása („[...] ami az érintett pénzügyi éveket illetően késleltette a számlaelszámolási eljárások »véglegesítését«.”) nem veszi figyelembe az adott pénzügyi év pénzügyi elszámolása és a megfelelőségi elszámolás közötti különbséget. A megfelelőségi elszámolás nem pénzügyi évre vonatkozik.

Következtetések és ajánlások

| 5.65. | A Garanciarészleg alá tartozó mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadásokat – habár csökkenés figyelhető meg – továbbra is lényeges hibaszint jellemzi. Megfelelő alkalmazása esetén az IIER mint ellenőrzési rendszer eredményesen korlátozza a hibák és szabálytalan kiadások kockázatát. Nem ez a helyzet azonban Görögországban. |
| --- | --- |

5.65.

A Garanciarészleg alá tartozó mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadásokat – habár csökkenés figyelhető meg – továbbra is lényeges hibaszint jellemzi. Megfelelő alkalmazása esetén az IIER mint ellenőrzési rendszer eredményesen korlátozza a hibák és szabálytalan kiadások kockázatát. Nem ez a helyzet azonban Görögországban.

| 5.65. | A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által megállapított, az EMOGA Garanciarészlegének kiadásaira vonatkozó teljes hibaszint jelentősen csökkent és közel áll a lényegességi szinthez. Az EMOGA Garanciarészlege kiadásainak nem vidékfejlesztésre fordított része (amely a teljes kiadás 85 %-át képezi) esetében a hibaszint ezen lényegességi szint alatt van. A vidékfejlesztésre vonatkozó hibák az agrár-környezetvédelmi intézkedések köré összpontosulnak. |
| --- | --- |

5.65.

A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által megállapított, az EMOGA Garanciarészlegének kiadásaira vonatkozó teljes hibaszint jelentősen csökkent és közel áll a lényegességi szinthez. Az EMOGA Garanciarészlege kiadásainak nem vidékfejlesztésre fordított része (amely a teljes kiadás 85 %-át képezi) esetében a hibaszint ezen lényegességi szint alatt van. A vidékfejlesztésre vonatkozó hibák az agrár-környezetvédelmi intézkedések köré összpontosulnak.

Az IIER hatékony ellenőrzési rendszernek bizonyul a szabálytalan kiadások kockázatának csökkentésére.

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében a görögországi helyzettel folyamatban lévő ellenőrzések és számlaelszámolási eljárások keretében, valamint a görög cselekvési terv végrehajtásának ellenőrzésén és felügyeletén keresztül foglalkoznak.

| 5.66. | Az SPS úgy van megtervezve és úgy működtetik, hogy korlátozza a termelőknek történő szabálytalan kifizetések kockázatát. Egyes tagállamok azonban nem alkalmazták helyesen az SPS bizonyos alapvető elemeit: Ausztria, Írország és az Egyesült Királyság a rendeletben megengedettnél több jogosultságot vont össze (lásd: 5.22–5.24. bekezdés). |
| --- | --- |

5.66.

Az SPS úgy van megtervezve és úgy működtetik, hogy korlátozza a termelőknek történő szabálytalan kifizetések kockázatát. Egyes tagállamok azonban nem alkalmazták helyesen az SPS bizonyos alapvető elemeit: Ausztria, Írország és az Egyesült Királyság a rendeletben megengedettnél több jogosultságot vont össze (lásd: 5.22–5.24. bekezdés).

| 5.66. | A Bizottság tudatában van ennek a gyakorlatnak, és egyetért a Számvevőszék nézetével. Az Alapot érintő bármely lehetséges kockázattal megfelelőségi eljárások keretében foglalkoznak majd. |
| --- | --- |

5.66.

A Bizottság tudatában van ennek a gyakorlatnak, és egyetért a Számvevőszék nézetével. Az Alapot érintő bármely lehetséges kockázattal megfelelőségi eljárások keretében foglalkoznak majd.

| 5.67. | Az Egyesült Királyság nem tett eleget az uniós jogszabályoknak, amikor földtulajdonosoknak olyan földterület után juttatott jogosultságokat, illetve fizetett SPS- és vidékfejlesztési támogatást, amelyet azok a földterületet művelő termelőknek adtak bérbe (lásd: 5.20–5.21. bekezdés). |
| --- | --- |

5.67.

Az Egyesült Királyság nem tett eleget az uniós jogszabályoknak, amikor földtulajdonosoknak olyan földterület után juttatott jogosultságokat, illetve fizetett SPS- és vidékfejlesztési támogatást, amelyet azok a földterületet művelő termelőknek adtak bérbe (lásd: 5.20–5.21. bekezdés).

| 5.67. | A tagállamoknak kell azonosítaniuk, hogy kik tekinthetők aktív – azaz jogosultságokkal rendelkező – mezőgazdasági termelőnek. Amennyiben a földtulajdonos viseli a mezőgazdasági termelési tevékenység gazdasági kockázatát, akkor tekinthető úgy, hogy „mezőgazdasági tevékenységet végez”. |
| --- | --- |

5.67.

A tagállamoknak kell azonosítaniuk, hogy kik tekinthetők aktív – azaz jogosultságokkal rendelkező – mezőgazdasági termelőnek. Amennyiben a földtulajdonos viseli a mezőgazdasági termelési tevékenység gazdasági kockázatát, akkor tekinthető úgy, hogy „mezőgazdasági tevékenységet végez”.

| 5.68. | Míg az átfogó nemzeti felső határokat mindenütt betartották, a végső kedvezményezetteknél vizsgált kifizetések egynegyedénél mégis többletfizetésekre derült fény, habár ezek teljes pénzügyi kihatása korlátozott maradt (lásd: 5.38. bekezdés). |
| --- | --- |

5.68.

Míg az átfogó nemzeti felső határokat mindenütt betartották, a végső kedvezményezetteknél vizsgált kifizetések egynegyedénél mégis többletfizetésekre derült fény, habár ezek teljes pénzügyi kihatása korlátozott maradt (lásd: 5.38. bekezdés).

5.69.

| 5.69. | A Számvevőszék észlelte, hogy az új kedvezményezettek között az Egyesült Királyságban, Németországban, Svédországban és Dániában vasúttársaságok, lovas- és lótenyésztő klubok, golf- és szabadidőklubok, valamint városi tanácsok jelentek meg (lásd: 5.25–5.27. bekezdés). Mivel olyan földtulajdonosok is részesültek jogosultságokban, akik soha nem végeztek mezőgazdasági tevékenységet, és pusztán földterületük helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát tartják fenn, jelentős mértékben áramlott el uniós támogatás a termelőktől a földtulajdonosokhoz, különösen a dinamikus hibrid modell keretében (lásd: 5.28. bekezdés). A brit hatóságok nem megfelelő kritériumokat szabtak meg a nemzeti tartalékból beruházás címén kifizetett jogosultságok odaítéléséhez (lásd: 5.33–5.34. bekezdés). |
| --- | --- |

A Számvevőszék észlelte, hogy az új kedvezményezettek között az Egyesült Királyságban, Németországban, Svédországban és Dániában vasúttársaságok, lovas- és lótenyésztő klubok, golf- és szabadidőklubok, valamint városi tanácsok jelentek meg (lásd: 5.25–5.27. bekezdés). Mivel olyan földtulajdonosok is részesültek jogosultságokban, akik soha nem végeztek mezőgazdasági tevékenységet, és pusztán földterületük helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát tartják fenn, jelentős mértékben áramlott el uniós támogatás a termelőktől a földtulajdonosokhoz, különösen a dinamikus hibrid modell keretében (lásd: 5.28. bekezdés). A brit hatóságok nem megfelelő kritériumokat szabtak meg a nemzeti tartalékból beruházás címén kifizetett jogosultságok odaítéléséhez (lásd: 5.33–5.34. bekezdés).

| 5.69. | A regionális modellek valóban megnyitják a támogatási lehetőségeket olyanok előtt, akik a múltban nem részesültek ezekben. Az érintett tagállamok világosan és tudatosan választották ezt annak érdekében, hogy a szétválasztás új keretei között újraoszthassák a támogatásokat. Az új kedvezményezettek körébe azok tartoznak, akik a vonatkozó referencia-időszakban (azaz a kérelem első évében) aktívan mezőgazdasági tevékenységet végeztek. Elképzelhető, hogy ezek nem a föld tulajdonosai, de ez lényegtelen abból a szempontból, hogy ki kapta a támogatáshoz való jogot. |
| --- | --- |

5.69.

A regionális modellek valóban megnyitják a támogatási lehetőségeket olyanok előtt, akik a múltban nem részesültek ezekben. Az érintett tagállamok világosan és tudatosan választották ezt annak érdekében, hogy a szétválasztás új keretei között újraoszthassák a támogatásokat. Az új kedvezményezettek körébe azok tartoznak, akik a vonatkozó referencia-időszakban (azaz a kérelem első évében) aktívan mezőgazdasági tevékenységet végeztek. Elképzelhető, hogy ezek nem a föld tulajdonosai, de ez lényegtelen abból a szempontból, hogy ki kapta a támogatáshoz való jogot.

| 5.70. | Az egységes támogatási rendszerre vonatkozó rendeletek a tagállamok mérlegelésére bízták, hogyan ítélik oda a nemzeti tartalékból fizetett jogosultságokat, illetve azt, hogy kiküszöbölik-e a váratlan nyereségeket (lásd: 5.29–5.34. bekezdés). Mivel ugyanazokat a kérdéseket tagállamonként, sőt egyes tagállamokon belül is igen különbözőképpen oldották meg, a rendszer nem biztosítja, hogy a kedvezményezettek egyenlő bánásmódban részesüljenek. |
| --- | --- |

5.70.

Az egységes támogatási rendszerre vonatkozó rendeletek a tagállamok mérlegelésére bízták, hogyan ítélik oda a nemzeti tartalékból fizetett jogosultságokat, illetve azt, hogy kiküszöbölik-e a váratlan nyereségeket (lásd: 5.29–5.34. bekezdés). Mivel ugyanazokat a kérdéseket tagállamonként, sőt egyes tagállamokon belül is igen különbözőképpen oldották meg, a rendszer nem biztosítja, hogy a kedvezményezettek egyenlő bánásmódban részesüljenek.

| 5.70. | A tagállamok valóban választhatnak, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén átírják-e a jogosultságokat a nemzeti tartalékba. Akik ezt a megoldást választották, azokra bizonyos feltételek érvényesek. |
| --- | --- |

5.70.

A tagállamok valóban választhatnak, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén átírják-e a jogosultságokat a nemzeti tartalékba. Akik ezt a megoldást választották, azokra bizonyos feltételek érvényesek.

Ehhez hasonlóan az SPS végrehajtásának felelősségét a tagállamok viselik.

| 5.71. | A Bizottság vegye számításba ezeket a következményeket, amikor megejti a KAP megfelelő működésének 2008 márciusában esedékes ellenőrzését (63). |
| --- | --- |

5.71.

A Bizottság vegye számításba ezeket a következményeket, amikor megejti a KAP megfelelő működésének 2008 márciusában esedékes ellenőrzését (63).

| 5.71. | A KAP megfelelő működésének ellenőrzése átvizsgálja a 2003-as KAP-reform során bevezetett támogatási rendszerek működését. |
| --- | --- |

5.71.

A KAP megfelelő működésének ellenőrzése átvizsgálja a 2003-as KAP-reform során bevezetett támogatási rendszerek működését.

| 5.72. | A vidékfejlesztés terén az agrár-környezetvédelmi intézkedéseket magas hibaarány jellemzi, mivel egyes termelők nem tartják be a (gyakran igen összetett) támogathatósági feltételeket. A Bizottság fontolja meg, hogy mennyiben relevánsak az ilyen intézkedésekre érvényes támogathatósági feltételek. |
| --- | --- |

5.72.

A vidékfejlesztés terén az agrár-környezetvédelmi intézkedéseket magas hibaarány jellemzi, mivel egyes termelők nem tartják be a (gyakran igen összetett) támogathatósági feltételeket. A Bizottság fontolja meg, hogy mennyiben relevánsak az ilyen intézkedésekre érvényes támogathatósági feltételek.

| 5.72. | A Bizottság úgy véli, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerekben a Számvevőszék által feltárt számos hiba nem jellemzi a vidékfejlesztési kiadások egészét. |
| --- | --- |

5.72.

A Bizottság úgy véli, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerekben a Számvevőszék által feltárt számos hiba nem jellemzi a vidékfejlesztési kiadások egészét.

Az agrár-környezetvédelmi intézkedéseket illetően a Bizottság úgy véli, hogy azok ellenőrzése eléggé összetett, ugyanakkor az intézkedések célkitűzése, amely a környezeti szempontok mezőgazdaságba való integrálására irányul, valamint az intézkedések által képviselt hozzáadott érték széles körű elismerést élvez.

A 2007–2013-as programozási időszak vonatkozásában az újonnan bevezetett jogszabályok (64) előírják a tagállamok számára annak utólagos biztosítását, hogy az általuk bevezetni kívánt vidékfejlesztési intézkedések, kapcsolódó kötelezettségvállalások és támogathatósági feltételek megfelelően igazolhatók és ellenőrizhetők legyenek.

| 5.73. | A kifizetés utáni ellenőrzések (65) jellege, illetve alkalmazásuk továbbra is fennálló hiányosságai miatt a korábbi években folyósított kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan csak korlátozottan nyerhető bizonyosság. |
| --- | --- |

5.73.

A kifizetés utáni ellenőrzések (65) jellege, illetve alkalmazásuk továbbra is fennálló hiányosságai miatt a korábbi években folyósított kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan csak korlátozottan nyerhető bizonyosság.

| 5.73. | A Bizottság úgy véli, hogy a kifizetés utáni ellenőrzések rendszerének működése kielégítő. Saját auditeredményei megerősítik, hogy ezekből az ellenőrzésekből bizonyosság nyerhető. |
| --- | --- |

5.73.

A Bizottság úgy véli, hogy a kifizetés utáni ellenőrzések rendszerének működése kielégítő. Saját auditeredményei megerősítik, hogy ezekből az ellenőrzésekből bizonyosság nyerhető.

Annak ellenére, hogy nem feltétlenül áll fenn közvetlen kapcsolat a 2006-os kiadások és a kifizetés utáni ellenőrzések során vizsgált kiadások között, ezek az ellenőrzések mégis erősítik a 2006-os kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó átfogó bizonyosságot, mivel a rendszer megfelelően működik. Tulajdonképpen ezek a kifizetés előtti ellenőrzések után az ellenőrzés újabb szintjét képezik, ennélfogva a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és kontrollrendszerének keretében figyelembe kell venni őket (lásd az 5.77. bekezdésre adott bizottsági választ is).

| 5.74. | További előrelépések szükségesek a Számvevőszék és a Bizottság számlaelszámolási osztálya által feltárt hiányosságok kiküszöbölése terén. Az export-visszatérítésre jogosult termékek fizikai és kicserélési ellenőrzési rendszerének működését csak ezt követően lehet majd kielégítőnek ítélni. |
| --- | --- |

5.74.

További előrelépések szükségesek a Számvevőszék és a Bizottság számlaelszámolási osztálya által feltárt hiányosságok kiküszöbölése terén. Az export-visszatérítésre jogosult termékek fizikai és kicserélési ellenőrzési rendszerének működését csak ezt követően lehet majd kielégítőnek ítélni.

| 5.74. | A 386/90/EGK rendelet szerinti fizikai és kicserélési ellenőrzések a teljes ellenőrzési lánc részét képezik, amely a fizikai ellenőrzéseken felül tartalmazza a visszatérítési kérelmek előzetes adminisztratív ellenőrzését, a 4045/89/EGK rendelet hatálya alá tartozó utólagos ellenőrzéseket, és a Bizottság saját ellenőrzéseit a számlák rendezésén belül. A Bizottság kielégítőnek ítéli e rendszer működését. A kiadások részét képező, a tagállamok által az export-visszatérítések fizikai és egyéb ellenőrzésének során talált és bejelentett szabálytalanságok száma az elmúlt években csökkent, és jelenleg alacsony szinten van. A Számvevőszék 4/2007. sz. különjelentésében kifejtett fő aggodalmakra válaszul megfontolják a jogszabályi változtatást. |
| --- | --- |

5.74.

A 386/90/EGK rendelet szerinti fizikai és kicserélési ellenőrzések a teljes ellenőrzési lánc részét képezik, amely a fizikai ellenőrzéseken felül tartalmazza a visszatérítési kérelmek előzetes adminisztratív ellenőrzését, a 4045/89/EGK rendelet hatálya alá tartozó utólagos ellenőrzéseket, és a Bizottság saját ellenőrzéseit a számlák rendezésén belül. A Bizottság kielégítőnek ítéli e rendszer működését. A kiadások részét képező, a tagállamok által az export-visszatérítések fizikai és egyéb ellenőrzésének során talált és bejelentett szabálytalanságok száma az elmúlt években csökkent, és jelenleg alacsony szinten van. A Számvevőszék 4/2007. sz. különjelentésében kifejtett fő aggodalmakra válaszul megfontolják a jogszabályi változtatást.

| 5.75. | A Bizottság pénzügyi elszámolási határozatai a beszámolók megbízhatóságára vonatkoznak. A jogszerűséget és szabályszerűséget az igazoló szervek igazolásai nem érintik, és ezek a szervek rendszerint nem ellenőrzik a helyszínen az uniós támogatás iránti kérelmeket. Az elszámolási folyamatnak ez az eleme jobban hozzájárulna az ellenőrzési bizonyosság megszerzéséhez, ha a Bizottság elégséges számú igazoló szervnél tenne gyakori ellenőrzési látogatásokat, illetve ha az igazoló szervek igazolásainak és jelentéseinek dokumentációs áttekintését olyan feltételek között végezné, hogy az megfelelő vizsgálati kört és mélységet tegyen lehetővé. |
| --- | --- |

5.75.

A Bizottság pénzügyi elszámolási határozatai a beszámolók megbízhatóságára vonatkoznak. A jogszerűséget és szabályszerűséget az igazoló szervek igazolásai nem érintik, és ezek a szervek rendszerint nem ellenőrzik a helyszínen az uniós támogatás iránti kérelmeket. Az elszámolási folyamatnak ez az eleme jobban hozzájárulna az ellenőrzési bizonyosság megszerzéséhez, ha a Bizottság elégséges számú igazoló szervnél tenne gyakori ellenőrzési látogatásokat, illetve ha az igazoló szervek igazolásainak és jelentéseinek dokumentációs áttekintését olyan feltételek között végezné, hogy az megfelelő vizsgálati kört és mélységet tegyen lehetővé.

| 5.75. | A Bizottság olyan kockázatelemzés alapján végez ellenőrzési látogatást az igazoló szerveknél (és a kifizető ügynökségeknél), amely a két szervnél fellépő problémák nagyságrendjét veszi figyelembe. Ez a 2007-es pénzügyi évben is így történik. |
| --- | --- |

5.75.

A Bizottság olyan kockázatelemzés alapján végez ellenőrzési látogatást az igazoló szerveknél (és a kifizető ügynökségeknél), amely a két szervnél fellépő problémák nagyságrendjét veszi figyelembe. Ez a 2007-es pénzügyi évben is így történik.

Az igazoló szervek által kiállított igazolásokon végzett bizottsági felülvizsgálat vizsgálati körét és mélységét megfelelőnek ítéljük. A Bizottság elvégzi a szükséges ellenőrzést azzal kapcsolatban, hogy – a bemutatott adatok alapján – a kifizető ügynökségek számlái valódiak, teljesek és pontosak. Azon számlákat, amelyeket a Bizottság képtelen pozitívan megítélni, elkülönítik.

| 5.76. | A számlaelszámolási rendszerek (és a kifizetés utáni ellenőrzések) azt célozzák, hogy a közösségi szabályoknak meg nem felelő kiadásokat ki lehessen zárni a finanszírozásból, ám jelenleg ezt a feladatukat a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések szintjén nem töltik be (66). Azt, hogy a KAP milyen mértékben finanszíroz szabálytalan kifizetéseket, a Bizottság még nem tudja, és nem is becsülte fel olyan módon, amit a Számvevőszék megfelelőnek ítélhetne (67). |
| --- | --- |

5.76.

A számlaelszámolási rendszerek (és a kifizetés utáni ellenőrzések) azt célozzák, hogy a közösségi szabályoknak meg nem felelő kiadásokat ki lehessen zárni a finanszírozásból, ám jelenleg ezt a feladatukat a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések szintjén nem töltik be (66). Azt, hogy a KAP milyen mértékben finanszíroz szabálytalan kifizetéseket, a Bizottság még nem tudja, és nem is becsülte fel olyan módon, amit a Számvevőszék megfelelőnek ítélhetne (67).

| 5.76. | A megfelelőségi eljárás célja, hogy kizárja a közösségi finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat, vagyis megvédje a közösségi költségvetést a nem odatartozó kiadásoktól. A mechanizmus azonban nem szolgál a kedvezményezetteknek juttatott szabálytalan kifizetések behajtására, amely feladat a megosztott igazgatás elve alapján a tagállamok kizárólagos felelőssége. |
| --- | --- |

5.76.

A megfelelőségi eljárás célja, hogy kizárja a közösségi finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat, vagyis megvédje a közösségi költségvetést a nem odatartozó kiadásoktól. A mechanizmus azonban nem szolgál a kedvezményezetteknek juttatott szabálytalan kifizetések behajtására, amely feladat a megosztott igazgatás elve alapján a tagállamok kizárólagos felelőssége.

A végső kedvezményezettek szintjén a mezőgazdasági kiadások jelentős részére nézve végrehajtott ellenőrzések eredménye – amelyet a tagállamok megküldenek a Bizottságnak, és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében közzétételre kerül – megfelelően biztosítja a szabálytalan kifizetések szintjének jellemzését. Az ebből az információból nyerhető bizonyosság 2007-től kezdődő további javítása érdekében a Bizottság végrehajtotta a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek tevékenyebben kell ellenőrizniük és hitelesíteniük a vizsgálati statisztikákat és a kifizetés utáni ellenőrzéseket.

| 5.77. | A Bizottság biztosítsa, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek a végső kedvezményezett szintjén szolgáljanak bizonyossággal az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan, illetve igyekezzék biztosítani, hogy a szabálytalan kifizetéseket visszatérítik. A Számvevőszék különböző módokat javasolt ennek elérésére. A Bizottság döntése az volt, hogy nagyobb mértékben az igazoló szervekre bízta az IIER-statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések felülvizsgálatát és jóváhagyását: e döntésének hatását még csak később lehet majd felmérni. Ha azonban a Bizottság bizonyossági forrásként mások munkájának eredményeit használja fel, akkor saját eszközeivel kellően győződjék meg ez utóbbiak megbízhatóságáról. |
| --- | --- |

5.77.

A Bizottság biztosítsa, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek a végső kedvezményezett szintjén szolgáljanak bizonyossággal az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan, illetve igyekezzék biztosítani, hogy a szabálytalan kifizetéseket visszatérítik. A Számvevőszék különböző módokat javasolt ennek elérésére. A Bizottság döntése az volt, hogy nagyobb mértékben az igazoló szervekre bízta az IIER-statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések felülvizsgálatát és jóváhagyását: e döntésének hatását még csak később lehet majd felmérni. Ha azonban a Bizottság bizonyossági forrásként mások munkájának eredményeit használja fel, akkor saját eszközeivel kellően győződjék meg ez utóbbiak megbízhatóságáról.

| 5.77. | A mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és kontrollrendszere biztosítja a végső kedvezményezettek részére történő szabálytalan kifizetések megelőzését, vagy felfedezését és azt követő behajtását. A rendszer négy, egymást kiegészítő szintre épül: |
| --- | --- |

5.77.

A mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és kontrollrendszere biztosítja a végső kedvezményezettek részére történő szabálytalan kifizetések megelőzését, vagy felfedezését és azt követő behajtását. A rendszer négy, egymást kiegészítő szintre épül:

| 1. | kötelező igazgatási struktúra a tagállamok szintjén, amely a kifizető ügynökségek létrehozása és az ügynökség akkreditációjának megadásáért és visszavonásáért felelős magas szintű hatóság köré épül. Az akkreditáció kiadására vonatkozó határozat egy külső ellenőrző szerv által végzett részletes felülvizsgálatra épül; |
| --- | --- |

1.

kötelező igazgatási struktúra a tagállamok szintjén, amely a kifizető ügynökségek létrehozása és az ügynökség akkreditációjának megadásáért és visszavonásáért felelős magas szintű hatóság köré épül. Az akkreditáció kiadására vonatkozó határozat egy külső ellenőrző szerv által végzett részletes felülvizsgálatra épül;

| 2. | a fent nevezett kifizető ügynökségek által alkalmazandó részletes ellenőrzési rendszerek és visszatartó szankciók, amelyek közös alaptulajdonságokra és a különböző támogatási rendszerek sajátosságaihoz igazított speciális szabályokra épülnek; |
| --- | --- |

2.

a fent nevezett kifizető ügynökségek által alkalmazandó részletes ellenőrzési rendszerek és visszatartó szankciók, amelyek közös alaptulajdonságokra és a különböző támogatási rendszerek sajátosságaihoz igazított speciális szabályokra épülnek;

| 3. | utólagos ellenőrzések független igazoló szerveken és külön hivatalokon keresztül (4045/89/EGK rendelet szerinti ellenőrzések); |
| --- | --- |

3.

utólagos ellenőrzések független igazoló szerveken és külön hivatalokon keresztül (4045/89/EGK rendelet szerinti ellenőrzések);

| 4. | a Bizottság által végzett számlaelszámolás (éves pénzügyi elszámolás és többéves megfelelőségi eljárás).
  Ez a négy szint kellő bizonyosságot kínál a Bizottságnak a mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos hibakockázatok hatékony kezelésére. |
| --- | --- |

4.

a Bizottság által végzett számlaelszámolás (éves pénzügyi elszámolás és többéves megfelelőségi eljárás).

Ez a négy szint kellő bizonyosságot kínál a Bizottságnak a mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos hibakockázatok hatékony kezelésére.

| 5.78. | A Bizottság megfelelőségi határozatai még egyetlen 1998-nál későbbi évre sem teljesek. Mivel a 2006. évi kiadásokra vonatkozó határozatokat a jövőben fogják meghozni, a kiadások ideiglenes jellegűek, a közösségi beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan pedig csak akkor lehet majd bizonyosságot szerezni, ha a számlaelszámolási eljárást teljes körűen bevezetik és alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.78.

A Bizottság megfelelőségi határozatai még egyetlen 1998-nál későbbi évre sem teljesek. Mivel a 2006. évi kiadásokra vonatkozó határozatokat a jövőben fogják meghozni, a kiadások ideiglenes jellegűek, a közösségi beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan pedig csak akkor lehet majd bizonyosságot szerezni, ha a számlaelszámolási eljárást teljes körűen bevezetik és alkalmazzák.

| 5.78. | 2006 végéig már csak tizenkét olyan ellenőrzést nem zártak le, amelyet 2002-ben és azelőtt indítottak, és amelyek a 2001 előtti időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciókat tesznek lehetővé. Ez azt jelenti, hogy a 2000-es és az azelőtti évek kiadásainak megfelelőségével kapcsolatos munka nagy részét elvégezték. |
| --- | --- |

5.78.

2006 végéig már csak tizenkét olyan ellenőrzést nem zártak le, amelyet 2002-ben és azelőtt indítottak, és amelyek a 2001 előtti időszakra vonatkozó pénzügyi korrekciókat tesznek lehetővé. Ez azt jelenti, hogy a 2000-es és az azelőtti évek kiadásainak megfelelőségével kapcsolatos munka nagy részét elvégezték.

A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a 2006. évi kiadások ideiglenes jellegűek, és hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan csak akkor lehet majd bizonyosságot szerezni, ha a számlaelszámolási eljárást teljes körűen bevezetik és alkalmazzák. A megfelelőségi eljárás ilyen értelmezése nem veszi figyelembe azt, hogy ez az eljárás csak egy – noha jelentős – része a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és ellenőrzési rendszerének.

Ez a rendszer – az 5.77. bekezdésre adott bizottsági válaszban részletezett módon – kellő bizonyosságot kínál a Bizottságnak a mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos hibakockázatok hatékony kezelésére.

A 2006-os pénzügyi évet illetően: a 2006-ban elvégzett ellenőrzések előzetes megállapításai már ismertek. Általában véve e megállapításokból az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti irányítási rendszerek hiányosságai a korábbi évekhez hasonlóak.

A KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSA

A szabálytalan kifizetések visszatéríttetése

| 5.79. | A szabálytalanul kifizetett összegek visszatéríttetéséről szóló 3/2004. sz. különjelentésében a Számvevőszék több súlyos hiányosságra figyelmeztetett a szabálytalan kifizetések nyilvántartásának, behajtásának és leírásának rendszerében. |
| --- | --- |

5.79.

A szabálytalanul kifizetett összegek visszatéríttetéséről szóló 3/2004. sz. különjelentésében a Számvevőszék több súlyos hiányosságra figyelmeztetett a szabálytalan kifizetések nyilvántartásának, behajtásának és leírásának rendszerében.

5.80.

| 5.80. | A Tanács és a Bizottság számos figyelmeztetésre pozitívan reagált, az alábbi intézkedések révén: |
| --- | --- |

A Tanács és a Bizottság számos figyelmeztetésre pozitívan reagált, az alábbi intézkedések révén:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| a) | közös visszatéríttetési munkacsoportot (Task Force Recovery, TFR) hívott életre, hogy a vitatott esetek megoldásával/tisztázásával felszámolja a 0,5 millió értékhatáron felüli szabálytalansági esetekkel (68) kapcsolatos lemaradást. Az ebből következő bizottsági határozat (69) 317 millió EUR (70) összeget a tagállamokra, 176 milliót pedig a közösségi költségvetésre terhelt; |
| --- | --- |

a)

közös visszatéríttetési munkacsoportot (Task Force Recovery, TFR) hívott életre, hogy a vitatott esetek megoldásával/tisztázásával felszámolja a 0,5 millió értékhatáron felüli szabálytalansági esetekkel (68) kapcsolatos lemaradást. Az ebből következő bizottsági határozat (69) 317 millió EUR (70) összeget a tagállamokra, 176 milliót pedig a közösségi költségvetésre terhelt;

b)

| b) | új követelményeket vezetett be a szabálytalanságok bejelentésére és kezelésére vonatkozóan (71), és lépéseket tett, hogy tisztázza a DG AGRI, illetve az OLAF pénzügyi szabálytalanságok nyomon követésével kapcsolatos feladatkörét (habár a szándéknyilatkozat-tervezetet a felek még nem írták alá); |
| --- | --- |

új követelményeket vezetett be a szabálytalanságok bejelentésére és kezelésére vonatkozóan (71), és lépéseket tett, hogy tisztázza a DG AGRI, illetve az OLAF pénzügyi szabálytalanságok nyomon követésével kapcsolatos feladatkörét (habár a szándéknyilatkozat-tervezetet a felek még nem írták alá);

| b) | A szabálytalanságokról szóló új rendeletet (72)2007. január 1-jétől kezdve sikerrel alkalmazza a 27 tagállam, 2007. május 23-án pedig a Cocolaf (73) munkacsoport keretében mutatták be a tagállamoknak a részletes gyakorlati iránymutatást.
  Az összes érintett szolgálat feladatköreit tisztázó eszközről 2007. június–júliusában szolgálatközi konzultációt tartanak, és várhatóan röviddel ezután lesz majd alkalmazható. |
| --- | --- |

b)

A szabálytalanságokról szóló új rendeletet (72)2007. január 1-jétől kezdve sikerrel alkalmazza a 27 tagállam, 2007. május 23-án pedig a Cocolaf (73) munkacsoport keretében mutatták be a tagállamoknak a részletes gyakorlati iránymutatást.

Az összes érintett szolgálat feladatköreit tisztázó eszközről 2007. június–júliusában szolgálatközi konzultációt tartanak, és várhatóan röviddel ezután lesz majd alkalmazható.

| c) | kb. 2 600 olyan 1999 előtt bejelentett esetet, amely nem érte el az „500 000-es küszöböt” (összesen 168,7 millió EUR összegben) (74), a 2006. október 16-tól alkalmazandó „50/50-szabály” (75) hatálya alá helyezett. |
| --- | --- |

c)

kb. 2 600 olyan 1999 előtt bejelentett esetet, amely nem érte el az „500 000-es küszöböt” (összesen 168,7 millió EUR összegben) (74), a 2006. október 16-tól alkalmazandó „50/50-szabály” (75) hatálya alá helyezett.

5.81.

| 5.81. | Maradt azonban néhány fontos kérdés, amelyet meg kell oldani: |
| --- | --- |

Maradt azonban néhány fontos kérdés, amelyet meg kell oldani:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| a) | a Bizottság még nem tudja lezárni a 35 millió EUR összegű szabálytalan kifizetéssel, illetve baromfi- és egyéb húsra vonatkozó hamis megérkezési igazolásokkal kapcsolatos, ún. „Jordánia/Irak” esetet, mivel 2007 júniusában még bírósági eljárás van folyamatban, mégpedig az Európai Bíróság előtti előzetes döntéshozatali eljárás; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság még nem tudja lezárni a 35 millió EUR összegű szabálytalan kifizetéssel, illetve baromfi- és egyéb húsra vonatkozó hamis megérkezési igazolásokkal kapcsolatos, ún. „Jordánia/Irak” esetet, mivel 2007 júniusában még bírósági eljárás van folyamatban, mégpedig az Európai Bíróság előtti előzetes döntéshozatali eljárás;

b)

| b) | az, hogy a munkacsoport esetei közül 2 600 kisebb értékűt az új 50/50 elszámolási eljárás alá rendeltek, feltételezi, hogy a Bizottság nyomon követéssel szavatolja, hogy ennek az eljárásnak a keretében helyesen történik egyes összegeknek a Közösségre terhelése; |
| --- | --- |

az, hogy a munkacsoport esetei közül 2 600 kisebb értékűt az új 50/50 elszámolási eljárás alá rendeltek, feltételezi, hogy a Bizottság nyomon követéssel szavatolja, hogy ennek az eljárásnak a keretében helyesen történik egyes összegeknek a Közösségre terhelése;

| b) | Az összegek Közösségre terhelését illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ez az igazoló szervek eljárási körébe tartozik, ennélfogva a 147 millió EUR-s összeget részletesen ezek a szervek vizsgálják felül.
  Ezenfelül a Bizottság a kifizető ügynökségeknél végrehajtott ellenőrzések keretében követi nyomon azokat az eseteket, amelyekben az összeget a Közösségre terhelték. |
| --- | --- |

b)

Az összegek Közösségre terhelését illetően a Bizottság megjegyzi, hogy ez az igazoló szervek eljárási körébe tartozik, ennélfogva a 147 millió EUR-s összeget részletesen ezek a szervek vizsgálják felül.

Ezenfelül a Bizottság a kifizető ügynökségeknél végrehajtott ellenőrzések keretében követi nyomon azokat az eseteket, amelyekben az összeget a Közösségre terhelték.

| c) | az 1469/95/EK tanácsi rendelet (az ún. „feketelista”) alkalmazásáról szóló második bizottsági jelentés vitájából még nem lehetett hasznos következtetéseket levonni, mivel az Európai Parlament nem bocsátott ki véleményt eben a témában. |
| --- | --- |

c)

az 1469/95/EK tanácsi rendelet (az ún. „feketelista”) alkalmazásáról szóló második bizottsági jelentés vitájából még nem lehetett hasznos következtetéseket levonni, mivel az Európai Parlament nem bocsátott ki véleményt eben a témában.

| c) | A Mezőgazdasági Különbizottság (76) utolsó vitája 2006. június 6-án volt, és következtetéseit is ezen a napon fogadta el (77).
  A Bizottság jelentését (78)2005. október 24-én továbbították az Európai Parlamentnek (Cocobu (79)), de a Parlament még nem vitatta meg. |
| --- | --- |

c)

A Mezőgazdasági Különbizottság (76) utolsó vitája 2006. június 6-án volt, és következtetéseit is ezen a napon fogadta el (77).

A Bizottság jelentését (78)2005. október 24-én továbbították az Európai Parlamentnek (Cocobu (79)), de a Parlament még nem vitatta meg.

Olívaolaj

| 5.82. | Előző éves jelentésében (80) a Számvevőszék aggodalmának adott hangot az olívatermesztésre vonatkozó térinformatikai rendszer megbízhatóságával kapcsolatban. A 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozóan a Számvevőszék külön ellenőrzést végzett az olívaolaj-termelés támogatási rendszeréről a fő olívaolaj-termelő tagállamokban (Olaszország, Spanyolország és Görögország). |
| --- | --- |

5.82.

Előző éves jelentésében (80) a Számvevőszék aggodalmának adott hangot az olívatermesztésre vonatkozó térinformatikai rendszer megbízhatóságával kapcsolatban. A 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozóan a Számvevőszék külön ellenőrzést végzett az olívaolaj-termelés támogatási rendszeréről a fő olívaolaj-termelő tagállamokban (Olaszország, Spanyolország és Görögország).

5.83.

| 5.83. | Az ellenőrök 50 kifizetési dossziét vizsgáltak meg, ebből 33 esetében helyszíni vizsgálatra is sor került. Nyolc termelő (24 %) bejelentésében szerepelt legalább 5 %-kal több olajfa a ténylegesen megszámolt mennyiségnél. Ez két esetben vezetett jelentős túlzott mértékű kifizetésre. |
| --- | --- |

Az ellenőrök 50 kifizetési dossziét vizsgáltak meg, ebből 33 esetében helyszíni vizsgálatra is sor került. Nyolc termelő (24 %) bejelentésében szerepelt legalább 5 %-kal több olajfa a ténylegesen megszámolt mennyiségnél. Ez két esetben vezetett jelentős túlzott mértékű kifizetésre.

| 5.84. | Az ellenőrzés megerősítette, hogy a korábban feltárt hiányosságok továbbra is fennállnak, és hogy a három tagállam egyikében sem teljes körű, illetve megbízható a térinformatikai rendszer. Mivel az SPS-ben a jogosultságok kiszámításához térinformatikai adatokat használnak (81), a Számvevőszék a 2007. évi kiadások ellenőrzése során különös figyelmet fog fordítani erre a szempontra. |
| --- | --- |

5.84.

Az ellenőrzés megerősítette, hogy a korábban feltárt hiányosságok továbbra is fennállnak, és hogy a három tagállam egyikében sem teljes körű, illetve megbízható a térinformatikai rendszer. Mivel az SPS-ben a jogosultságok kiszámításához térinformatikai adatokat használnak (81), a Számvevőszék a 2007. évi kiadások ellenőrzése során különös figyelmet fog fordítani erre a szempontra.

| 5.83–5.84. | A támogatást az előállított olívaolaj mennyisége alapján fizették ki. A fák száma – több más elem (a malmok, a hozam ellenőrzése stb.) mellett – az ellenőrzési rendszer egyik részét képezte. |
| --- | --- |

5.83–5.84.

A támogatást az előállított olívaolaj mennyisége alapján fizették ki. A fák száma – több más elem (a malmok, a hozam ellenőrzése stb.) mellett – az ellenőrzési rendszer egyik részét képezte.

A támogatási összegre a rendelet szerint akkor kell szankciót alkalmazni, ha a bejelentett fák, illetve a ténylegesen megszámolt fák közötti különbség meghaladja az 5 %-ot. Azokban az esetekben, amelyekben nem hagyták jóvá az összeget, vagy a tagállamok rosszul alkalmazták a jóváhagyást, illetve azokban, amelyekben a GIS olívaadatait nem aktualizálták, jelenleg folyamatban van a számlaelszámolási eljárás, vagy már pénzügyi korrekcióhoz vezetett.

A 2000-es pénzügyi év óta megközelítőleg 180 millió EUR-nyi pénzügyi korrekciót szabott ki a Bizottság, és további jelentős korrekciók vannak kilátásban.

2006. január 1-jétől az olívaolaj-termelés támogatási rendszerét leválasztották és integrálták az egységes támogatási rendszerbe (csak Spanyolország tartotta meg a termeléstől függő támogatás bizonyos elemeit).

Így az olívaparcella most klasszikus mezőgazdasági parcellának minősül, amelyet az IIER keretében ellenőriznek. Ez az intézkedés várhatóan jelentősen csökkenti a hibakockázatot.

KÜLÖNJELENTÉSEK

| 5.85. | A Számvevőszék egy mezőgazdasági vonatkozású különjelentést tett közzé az elmúlt tizenkét hónapban: Az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről szóló 4/2007. sz. különjelentés megtalálható a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85.

A Számvevőszék egy mezőgazdasági vonatkozású különjelentést tett közzé az elmúlt tizenkét hónapban: Az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről szóló 4/2007. sz. különjelentés megtalálható a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu).

(1)  Nettó kifizetések.

---

(2)  SPS and SAPS.

(3)  A Tanács 3508/92/EGK rendelete (HL L 355., 1992.12.5., 1. o.), illetve 1782/2003/EK rendelete (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.), amelyek az állattartási és a területalapú támogatásokra vonatkoznak.

(4)  A Tanács 386/90/EGK rendelete (HL L 42., 1990.2.16., 6. o.).

(5)  A Tanács 4045/89/EGK rendelete (HL L 388., 1989.12.30., 18. o.), amely az export-visszatérítésekkel, a feldolgozási és átalakítási támogatásokkal, a gyapot-, olívaolaj- és dohányfeldolgozási támogatásokkal, illetve egyes vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos, egy bizonyos küszöb feletti kifizetésekre vonatkozik.

(6)  Ebben nem szerepelnek a következő értékű megfelelőségi korrekciók: –64,8 millió EUR (Spanyolország), – 152,1 millió EUR (Olaszország), ill. –0,3 millió EUR (Hollandia), mert nem lehet kifizető ügynökségekhez kötni őket.

(7)  Ezek között szerepel fenntartásos vélemény, hatókör-korlátozás, illetve figyelemfelhívó megjegyzés.

(8)  A pénzügyi elszámolási határozatoktól elkülönített elszámolások: ezeknek az esetében az igazoló szervektől további ellenőrzési munkát vagy tájékoztatást várnak el.

(9)  Csak a vidékfejlesztési kiadásokra vonatkozó elszámolások vannak elkülönítve.

Forrás: A Bizottság jelentése az EMOGA Garanciarészlegének 2006. évi számláira vonatkozó pénzügyi elszámolásáról.

(10)  Az 1782/2003/EK rendelet.

(11)  Ez a tíz tagállam: Ausztria, Dánia, Belgium, Németország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság.

(12)  Ezeket az adatokat a Bizottság 2005-ben kiigazította.

(13)  Ezeket az adatokat a Bizottság 2006-ban kiigazította.

(14)  Ezeket az adatokat a Bizottság 2007-ben kiigazította.

NB 1: A távellenőrzés műholdas vagy légi felvételek használatával ellenőrzi az IIER-kérelmeket.

NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

Forrás: A tagállamoktól a DG AGRI részére benyújott IIER-statisztika.

2006. évi éves tevékenységi jelentés – DG AGRI.

(15)  A minisztériumi visszatérítési döntésekben az alábbi indoklások szerepeltek: „kedvezőtlen talajfeltételek”, „a parcellák tengerszint feletti magassága”, „a művelési és a szárítási mód”, „a szőlőültetvények növény-egészségügyi állapota”, „koruk miatt a szőlőültetvények jobban ki vannak téve a vírusfertőzésnek, talajuk pedig hajlamosabb a kimerülésre”, „a betelepítés nem a régió talaj- és időjárási viszonyainak megfelelő fajtákkal történt”, „mivel az újratelepítéskor nem minősített fajtákat alkalmaztak, vírusfertőzött vesszőkön termesztettek malagaszőlőt”.

(16)  Az alábbiakra vonatkozó támogatási rendszerek tartoznak az SPS-be: szántóföldi növények, marha- és borjúhús, juh- és kecskehús, tej és tejtermék, nagymagvú hüvelyesek, szárított takarmány, rizs, vetőmag, burgonyakeményítő, gyapot, olívaolaj, dohány, komló és cukorrépa.

(17)  Minden egyes jogosultság, amennyiben egy hektár, a termelő által bejelentett, helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban tartott termőföld áll mögötte, egy SPS-kifizetést eredményez.

(18)  Dánia, Luxemburg, Németország és Svédország számadait a tagállamok a 296/96/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtották be. A szektor jelenleg elemzi a brit számadatokat, hogy kifizető ügynökség szerint rendezze őket. Az Angliára, Skóciára, Walesre és Észak-Írországra vonatkozó számadatokat átmenetileg a 796/2004/EK rendelet 76. cikkének értelmében összeállított IIER-kontrollstatisztikákból vettük.

(19)  A 796/2004/EK rendelet 76. cikkének értelmében benyújtott statisztikákból vett számadatok.

(20)  Azt, hogy a korábbi támogatási rendszerek keretében folyósított közvetlen támogatások kedvezményezettjeinek számához képest némileg magasabb a SPS-támogatási kérelmek száma, az magyarázza, hogy az SPS-kedvezményezettek egyes kategóriái (pl. a gyümölcs-, zöldség- és télállóburgonya-termelők, a lótenyésztők) az SPS bevezetése előtt is folytattak mezőgazdasági tevékenységet, de nem részesültek semmilyen közvetlen uniós támogatásban.

(21)  Azt, hogy a korábbi közvetlen támogatási rendszerek keretében bejelentett területekhez képest az SPS-támogatási kérelmekben feltüntetett területek össznagysága valamennyivel nagyobb, az magyarázza, hogy a korábbi támogatási rendszereken kívül eső, mezőgazdasági termelésre használt területeket most, az SPS keretében bejelentik, illetve az, hogy az SPS keretében a termelő köteles bejelenteni minden olyan földterületet, amely a használatában áll.

(22)  Lásd: az 1782/2003/EK rendelet 42. cikke.

(23)  A jogosultságok kiszámításának és kiosztásának ellenőrzésére ezekben az országokban került sor: Ausztria, Belgium (Flandria), Németország (Bajorország), Olaszország (AGEA), Dánia, Írország, Luxemburg, Portugália, Svédország, Egyesült Királyság (Anglia, Skócia és Észak-Írország).

(24)  Lásd: a 118/2005/EK bizottsági rendelet (HL L 24., 2005.1.27., 15. o.) V. melléklete.

(25)  A Számvevőszék nem vizsgálta a kölcsönös megfelelést – azt, hogy a termelő betart-e különböző környezetvédelmi, köz-, növény- és állat-egészségügyi stb. normákat.

(26)  E szempont ellenőrzésére ezekben az országokban került sor: Ausztria, Belgium (Vallónia), Németország (Brandenburg), Dánia, Írország, Olaszország és az Egyesült Királyság (Wales).

(27)  A földtulajdonosoknak megítélt jogosultságok értéke idővel lényegesen nőni fog (lásd: 5.28. bekezdés).

(28)  Különösen olyan esetekre, amikor a bérleti szerződést nem újították meg.

(29)  A pénzügyi kihatás becsléséhez a Számvevőszék az érintett tagállam jogosultságainak átlagértékével számolt.

(30)  Az 1782/2003/EK rendelet 59. cikkének (4) bekezdése szerint a regionális modellben az egyes mezőgazdasági termelők jogosultságainak száma az általuk az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében [...] bejelentett hektárszámmal egyenlő.

(31)  Az 1782/2003/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdése, illetve 2. cikkének a) és c) bekezdése.

(32)  A halmozottan hátrányos helyzetű földterületekre vonatkozóan ezek a számok: 25,59 EUR, illetve kb. 230 EUR; mocsaras területre 3,36 EUR, illetve kb. 30 EUR.

(33)  Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 42. cikkének (9) bekezdése és a 795/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 2004.4.30., 1. o.) 10. cikke.

(34)  A váratlan nyereségre vonatkozó záradék csak a 2004. május 15. előtti jogosultságátruházásokra vonatkozik, a későbbi, illetve ingyenes átruházásokra nem.

(35)  Spanyolország és Franciaország 2006-ban alkalmazták a záradékot.

(36)  Az 1782/2003/EK rendelet 42. cikkének (3) bekezdése.

(37)  A „termelő” meghatározásáról lásd az 5.26. bekezdést.

(38)  Lásd a 795/2004/EK rendelet 2. cikkének k) pontját, amely szerint az új termelő korábban saját nevében és saját kockázatára nem folytathatott mezőgazdasági tevékenységet, illetve nem állhatott mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy ellenőrzése alatt az új mezőgazdasági tevékenység megkezdését megelőző öt év folyamán.

(39)  „A” termelő a leányára és két másik termelőre a nekik 2003-ben eladott földterület után a 795/2004/EK rendelet 17. cikke értelmében 192, összesen 115 000 EUR értékű jogosultságot ruházott át. Ezeknek a jogosultságoknak az átruházása a váratlan nyereségre vonatkozó záradék alkalmazása nélkül történt.

(40)  A földterületet egy juhtenyésztő adta bérbe, aki a tulajdonában lévő 11 700 hektár legelőre viszonylag alacsony, hektáronként 20 EUR értékű jogosultságban részesült. Ez a személy összesen több mint 3 000 hektár földterületet adott bérbe különböző, a „B” termelőhöz hasonló helyzetben lévő termelőknek.

(41)  A nem specifikus jogosultságokat rendszerint legalább háromévente egyszer, a nemzeti tartalékból kiosztott jogosultságokat pedig az első öt év során minden évben aktiválni kell.

(42)  Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Szlovákia.

(43)  Az öt másik tagállamban az előző évben került sor ellenőrzésekre. Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.12–5.20. bekezdése.

(44)  Ha a kifizetendő támogatás teljes összege nagyobb a nemzeti SAPS-keretnél, akkor a támogatást ennek arányában csökkenteni kell.

(45)  További 3 810 millió eurót az EMOGA Orientációs Alap keretében költöttek vidékfejlesztésre (lásd: 6. fejezet).

(46)  Ebben a nyolc országban: Olaszország, Dánia, Hollandia, Németország, Ausztria, Franciaország, Írország és az Egyesült Királyság.

(47)  Lásd: a Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentése 5.38. bekezdésének b) pontja.

(48)  A 386/90/EGK rendelet.

(49)  A 2390/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 295., 1999.11.16., 1. o.).

(50)  A Bizottság az új tagállamok vidékfejlesztési kiadásairól külön határozatot hozott, hogy pontosabb képet kapjon az ezen a téren gyakorolt pénzgazdálkodásról.

(51)  A jelentéseket és igazolásokat február 10-ig kell benyújtani a Bizottságnak, a határozatot pedig április 30-ig kell meghozni.

(52)  A DAS-alapsokaság 30 kifizető ügynökségből állt. További 15 kifizető ügynökség esetében, amelyek módosították az igazolást, a módosítás okát vizsgálták meg.

(53)  DAF-Írország, AGEA és AGREA-Olaszország, BIRB-Belgium, FAGA-Spanyolország, ONIC-Franciaország, OPEKEPE-Görögország.

(54)  ARBEA-Olaszország, IFADAP-Portugália, Mezőgazdasági Minisztérium –Luxemburg, MVH-Magyarország.

(55)  Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 209., 2005.8.11., 1. o.) és a 885/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 171., 2006.6.23., 90. o.).

(56)  Lásd a 885/2006/EK bizottsági rendelet III. mellékletét.

(57)  Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (5) bekezdése.

(58)  Lehetséges, hogy a fennmaradó számlák elszámolása után további összegeket terhelnek majd a Közösségre.

(59)  Az 1290/2005/EK rendelet 32. cikkének (6) bekezdése.

(60)  A mérleg 9. táblázatában.

(61)  A Bizottság 2006/334/EK határozata (HL L 124., 2006.5.11., 21. o.), a Bizottság 2006/554/EK határozata (HL L 218., 2006.8.9., 12. o.) és a Bizottság 2006/932/EK határozata (HL L 355., 2006.12.15., 96. o.).

(62)  Korrekciót legfeljebb az ellenőrzés eredményének közlését megelőző két évben lehet alkalmazni: a Tanács 1258/99/EK rendelete 7. cikkének (4) bekezdése (HL L 160., 1999.6.26., 103. o.).

(63)  A 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz csatolt 3. sz. nyilatkozat a pénzügyi keret felülvizsgálatáról.

(64)  Az 1974/2006/EK bizottsági rendelet 48. cikke.

(65)  A 2006-os ügyletek kifizetés utáni ellenőrzéseire a 2007. július és 2008. július közötti időszakban kerül sor. Ezek az ellenőrzések a 2006-os év ügyleteinél többre is vonatkozhatnak. Az eredményekről legkésőbb 2009. január 1-jéig jelentés készül a Bizottság számára. A Bizottság felülvizsgálat után dönt róla, hogy mely kiadásokat zár ki a közösségi finanszírozásból. A Számvevőszék ezért nem tud a 2006-os évi EMOGA-ügyletekre vonatkozóan bizonyosságot szerezni.

(66)  A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.56. bekezdése.

(67)  A szabálytalanságok mértékének megbecsülése érdekében megfelelő mintavételi módszer egyértelmű meghatározására van szükség (a Számvevőszék 2/2004. sz. véleménye az egyszeres ellenőrzés modelljéről, 48. bekezdés), a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét pedig a végső kedvezményezett szintjén kell vizsgálni (a Számvevőszék 1/2005. sz. véleménye a KAP finanszírozásáról, 24. bekezdés).

(68)  Amelyekről 1999 előtt értesítették a Bizottságot.

(69)  A Bizottság 2006/678/EK határozata (HL L 278., 2006.10.10., 24. o.).

(70)  165 eset, ebből 157 eset Olaszországgal kapcsolatos.

(71)  A Bizottság 1848/2006/EK rendelete (HL L 355., 2006.12.15., 56. o.) szerint.

(72)  1848/2006/EK bizottsági rendelet.

(73)  Cocolaf: a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság.

(74)  2005. november 14-i állapot.

(75)  A behajtás sikertelenségének pénzügyi következményeit 50 %-ban a tagállam, 50 %-ban pedig a közösségi költségvetés viseli, ha a behajtás nem történt meg a közigazgatási vagy jogi szempontból történő első ténymegállapítást követő négy éven, illetve, ha a nemzeti igazságszolgáltatási eljárás még nem zárult le, nyolc éven belül. A 2007 áprilisában hozott elszámolási határozatban a legtöbb említett esetről még nem született döntés, mivel az AGEA beszámolója Olaszországban el van különítve.

(76)  A Mezőgazdasági Különbizottság (SCA) a tagállamok állandó képviselőiből áll; ez készíti elő a Tanács döntéseit a közös agrárpolitika kérdéseivel kapcsolatban.

(77)  Az utolsó dokumentum hivatkozási száma: 7763/06.

(78)  A Bizottság második jelentése az 1469/95/EK tanácsi rendelet alkalmazásáról.

(79)  Cocobu: Költségvetés-ellenőrzési bizottság.

(80)  Lásd: 5.25–5.27. bekezdés.

(81)  A kifizetési jogosultságok számának megállapításánál figyelembe veendő hektárok számát egy olyan algoritmus határozza meg, amely térinformatikai rendszerből származó adatok automatikus feldolgozása révén az olajfák elhelyezkedéséből következtet az olajbogyótermő terület nagyságára.

5.1. MELLÉKLET

A főbb megállapítások alakulása – Mezőgazdaság

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Megállapítások | A Bizottság válaszai | Megállapítások | Ajánlások |
| IIER | Területalapú támogatási rendszerek | | | |
| A korábbi évekhez hasonlóan egyes tagállamokban a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyleteknél alacsonyabb a hibaarány, mint a véletlenszerűen kiválasztott ügyleteknél (5.8.). | A Bizottság ellenőrzései kimutatták, hogy egyes tagállamok véletlenszerű ellenőrzésként rögzítették a távérzékeléses ellenőrzéseket, noha a termelőket kockázati alapon választották ki az övezeten belül. | | |
| Állattenyésztési támogatási rendszerek | | | |
| Az állattenyésztési támogatásokra vonatkozó nemzeti statisztikák általában továbbra is kevésbé megbízhatóak, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó hasonló statisztikák (5.24.). | nincs válasz | | |
| A IIER görögországi működésére vonatkozó DAS-megállapítások szerint az elmúlt év óta nem történt jelentős javulás (5.10.). | 2005-ben a Bizottság folytatta megerősített ellenőrzési programját. A hiányosságok orvoslása a számlaelszámolási eljárás keretében történik. A görög hatóságok cselekvési tervet dolgoztak ki a hiányosságok kezelésére, hogy biztosítsák a fő IIER-összetevők megerősítését és hatékony alkalmazását. 2006-os cselekvési tervükbe a görög hatóságok egy olyan új költségelszámolási eljárást építettek be, amely változtat a termelői egyesületek szerepén. | A főigazgató nyilatkozata az ötödik egymást követő évben fogalmaz meg fenntartást az IIER elégtelen görögországi végrehajtását illetően. A Bizottság és a Számvevőszék 2006-ra vonatkozóan is megerősítette, hogy a fő kontrollmechanizmusok továbbra is hiányosan működnek (5.11.). | |
| SPS | N/A | N/A | Az Egyesült Királyságban olyan földtulajdonosok is jogosultságokhoz jutottak, akik a földjüket az év legnagyobb részében bérbe adták (5.20.).
  Egyes tagállamok a szabályozással ellentétben kiterjesztették a jogosultságok összevonásáról szóló rendelkezést minden olyan esetre, amikor a termelőnek 2005-ben kevesebb hektárja volt, mint jogosultsága (5.23.).
  A SPS-nek bizonyos mellékhatásai is voltak: földtulajdonosok és új kedvezményezettek is kaptak támogatást (5.28.); sok tagállamban a „termelők” megtarthatták váratlan nyereségeiket (5.29.); amiatt, hogy a beruházási támogatás feltételeit nem megfelelően szabták meg, egyes plusz jogosultságok odaítélése megkérdőjelezhető volt (5.34.). | |
| Olívaolaj | A Számvevőszék megállapította, hogy valamennyi tagállam elmulasztotta frissíteni a GIS adatait (alfanumerikus adatbázis, az olajfák tényleges száma, az új ültetések és a termelési potenciál), ami egyértelműen arra mutat, hogy a GIS továbbra sem tekinthető teljesen működőnek (5.25–5.26.). | Az olajfákra vonatkozó GIS hiányosságait a Bizottság is ismeri, és osztja a Számvevőszék aggályait a reform végrehajtásával kapcsolatban. | A fő termelő tagállamokban tett helyszíni vizsgálatok olyan általános gondokra derítettek fényt, amelyek befolyásolják a GIS megbízhatóságát és pontosságát, illetve ezáltal a SPS-jogosultságok pontos kiszámítását (5.84.). | |
| Utólagos vizsgálat | A Bizottság továbbra sem tud teljes körű és összehasonlítható információval szolgálni a (4045/89/EGK rendelet szerint) ellenőrzött ügyletekről, sem arról, hogy milyen értéket képviselnek a kiszűrt szabálytalanságok, illetve az ezeket követő behajtások. A Bizottság szabályozási változtatásokat tett a jelentések javítása érdekében, de ezek hatása még nem ismert (5.38.). | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy már most is elegendő információt kap az ellenőrzött ügyletekről és az észlelt szabálytalanságokról.
  A jelentéstételt tovább javítja a 40/2006/EK rendelet is, amely lehetővé teszi a szabálytalanságok potenciális szintjének becslését a kiadások minden kategóriájában. | A vidékfejlesztésért felelős megfelelőségi egység nem végzett a 4045/89/EGK rendelet kiemelt szempontjaira vonatkozó ellenőrzéseket (5.50.). | |
| 2003-as tevékenysége (a 4045/89/EGK rendelet szerinti ellenőrzések bizottsági nyomon követésének vizsgálata) folytatásaként a Számvevőszék újból felkeresett hét tagállamot, hogy értékelje az időközben tett előrelépést. Az értékelés szerint a vizsgált ellenőrzések minősége általában véve javult, ám továbbra is hiányosságok mutatkoztak az ellenőrzések által kiszűrt szabálytalan kifizetések visszatéríttetésével kapcsolatban, nem sikerült időben befejezni a tervezett kifizetés utáni ellenőrzéseket, és két tagállamban továbbra sem tudták teljesíteni a minimális számú ellenőrzést (5.39.). | A szabálytalan kifizetések visszatéríttetése nem a kifizetés utáni ellenőrzéseket végzők, hanem a kifizető ügynökségek feladata. | A Bizottság továbbra sem tudja, hogy a 4045/89/EGK rendelet értelmében eredetileg bejelentett esetleges szabálytalanságok közül hány vezetett visszafizetésre, és nem ismeri a visszafizetés elmaradásának okait sem (5.52.). | |
| A Bizottság egyes tagállamokban megkezdte annak felmérését, hogy milyen mértékben nem valósultak meg a tervezett ellenőrzések (ezt a hiányosságot a Számvevőszék korábbi jelentéseiben is hangsúlyozta). Az első eredmények megerősítették, hogy négy tagállam nem végezte el a minimálisan előírt számú utóellenőrzést, de eddig nem történt helyreigazító intézkedés (5.38.). | A Bizottság már megvizsgálta az elmaradás mértékét. A helyreállító intézkedések első lépéseként helyszíni vizsgálatra került sor abban a két tagállamban, ahol a legsúlyosabb az elmaradás. Ezt a két tagállamot felkérték az elmaradás felszámolását célzó cselekvési tervek kidolgozására.
  Ezeket a folyamatban lévő ellenőrzések számát pontosan megadó és azokat a rendelkezésre álló forrásokkal összevető, egyértelmű határidőket megszabó cselekvési terveket el kell juttatni a végrehajtásukat szorosan felügyelő Bizottságnak. | Egyes ellenőrzések lezárása továbbra sem történt meg Németországban, Olaszországban és Spanyolországban (5.53.). | |
| Export-visszatérítések | Az export-visszatérítések ellenőrzése: | | | |
| A Bizottság 2004-ben végzett tagállami ellenőrzései során feltárt hiányosságok kapcsán még nem született végleges döntés arról, hogy kell-e pénzügyi korrekciót alkalmazni (5.34.). | Két vizsgálatot pénzügyi korrekció nélkül lezártak (Lengyelország, Litvánia). A többi vizsgálat esetében, ahol hiányosságokat tártak fel, folyamatban van a számlaelszámolási eljárás. | A Számvevőszék 4/2007 sz. különjelentésében számolt be a fizikai és kicserélési ellenőrzésekről végzett vizsgálatáról.
  A számvevőszéki elemzés szerint a fizikai és kicserélési ellenőrzésekkel kapcsolatban szolgáltatott információ nem megbízható (5.55.). | |
| Vidékfejlesztés | A Számvevőszék továbbra is magas hibaarányt állapít meg, mivel egyes termelők nem tettek eleget kötelezettségeiknek, illetve a hatóságok nem ellenőrizték az alapvető támogathatósági feltételek betartását (5.29.). | A Bizottság a tagállamok válaszainak beérkezését követően vizsgálja meg részletesen a Számvevőszék által azonosított problémákat. | Az agrár-környezetvédelmi intézkedések terén a Számvevőszék továbbra is magas hibaarányt állapít meg, mivel egyes termelők nem tettek eleget kötelezettségeiknek, illetve a hatóságok nem ellenőrzik az alapvető támogathatósági feltételek betartását (5.44.). | |

2005

2006

Megállapítások

A Bizottság válaszai

Megállapítások

Ajánlások

IIER

Területalapú támogatási rendszerek

A korábbi évekhez hasonlóan egyes tagállamokban a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyleteknél alacsonyabb a hibaarány, mint a véletlenszerűen kiválasztott ügyleteknél (5.8.).

A Bizottság ellenőrzései kimutatták, hogy egyes tagállamok véletlenszerű ellenőrzésként rögzítették a távérzékeléses ellenőrzéseket, noha a termelőket kockázati alapon választották ki az övezeten belül.

Állattenyésztési támogatási rendszerek

Az állattenyésztési támogatásokra vonatkozó nemzeti statisztikák általában továbbra is kevésbé megbízhatóak, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó hasonló statisztikák (5.24.).

nincs válasz

A IIER görögországi működésére vonatkozó DAS-megállapítások szerint az elmúlt év óta nem történt jelentős javulás (5.10.).

2005-ben a Bizottság folytatta megerősített ellenőrzési programját. A hiányosságok orvoslása a számlaelszámolási eljárás keretében történik. A görög hatóságok cselekvési tervet dolgoztak ki a hiányosságok kezelésére, hogy biztosítsák a fő IIER-összetevők megerősítését és hatékony alkalmazását. 2006-os cselekvési tervükbe a görög hatóságok egy olyan új költségelszámolási eljárást építettek be, amely változtat a termelői egyesületek szerepén.

A főigazgató nyilatkozata az ötödik egymást követő évben fogalmaz meg fenntartást az IIER elégtelen görögországi végrehajtását illetően. A Bizottság és a Számvevőszék 2006-ra vonatkozóan is megerősítette, hogy a fő kontrollmechanizmusok továbbra is hiányosan működnek (5.11.).

SPS

N/A

N/A

Az Egyesült Királyságban olyan földtulajdonosok is jogosultságokhoz jutottak, akik a földjüket az év legnagyobb részében bérbe adták (5.20.).

Egyes tagállamok a szabályozással ellentétben kiterjesztették a jogosultságok összevonásáról szóló rendelkezést minden olyan esetre, amikor a termelőnek 2005-ben kevesebb hektárja volt, mint jogosultsága (5.23.).

A SPS-nek bizonyos mellékhatásai is voltak: földtulajdonosok és új kedvezményezettek is kaptak támogatást (5.28.); sok tagállamban a „termelők” megtarthatták váratlan nyereségeiket (5.29.); amiatt, hogy a beruházási támogatás feltételeit nem megfelelően szabták meg, egyes plusz jogosultságok odaítélése megkérdőjelezhető volt (5.34.).

Olívaolaj

A Számvevőszék megállapította, hogy valamennyi tagállam elmulasztotta frissíteni a GIS adatait (alfanumerikus adatbázis, az olajfák tényleges száma, az új ültetések és a termelési potenciál), ami egyértelműen arra mutat, hogy a GIS továbbra sem tekinthető teljesen működőnek (5.25–5.26.).

Az olajfákra vonatkozó GIS hiányosságait a Bizottság is ismeri, és osztja a Számvevőszék aggályait a reform végrehajtásával kapcsolatban.

A fő termelő tagállamokban tett helyszíni vizsgálatok olyan általános gondokra derítettek fényt, amelyek befolyásolják a GIS megbízhatóságát és pontosságát, illetve ezáltal a SPS-jogosultságok pontos kiszámítását (5.84.).

Utólagos vizsgálat

A Bizottság továbbra sem tud teljes körű és összehasonlítható információval szolgálni a (4045/89/EGK rendelet szerint) ellenőrzött ügyletekről, sem arról, hogy milyen értéket képviselnek a kiszűrt szabálytalanságok, illetve az ezeket követő behajtások. A Bizottság szabályozási változtatásokat tett a jelentések javítása érdekében, de ezek hatása még nem ismert (5.38.).

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy már most is elegendő információt kap az ellenőrzött ügyletekről és az észlelt szabálytalanságokról.

A jelentéstételt tovább javítja a 40/2006/EK rendelet is, amely lehetővé teszi a szabálytalanságok potenciális szintjének becslését a kiadások minden kategóriájában.

A vidékfejlesztésért felelős megfelelőségi egység nem végzett a 4045/89/EGK rendelet kiemelt szempontjaira vonatkozó ellenőrzéseket (5.50.).

2003-as tevékenysége (a 4045/89/EGK rendelet szerinti ellenőrzések bizottsági nyomon követésének vizsgálata) folytatásaként a Számvevőszék újból felkeresett hét tagállamot, hogy értékelje az időközben tett előrelépést. Az értékelés szerint a vizsgált ellenőrzések minősége általában véve javult, ám továbbra is hiányosságok mutatkoztak az ellenőrzések által kiszűrt szabálytalan kifizetések visszatéríttetésével kapcsolatban, nem sikerült időben befejezni a tervezett kifizetés utáni ellenőrzéseket, és két tagállamban továbbra sem tudták teljesíteni a minimális számú ellenőrzést (5.39.).

A szabálytalan kifizetések visszatéríttetése nem a kifizetés utáni ellenőrzéseket végzők, hanem a kifizető ügynökségek feladata.

A Bizottság továbbra sem tudja, hogy a 4045/89/EGK rendelet értelmében eredetileg bejelentett esetleges szabálytalanságok közül hány vezetett visszafizetésre, és nem ismeri a visszafizetés elmaradásának okait sem (5.52.).

A Bizottság egyes tagállamokban megkezdte annak felmérését, hogy milyen mértékben nem valósultak meg a tervezett ellenőrzések (ezt a hiányosságot a Számvevőszék korábbi jelentéseiben is hangsúlyozta). Az első eredmények megerősítették, hogy négy tagállam nem végezte el a minimálisan előírt számú utóellenőrzést, de eddig nem történt helyreigazító intézkedés (5.38.).

A Bizottság már megvizsgálta az elmaradás mértékét. A helyreállító intézkedések első lépéseként helyszíni vizsgálatra került sor abban a két tagállamban, ahol a legsúlyosabb az elmaradás. Ezt a két tagállamot felkérték az elmaradás felszámolását célzó cselekvési tervek kidolgozására.

Ezeket a folyamatban lévő ellenőrzések számát pontosan megadó és azokat a rendelkezésre álló forrásokkal összevető, egyértelmű határidőket megszabó cselekvési terveket el kell juttatni a végrehajtásukat szorosan felügyelő Bizottságnak.

Egyes ellenőrzések lezárása továbbra sem történt meg Németországban, Olaszországban és Spanyolországban (5.53.).

Export-visszatérítések

Az export-visszatérítések ellenőrzése:

A Bizottság 2004-ben végzett tagállami ellenőrzései során feltárt hiányosságok kapcsán még nem született végleges döntés arról, hogy kell-e pénzügyi korrekciót alkalmazni (5.34.).

Két vizsgálatot pénzügyi korrekció nélkül lezártak (Lengyelország, Litvánia). A többi vizsgálat esetében, ahol hiányosságokat tártak fel, folyamatban van a számlaelszámolási eljárás.

A Számvevőszék 4/2007 sz. különjelentésében számolt be a fizikai és kicserélési ellenőrzésekről végzett vizsgálatáról.

A számvevőszéki elemzés szerint a fizikai és kicserélési ellenőrzésekkel kapcsolatban szolgáltatott információ nem megbízható (5.55.).

Vidékfejlesztés

A Számvevőszék továbbra is magas hibaarányt állapít meg, mivel egyes termelők nem tettek eleget kötelezettségeiknek, illetve a hatóságok nem ellenőrizték az alapvető támogathatósági feltételek betartását (5.29.).

A Bizottság a tagállamok válaszainak beérkezését követően vizsgálja meg részletesen a Számvevőszék által azonosított problémákat.

Az agrár-környezetvédelmi intézkedések terén a Számvevőszék továbbra is magas hibaarányt állapít meg, mivel egyes termelők nem tettek eleget kötelezettségeiknek, illetve a hatóságok nem ellenőrzik az alapvető támogathatósági feltételek betartását (5.44.).

5.2. MELLÉKLET

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése – egységes támogatási rendszer (SPS) – IIER-irányítás (1)

| Fő belsőkontroll-mechanizmus |
| --- |
| Tagállam | Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében | Kockázatelemzés és a vizsgálatokat szolgáló kiválasztási eljárások | Vizsgálati módszerek, minőségellenőrzés és az egyes eredmények jelentése | A felügyeletre és annak eredményeire vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága |
| Ausztria | 3/4/5 | | | |
| Belgium (Vallónia) | 3/4/14 | | | |
| Németország (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Olaszország | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Írország | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Fő belsőkontroll-mechanizmus

Tagállam

Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében

Kockázatelemzés és a vizsgálatokat szolgáló kiválasztási eljárások

Vizsgálati módszerek, minőségellenőrzés és az egyes eredmények jelentése

A felügyeletre és annak eredményeire vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága

Ausztria

3/4/5

Belgium (Vallónia)

3/4/14

Németország (Brandenburg)

1/2/3

Olaszország

3/12

9/13

6

Írország

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

| 1 | A kérelem-nyilvántartási eljárások nem szolgálnak elégséges bizonyítékkal a beérkezés tényleges időpontjára nézve, vagy nem ellenőrizték őket megfelelően. |
| --- | --- |
| 2 | Az adminisztratív keresztellenőrzésekhez és a kifizetések kiszámításához használt adatbázist csak minden igénylési év kezdetén frissítik a referencia-parcellák adataival. Ha a referencia-parcellák adatai az igénylési év folyamán változnak, az nem kerül bele az adatbázisba a kifizetések előtt. |
| 3 | Helytelenül számították ki a kifizetéseket, amikor a megadott terület nem volt valamennyi bejelentett jogosultságra elegendő. |
| 4 | Nem történtek vagy elégtelenek voltak az annak megállapítására irányuló adminisztratív keresztellenőrzések, hogy a jogi feltételeknek eleget tevő módon jelölték-e ki a pihentetett területeket. |
| 5 | Az uniós szabályozástól eltérő esetekben is rendszeresen engedélyezték az összevonást, ami szabálytalan kifizetéseket eredményezett (a szabálytalan összevonás Ausztriában 5 570, Walesben 4 552, Íroszágban pedig több mint 150 000 jogosultságot érintett). |
| 6 | Kisebb eltérések voltak a Bizottságnak benyújtott statisztika, illetve az ellenőröknek eljuttatott alapadatok között; a Bizottság jelentős késéssel kapta meg a statisztikát. |
| 7 | Lényeges eltérések voltak a Bizottságnak benyújtott statisztika, illetve az ellenőröknek eljuttatott alapadatok között; a Bizottság jelentős késéssel kapta meg a statisztikát. |
| 8 | A helyszíni vizsgálatokról (a 2005/2006. gazdasági évre) elavult (a 2004/2005. gazdasági évre érvényes) kérelmi adatok alapján döntöttek. |
| 9 | Hiányosságok kerültek napvilágra a minőségellenőrzést és/vagy a képzési rendszert illetően. |
| 10 | A nem támogatható területekre vonatkozó levonásokat rendszeresen az 5 %-os mérési tűréshatár arányában csökkentik. |
| 11 | Ugyanarra a parcellára különböző uniós támogatási rendszerek keretében több termelő is nyújthat be támogatási kérelmet. |
| 12 | A mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer egyes esetekben nem képes azonosítani, hogy a referenciaparcellán belül hol található a mezõgazdasági parcella. A nemzeti utasítások szerint a referenciaparcella támogatható területét legfeljebb 5 %-kal vagy 0,5 hektárral lehet túllépni. |
| 13 | Amennyiben egy mezõgazdasági parcella két vagy több kataszteri parcellából áll, akkor a méréseket nem a mezõgazdasági parcella egészére vonatkozóan, hanem kataszteri parcellánként végzik, és a tűréshatárt is kataszteri parcellánként értelmezik. Ez arra vezet, hogy helytelenül alkalmazzák a tűréshatárt. |
| 14 | A mezőgazdasági parcella-azonosító rendszert nem frissítik sem az ingatlan-nyilvántartásból származó, sem az erdősített parcellákra vonatkozó információval. |

1

A kérelem-nyilvántartási eljárások nem szolgálnak elégséges bizonyítékkal a beérkezés tényleges időpontjára nézve, vagy nem ellenőrizték őket megfelelően.

2

Az adminisztratív keresztellenőrzésekhez és a kifizetések kiszámításához használt adatbázist csak minden igénylési év kezdetén frissítik a referencia-parcellák adataival. Ha a referencia-parcellák adatai az igénylési év folyamán változnak, az nem kerül bele az adatbázisba a kifizetések előtt.

3

Helytelenül számították ki a kifizetéseket, amikor a megadott terület nem volt valamennyi bejelentett jogosultságra elegendő.

4

Nem történtek vagy elégtelenek voltak az annak megállapítására irányuló adminisztratív keresztellenőrzések, hogy a jogi feltételeknek eleget tevő módon jelölték-e ki a pihentetett területeket.

5

Az uniós szabályozástól eltérő esetekben is rendszeresen engedélyezték az összevonást, ami szabálytalan kifizetéseket eredményezett (a szabálytalan összevonás Ausztriában 5 570, Walesben 4 552, Íroszágban pedig több mint 150 000 jogosultságot érintett).

6

Kisebb eltérések voltak a Bizottságnak benyújtott statisztika, illetve az ellenőröknek eljuttatott alapadatok között; a Bizottság jelentős késéssel kapta meg a statisztikát.

7

Lényeges eltérések voltak a Bizottságnak benyújtott statisztika, illetve az ellenőröknek eljuttatott alapadatok között; a Bizottság jelentős késéssel kapta meg a statisztikát.

8

A helyszíni vizsgálatokról (a 2005/2006. gazdasági évre) elavult (a 2004/2005. gazdasági évre érvényes) kérelmi adatok alapján döntöttek.

9

Hiányosságok kerültek napvilágra a minőségellenőrzést és/vagy a képzési rendszert illetően.

10

A nem támogatható területekre vonatkozó levonásokat rendszeresen az 5 %-os mérési tűréshatár arányában csökkentik.

11

Ugyanarra a parcellára különböző uniós támogatási rendszerek keretében több termelő is nyújthat be támogatási kérelmet.

12

A mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer egyes esetekben nem képes azonosítani, hogy a referenciaparcellán belül hol található a mezõgazdasági parcella. A nemzeti utasítások szerint a referenciaparcella támogatható területét legfeljebb 5 %-kal vagy 0,5 hektárral lehet túllépni.

13

Amennyiben egy mezõgazdasági parcella két vagy több kataszteri parcellából áll, akkor a méréseket nem a mezõgazdasági parcella egészére vonatkozóan, hanem kataszteri parcellánként végzik, és a tűréshatárt is kataszteri parcellánként értelmezik. Ez arra vezet, hogy helytelenül alkalmazzák a tűréshatárt.

14

A mezőgazdasági parcella-azonosító rendszert nem frissítik sem az ingatlan-nyilvántartásból származó, sem az erdősített parcellákra vonatkozó információval.

---

(1)  A keresztellenőrzésekkel kapcsolatos szempontok itt nem szerepelnek.

6. FEJEZET

Strukturális politikák

TARTALOM

| 6.1 | Bevezetés |
| --- | --- |

6.1

| 6.2–6.36 | Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat (DAS) keretében |
| --- | --- |

6.2–6.36

| 6.2–6.24 | A strukturális politikák sajátos jellemzői |
| --- | --- |

6.2–6.24

| 6.2 | A strukturális politikák célkitűzései |
| --- | --- |

6.2

| 6.3–6.8 | A strukturális politikák finanszírozási eszközei |
| --- | --- |

6.3–6.8

| 6.9–6.11 | A strukturális politikák közösségi finanszírozásának mértéke és formája |
| --- | --- |

6.9–6.11

| 6.12–6.15 | A strukturális politikák keretében támogatott projektek társfinanszírozásában észlelt hibák |
| --- | --- |

6.12–6.15

| 6.16–6.24 | A strukturális politikák keretében támogatott projektek ellenőrzése |
| --- | --- |

6.16–6.24

| 6.25 | A számvevőszéki ellenőrzés |
| --- | --- |

6.25

| 6.26–6.31 | A strukturális politikák közösségi finanszírozásának szabályszerűségére vonatkozó főbb megállapítások |
| --- | --- |

6.26–6.31

| 6.32–6.35 | A tagállami kontrollrendszerekre vonatkozó főbb megállapítások |
| --- | --- |

6.32–6.35

| 6.36 | A Bizottság ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos főbb megállapítások |
| --- | --- |

6.36

| 6.37–6.45 | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

6.37–6.45

| 6.37–6.39 | Következtetések |
| --- | --- |

6.37–6.39

| 6.40–6.45 | Ajánlások |
| --- | --- |

6.40–6.45

| 6.46 | A legutóbbi éves jelentés óta közzétett különjelentések |
| --- | --- |

6.46

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 6.1. | Az Európai Unió számos strukturális politikát hajt végre, melyek célja az egyes régiók közötti fejlettségbeli különbségek csökkentése. A 2000–2006-os programozási időszakban a teljes közösségi költségvetés megközelítőleg egyharmadát fordították strukturális kiadásokra, így ez az összeg volt a költségvetés második legjelentősebb kiadási tétele. A következő, 2007–2013-as programozási időszakban a strukturális politikák továbbra is az Európai Unió legjelentősebb politikái közé tartoznak majd. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

6.1.

Az Európai Unió számos strukturális politikát hajt végre, melyek célja az egyes régiók közötti fejlettségbeli különbségek csökkentése. A 2000–2006-os programozási időszakban a teljes közösségi költségvetés megközelítőleg egyharmadát fordították strukturális kiadásokra, így ez az összeg volt a költségvetés második legjelentősebb kiadási tétele. A következő, 2007–2013-as programozási időszakban a strukturális politikák továbbra is az Európai Unió legjelentősebb politikái közé tartoznak majd.

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT (DAS) KERETÉBEN

A strukturális politikák sajátos jellemzői

A strukturális politikák célkitűzései

| 6.2. | A 2000–2006-os programozási időszakban a strukturális politikák céljai a következők voltak: |
| --- | --- |

6.2.

A 2000–2006-os programozási időszakban a strukturális politikák céljai a következők voltak:

| — | a fejlődésben lemaradt régiók szerkezetátalakításának elősegítése (1. célkitűzés), |
| --- | --- |

—

a fejlődésben lemaradt régiók szerkezetátalakításának elősegítése (1. célkitűzés),

| — | a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltása(2. célkitűzés), |
| --- | --- |

—

a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltása(2. célkitűzés),

| — | az oktatási és foglalkoztatási rendszerek korszerűsítése (3. célkitűzés), |
| --- | --- |

—

az oktatási és foglalkoztatási rendszerek korszerűsítése (3. célkitűzés),

| — | a régiók közötti együttműködés az Európai Unió területén belül (INTERREG III közösségi kezdeményezés), |
| --- | --- |

—

a régiók közötti együttműködés az Európai Unió területén belül (INTERREG III közösségi kezdeményezés),

| — | a válságban lévő városok és városkörnyékek megújítása (URBAN II közösségi kezdeményezés), |
| --- | --- |

—

a válságban lévő városok és városkörnyékek megújítása (URBAN II közösségi kezdeményezés),

| — | a munkaerő-piaci megkülönböztetés leküzdése (EQUAL közösségi kezdeményezés), |
| --- | --- |

—

a munkaerő-piaci megkülönböztetés leküzdése (EQUAL közösségi kezdeményezés),

| — | vidékfejlesztés (LEADER+ közösségi kezdeményezés), |
| --- | --- |

—

vidékfejlesztés (LEADER+ közösségi kezdeményezés),

| — | a környezetvédelem javítása és a közlekedési infrastruktúra fejlesztése a legkevésbé fejlett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a környezetvédelem javítása és a közlekedési infrastruktúra fejlesztése a legkevésbé fejlett tagállamokban,

| — | kísérleti regionális programok megvalósítása (innovációs tevékenységek). |
| --- | --- |

—

kísérleti regionális programok megvalósítása (innovációs tevékenységek).

A strukturális politikák finanszírozási eszközei

| 6.3. | A strukturális politikák közösségi finanszírozása társfinanszírozás formájában történik, amelynél a közösségi támogatásokat nemzeti finanszírozás egészíti ki. Az Európai Közösség a strukturális politikákat költségvetési előirányzatok – a strukturális alapok, illetve a Kohéziós Alap – révén finanszírozza. A négy strukturális alap a következő: |
| --- | --- |

6.3.

A strukturális politikák közösségi finanszírozása társfinanszírozás formájában történik, amelynél a közösségi támogatásokat nemzeti finanszírozás egészíti ki. Az Európai Közösség a strukturális politikákat költségvetési előirányzatok – a strukturális alapok, illetve a Kohéziós Alap – révén finanszírozza. A négy strukturális alap a következő:

| — | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), |
| --- | --- |

—

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA),

| — | Európai Szociális Alap (ESZA), |
| --- | --- |

—

Európai Szociális Alap (ESZA),

| — | Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap – Orientációs Részleg (EMOGA – Orientáció), |
| --- | --- |

—

Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap – Orientációs Részleg (EMOGA – Orientáció),

| — | Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE). |
| --- | --- |

—

Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE).

6.4.

| 6.4. | Az ERFA az 1. és a 2. célkitűzést támogatva az infrastruktúra, a munkahelyteremtés és -fenntartás, a helyi fejlesztési kezdeményezések, illetve a kis- és középvállalkozások tevékenységei területén történő beruházásokat társfinanszíroz. Az ERFA finanszírozza az INTERREG III és az URBAN II közösségi kezdeményezéseket is. |
| --- | --- |

Az ERFA az 1. és a 2. célkitűzést támogatva az infrastruktúra, a munkahelyteremtés és -fenntartás, a helyi fejlesztési kezdeményezések, illetve a kis- és középvállalkozások tevékenységei területén történő beruházásokat társfinanszíroz. Az ERFA finanszírozza az INTERREG III és az URBAN II közösségi kezdeményezéseket is.

6.5.

| 6.5. | Az ESZA az 1., a 2. és a 3. célkitűzést támogatva a munkanélküliség leküzdéséhez, az emberi erőforrás fejlesztéséhez és a munkaerő-piaci beilleszkedés elősegítéséhez nyújt pénzügyi támogatást. Feladata továbbá az EQUAL közösségi kezdeményezés finanszírozása. |
| --- | --- |

Az ESZA az 1., a 2. és a 3. célkitűzést támogatva a munkanélküliség leküzdéséhez, az emberi erőforrás fejlesztéséhez és a munkaerő-piaci beilleszkedés elősegítéséhez nyújt pénzügyi támogatást. Feladata továbbá az EQUAL közösségi kezdeményezés finanszírozása.

6.6.

| 6.6. | Az EMOGA – Orientáció az 1. célkitűzést támogatva a vidékfejlesztés és a mezőgazdasági szerkezetváltás területén nyújt társfinanszírozást, illetve finanszírozza a LEADER+ közösségi kezdeményezést. |
| --- | --- |

Az EMOGA – Orientáció az 1. célkitűzést támogatva a vidékfejlesztés és a mezőgazdasági szerkezetváltás területén nyújt társfinanszírozást, illetve finanszírozza a LEADER+ közösségi kezdeményezést.

6.7.

| 6.7. | A HOPE keretében nyújtott társfinanszírozás az 1. célkitűzést támogatva a halászati szektor versenyképességének javítására törekszik, elősegítve egyúttal a halászattól függő területek fejlődését. |
| --- | --- |

A HOPE keretében nyújtott társfinanszírozás az 1. célkitűzést támogatva a halászati szektor versenyképességének javítására törekszik, elősegítve egyúttal a halászattól függő területek fejlődését.

6.8.

| 6.8. | A Kohéziós Alap a környezetvédelem javítását és a közlekedés infrastruktúrájának fejlesztését támogatja azokban a tagállamokban, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti terméke az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb. |
| --- | --- |

A Kohéziós Alap a környezetvédelem javítását és a közlekedés infrastruktúrájának fejlesztését támogatja azokban a tagállamokban, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti terméke az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb.

A strukturális politikák közösségi finanszírozásának mértéke és formája

| 6.9. | 2006-ban a strukturális politikák közösségi finanszírozása összesen 32,4 milliárd EUR volt. Ennek 85 %-át az 1., a 2. és a 3. célkitűzésre költötték (lásd:
  6.1. ábra
  ). |
| --- | --- |

6.9.

2006-ban a strukturális politikák közösségi finanszírozása összesen 32,4 milliárd EUR volt. Ennek 85 %-át az 1., a 2. és a 3. célkitűzésre költötték (lásd:
  6.1. ábra
  ).

Image

| 6.10. | A strukturális politikák finanszírozási egysége a projekt. A projekteket a strukturális alapokból operációs programok keretében finanszírozzák. A 2000–2006 közötti támogatási időszakban 545 operációs program valósult meg, az egyes programok támogatási összege 500 000 EUR alatti összegtől 8 milliárd EUR fölötti összegig terjedt. A programok keretén belül az egyes projektekre fordított kiadások jelentősen eltértek, az egyéni kedvezményezettnek juttatott csupán néhány száz eurós támogatástól a nagyszabású infrastruktúra-projektek finanszírozására fordított akár több száz millió eurós támogatásokig. A Kohéziós Alap keretében nem operációs programok, csak projektek működnek, a 2000–2006 közötti időszakban összesen 1 094 projekt valósult meg. Az ezekre fordított kiadások összege 50 000 eurótól egészen az 1 milliárd eurót is meghaladó összegig terjedt. |
| --- | --- |

6.10.

A strukturális politikák finanszírozási egysége a projekt. A projekteket a strukturális alapokból operációs programok keretében finanszírozzák. A 2000–2006 közötti támogatási időszakban 545 operációs program valósult meg, az egyes programok támogatási összege 500 000 EUR alatti összegtől 8 milliárd EUR fölötti összegig terjedt. A programok keretén belül az egyes projektekre fordított kiadások jelentősen eltértek, az egyéni kedvezményezettnek juttatott csupán néhány száz eurós támogatástól a nagyszabású infrastruktúra-projektek finanszírozására fordított akár több száz millió eurós támogatásokig. A Kohéziós Alap keretében nem operációs programok, csak projektek működnek, a 2000–2006 közötti időszakban összesen 1 094 projekt valósult meg. Az ezekre fordított kiadások összege 50 000 eurótól egészen az 1 milliárd eurót is meghaladó összegig terjedt.

6.11.

| 6.11. | A projekteknek valamely strukturális alapból vagy a Kohéziós Alapból történő társfinanszírozása általában projektköltségek megtérítése formájában valósul meg. A költségek megtérítése költségnyilatkozat alapján történik, melyet a projekttámogatónak (1) kell kiállítania. A projekttámogató általában több ideiglenes költségnyilatkozatot is benyújt, majd a projekt lezárásakor adja be a végleges nyilatkozatot. |
| --- | --- |

A projekteknek valamely strukturális alapból vagy a Kohéziós Alapból történő társfinanszírozása általában projektköltségek megtérítése formájában valósul meg. A költségek megtérítése költségnyilatkozat alapján történik, melyet a projekttámogatónak (1) kell kiállítania. A projekttámogató általában több ideiglenes költségnyilatkozatot is benyújt, majd a projekt lezárásakor adja be a végleges nyilatkozatot.

| 6.11. | A projekteknek a strukturális alapokból történő bizottsági társfinanszírozása programszinten történik, az évente általában háromszor benyújtott, aggregált költségnyilatkozatok alapján való visszatérítés révén. |
| --- | --- |

6.11.

A projekteknek a strukturális alapokból történő bizottsági társfinanszírozása programszinten történik, az évente általában háromszor benyújtott, aggregált költségnyilatkozatok alapján való visszatérítés révén.

A strukturális politikák keretében támogatott projektek társfinanszírozásában észlelt hibák

| 6.12. | Magas a kockázata annak, hogy a strukturális politikák keretében támogatott projektek kiadásait helytelenül jelentik be, és ebből adódóan helytelenül térítik meg. Jelentésünk szempontjából helytelen visszatérítésnek a túlzott visszatérítés számít, amely a következőkből adódhat: |
| --- | --- |

6.12.

Magas a kockázata annak, hogy a strukturális politikák keretében támogatott projektek kiadásait helytelenül jelentik be, és ebből adódóan helytelenül térítik meg. Jelentésünk szempontjából helytelen visszatérítésnek a túlzott visszatérítés számít, amely a következőkből adódhat:

| — | támogathatósági hiba, |
| --- | --- |

—

támogathatósági hiba,

| — | megalapozottsági hiba, |
| --- | --- |

—

megalapozottsági hiba,

| — | pontossági hiba, |
| --- | --- |

—

pontossági hiba,

| — | többszörös hiba. |
| --- | --- |

—

többszörös hiba.

| 6.12. | Magas a kockázat például az irányítás tagállami regionális vagy helyi szervekhez történő decentralizációja, valamint a kedvezményezettek nagy száma miatt. Ez a kockázat megfelelőképpen kezelhető, ha az első szintű irányítási ellenőrzések és a hitelesítési funkciók hatékonyan működnek. |
| --- | --- |

6.12.

Magas a kockázat például az irányítás tagállami regionális vagy helyi szervekhez történő decentralizációja, valamint a kedvezményezettek nagy száma miatt. Ez a kockázat megfelelőképpen kezelhető, ha az első szintű irányítási ellenőrzések és a hitelesítési funkciók hatékonyan működnek.

| 6.13. | Amint a neve is utal rá, a támogathatósági hiba azt jelenti, hogy a visszatérítés nem felel meg a támogathatóságra vonatkozó szabályoknak. A szabályozás részletesen meghatározza, hogy adott támogatási alapból mely kiadás jogosult visszatérítésre. Megalapozottsági hiba akkor történik, ha a visszatérítés olyan költségre is vonatkozik, amelyet nem támaszt alá számla vagy azonos bizonyító erejű számviteli dokumentum. Pontossági hiba akkor fordul elő, ha egy költséget nem az annak megfelelő összeg szerint térítenek meg. Többszörös hibáról pedig akkor beszélünk, ha a fenti hibák együttesen fordulnak elő, például ha egy hiba a támogathatósággal és a pontossággal is összefügg. |
| --- | --- |

6.13.

Amint a neve is utal rá, a támogathatósági hiba azt jelenti, hogy a visszatérítés nem felel meg a támogathatóságra vonatkozó szabályoknak. A szabályozás részletesen meghatározza, hogy adott támogatási alapból mely kiadás jogosult visszatérítésre. Megalapozottsági hiba akkor történik, ha a visszatérítés olyan költségre is vonatkozik, amelyet nem támaszt alá számla vagy azonos bizonyító erejű számviteli dokumentum. Pontossági hiba akkor fordul elő, ha egy költséget nem az annak megfelelő összeg szerint térítenek meg. Többszörös hibáról pedig akkor beszélünk, ha a fenti hibák együttesen fordulnak elő, például ha egy hiba a támogathatósággal és a pontossággal is összefügg.

6.14.

| 6.14. | Előfordulhat, hogy a projektet előírás-megszegési hibák terhelik. Ezek elsősorban szerződéskötési hibák vagy a nyilvánossági követelmények megszegésével kapcsolatos hiányosságok. A legtöbb előírás-megszegési hiba esetében a szabályok nem írják elő, hogy azoknak befolyásolniuk kellene a projektköltségek visszatérítését. |
| --- | --- |

Előfordulhat, hogy a projektet előírás-megszegési hibák terhelik. Ezek elsősorban szerződéskötési hibák vagy a nyilvánossági követelmények megszegésével kapcsolatos hiányosságok. A legtöbb előírás-megszegési hiba esetében a szabályok nem írják elő, hogy azoknak befolyásolniuk kellene a projektköltségek visszatérítését.

6.15.

| 6.15. | A Számvevőszék azonban úgy véli, hogy egyes előírás-megszegési hibáknak a visszatérítési jogosultság megszűnését kellene magukkal vonniuk. Ha például egy projekt megvalósításával adott szerződő felet közbeszerzési eljárás útján kellett volna megbízni, de ilyen eljárásra nem került sor, akkor a Számvevőszék megítélése szerint a projekt nem támogatható, és a projektköltségek visszatérítése támogathatósági hibának tekintendő. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a közbeszerzési eljárásra oly módon került sor, hogy az nem tekinthető érvényesnek. Amennyiben a közbeszerzési eljárásnak csak egy része nem tekinthető érvényesnek, a támogathatósági hiba felmérésekor a Számvevőszék az arányossági szabály alkalmazására törekszik. |
| --- | --- |

A Számvevőszék azonban úgy véli, hogy egyes előírás-megszegési hibáknak a visszatérítési jogosultság megszűnését kellene magukkal vonniuk. Ha például egy projekt megvalósításával adott szerződő felet közbeszerzési eljárás útján kellett volna megbízni, de ilyen eljárásra nem került sor, akkor a Számvevőszék megítélése szerint a projekt nem támogatható, és a projektköltségek visszatérítése támogathatósági hibának tekintendő. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a közbeszerzési eljárásra oly módon került sor, hogy az nem tekinthető érvényesnek. Amennyiben a közbeszerzési eljárásnak csak egy része nem tekinthető érvényesnek, a támogathatósági hiba felmérésekor a Számvevőszék az arányossági szabály alkalmazására törekszik.

| 6.15. | A Bizottság is úgy véli, hogy az a projekt, amely esetében nem került sor pályáztatásra – holott azt a közbeszerzésről szóló közösségi szabályok előírják –, részben vagy egészében elveszti támogathatóságát. A Bizottság a közbeszerzési szabályok megsértésének ezen és más eseteiben pénzügyi korrekciókat alkalmaz, ennek során olyan iránymutatásokat követ, amelyek a jogsértés súlyosságához igazodó skálát állapítanak meg. |
| --- | --- |

6.15.

A Bizottság is úgy véli, hogy az a projekt, amely esetében nem került sor pályáztatásra – holott azt a közbeszerzésről szóló közösségi szabályok előírják –, részben vagy egészében elveszti támogathatóságát. A Bizottság a közbeszerzési szabályok megsértésének ezen és más eseteiben pénzügyi korrekciókat alkalmaz, ennek során olyan iránymutatásokat követ, amelyek a jogsértés súlyosságához igazodó skálát állapítanak meg.

A strukturális politikák keretében támogatott projektek ellenőrzése

| 6.16. | A strukturális politikák keretében támogatott projektek ellenőrzése két szinten zajlik. Az első szinten a tagállami kontrollrendszerek törekszenek megakadályozni a helytelen projektköltség-visszatérítéseket, illetve egyéb szabálytalanságokat. Az ellenőrzés második szintje a bizottsági felügyelet, amelynek célja a tagállami ellenőrzési hiányosságok kockázatának mérséklése. |
| --- | --- |

6.16.

A strukturális politikák keretében támogatott projektek ellenőrzése két szinten zajlik. Az első szinten a tagállami kontrollrendszerek törekszenek megakadályozni a helytelen projektköltség-visszatérítéseket, illetve egyéb szabálytalanságokat. Az ellenőrzés második szintje a bizottsági felügyelet, amelynek célja a tagállami ellenőrzési hiányosságok kockázatának mérséklése.

| 6.16. | A tagállami kontrollrendszerek többéves alapon működnek. Ezek biztosítják a rendszeres kiadások Bizottság felé történő hitelesítését, valamint előirányozzák a folyamatban lévő utólagos ellenőrzéseket és a projekt lezárására vonatkozó, annak befejezésekor tett nyilatkozatot. |
| --- | --- |

6.16.

A tagállami kontrollrendszerek többéves alapon működnek. Ezek biztosítják a rendszeres kiadások Bizottság felé történő hitelesítését, valamint előirányozzák a folyamatban lévő utólagos ellenőrzéseket és a projekt lezárására vonatkozó, annak befejezésekor tett nyilatkozatot.

A Bizottság felügyelete irányítási és ellenőrzési tevékenységeken alapul, amelyeket szintén többéves alapon hajtanak végre.

| 6.17. | A tagállami szinten működő kontrollrendszerek négy fő ellenőrzési feladatkörből állnak. Ezeket világosan meg kell határozni, és végrehajtásukkal – a feladatok elkülönítésének elvéhez híven – független szervezeteket kell megbízni (lásd: 
  6.2. ábra
  ). A tagállami kontrollrendszereknek biztosítaniuk kell, hogy a vezetett nyilvántartások révén a Bizottságnak benyújtott költségnyilatkozatokat össze lehet vetni az egyes projektek számviteli nyilvántartásaival és alátámasztó dokumentumaival (az ellenőrzési nyomvonal követelménye). |
| --- | --- |

6.17.

A tagállami szinten működő kontrollrendszerek négy fő ellenőrzési feladatkörből állnak. Ezeket világosan meg kell határozni, és végrehajtásukkal – a feladatok elkülönítésének elvéhez híven – független szervezeteket kell megbízni (lásd: 
  6.2. ábra
  ). A tagállami kontrollrendszereknek biztosítaniuk kell, hogy a vezetett nyilvántartások révén a Bizottságnak benyújtott költségnyilatkozatokat össze lehet vetni az egyes projektek számviteli nyilvántartásaival és alátámasztó dokumentumaival (az ellenőrzési nyomvonal követelménye).

| 6.17. | A 6.2. ábrán jelzett mintavétellel történő utólagos ellenőrzés mellett az ellenőrző szerveknek rendszerellenőrzéseket is végre kell hajtaniuk. |
| --- | --- |

6.17.

A 6.2. ábrán jelzett mintavétellel történő utólagos ellenőrzés mellett az ellenőrző szerveknek rendszerellenőrzéseket is végre kell hajtaniuk.

Image

| 6.18. | Ahogy a fenti ábra is mutatja, az ellenőrzési feladatkörök és az azokat végrehajtó ellenőrző szervek igen eltérőek az egyes tagállamokban. Az ellenőrző szervek általában közhivatalokban kapnak helyet. Egyes tagállamokban az ellenőrzési feladatköröket nemzeti szinten látják el (központosított ellenőrzés), míg más tagállamokban azokat közvetítő szervezetek révén regionális, helyi szintű vagy ágazati szervezetekre ruházzák (decentralizált ellenőrzés) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Ahogy a fenti ábra is mutatja, az ellenőrzési feladatkörök és az azokat végrehajtó ellenőrző szervek igen eltérőek az egyes tagállamokban. Az ellenőrző szervek általában közhivatalokban kapnak helyet. Egyes tagállamokban az ellenőrzési feladatköröket nemzeti szinten látják el (központosított ellenőrzés), míg más tagállamokban azokat közvetítő szervezetek révén regionális, helyi szintű vagy ágazati szervezetekre ruházzák (decentralizált ellenőrzés) (2).

6.19.

| 6.19. | A Számvevőszék a fő kontrollmechanizmusokat a következő besorolási szintek szerint értékeli: |
| --- | --- |

A Számvevőszék a fő kontrollmechanizmusokat a következő besorolási szintek szerint értékeli:

| — | kielégítő, |
| --- | --- |

—

kielégítő,

| — | részben kielégítő, |
| --- | --- |

—

részben kielégítő,

| — | nem kielégítő. |
| --- | --- |

—

nem kielégítő.

6.20.

| 6.20. | Az, hogy egy fő kontrollmechanizmus milyen besorolást kap, azt jelzi, hogy az adott kontrollrendszer milyen valószínűséggel tárja fel, illetve előzi meg a hibákat. Mivel a hibák feltárásának és megelőzésének valószínűsége az ellenőrzés eredményességének a mutatója, a Számvevőszék a kontrollrendszereket a fő kontrollmechanizmusok besorolási szintje szerint a következőképpen osztályozza: |
| --- | --- |

Az, hogy egy fő kontrollmechanizmus milyen besorolást kap, azt jelzi, hogy az adott kontrollrendszer milyen valószínűséggel tárja fel, illetve előzi meg a hibákat. Mivel a hibák feltárásának és megelőzésének valószínűsége az ellenőrzés eredményességének a mutatója, a Számvevőszék a kontrollrendszereket a fő kontrollmechanizmusok besorolási szintje szerint a következőképpen osztályozza:

| — | eredményes, |
| --- | --- |

—

eredményes,

| — | közepesen eredményes, |
| --- | --- |

—

közepesen eredményes,

| — | eredménytelen. |
| --- | --- |

—

eredménytelen.

6.21.

| 6.21. | Amint már fentebb említettük, a strukturális politikák keretében finanszírozott projektek második ellenőrzési szintje a bizottsági felügyelet, amely elsősorban ellenőrzések végzését és pénzügyi korrekciókat jelent. |
| --- | --- |

Amint már fentebb említettük, a strukturális politikák keretében finanszírozott projektek második ellenőrzési szintje a bizottsági felügyelet, amely elsősorban ellenőrzések végzését és pénzügyi korrekciókat jelent.

| 6.21. | A bizottsági felügyelet – akárcsak az adott esetben pénzügyi korrekciókhoz vezető ellenőrzési tevékenység – a következőket foglalja magában: koordináció a nemzeti ellenőrző hatóságokkal, iránymutatás nyújtása, éves ülések az irányító hatóságokkal és az ellenőrző szervekkel az éves végrehajtási és ellenőrzési jelentések alapján, a programok folyamatos felügyelete (felügyelőbizottságokban való részvétel, ad hoc ülések stb.), valamint a belső ellenőrzési standardok által előírt egyéb intézkedések. |
| --- | --- |

6.21.

A bizottsági felügyelet – akárcsak az adott esetben pénzügyi korrekciókhoz vezető ellenőrzési tevékenység – a következőket foglalja magában: koordináció a nemzeti ellenőrző hatóságokkal, iránymutatás nyújtása, éves ülések az irányító hatóságokkal és az ellenőrző szervekkel az éves végrehajtási és ellenőrzési jelentések alapján, a programok folyamatos felügyelete (felügyelőbizottságokban való részvétel, ad hoc ülések stb.), valamint a belső ellenőrzési standardok által előírt egyéb intézkedések.

| 6.22. | A bizottsági ellenőrzések akkor működhetnek eredményes felügyeleti eszközként, ha: |
| --- | --- |

6.22.

A bizottsági ellenőrzések akkor működhetnek eredményes felügyeleti eszközként, ha:

| — | a tagállami kontrollrendszerekben lévő hiányosságok kockázatának értékelésén alapulnak, |
| --- | --- |

—

a tagállami kontrollrendszerekben lévő hiányosságok kockázatának értékelésén alapulnak,

| — | eredményük gyakorlati haszonnal jár, mert vagy szilárd alapot adnak kiigazító intézkedések megtételéhez, vagy ésszerű bizonyosságot nyújtanak arra nézve, hogy ilyen intézkedésekre nincs szükség, |
| --- | --- |

—

eredményük gyakorlati haszonnal jár, mert vagy szilárd alapot adnak kiigazító intézkedések megtételéhez, vagy ésszerű bizonyosságot nyújtanak arra nézve, hogy ilyen intézkedésekre nincs szükség,

| — | az ellenőrzés eredményét kiigazító intézkedések követik. |
| --- | --- |

—

az ellenőrzés eredményét kiigazító intézkedések követik.

6.23.

| 6.23. | Ennek megfelelően a Számvevőszék a bizottsági ellenőrzéseket a következő kumulatív skála szerint értékeli: |
| --- | --- |

Ennek megfelelően a Számvevőszék a bizottsági ellenőrzéseket a következő kumulatív skála szerint értékeli:

| — | a kockázatértékelésben komoly hiányosságok voltak tapasztalhatók, |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelésben komoly hiányosságok voltak tapasztalhatók,

| — | a kockázatértékelés megfelelő volt, de az ellenőrzési eredmény kevés gyakorlati haszonnal járt, |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés megfelelő volt, de az ellenőrzési eredmény kevés gyakorlati haszonnal járt,

| — | a kockázatértékelés megfelelő volt, és az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal is járt, de az ellenőrzést követően nem tettek kiigazító intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés megfelelő volt, és az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal is járt, de az ellenőrzést követően nem tettek kiigazító intézkedéseket,

| — | a kockázatértékelés megfelelő volt, az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal is járt, és az ellenőrzést követően kiigazító intézkedéseket is tettek. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés megfelelő volt, az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal is járt, és az ellenőrzést követően kiigazító intézkedéseket is tettek.

6.24.

| 6.24. | A strukturális kiadások szabályszerűségéhez kapcsolódó felelősség a tagállamok szintjén kezdődik, de az elszámoltathatósági lánc végpontja a Bizottság; más szóval a strukturális politikákra vonatkozó közösségi kiadások szabályszerűségéért végső fokon a Bizottság felel. Ezért különösen lényeges, hogy a bizottsági ellenőrzés – amely a Bizottság legfőbb felügyeleti tevékenysége – eredményes legyen. |
| --- | --- |

A strukturális kiadások szabályszerűségéhez kapcsolódó felelősség a tagállamok szintjén kezdődik, de az elszámoltathatósági lánc végpontja a Bizottság; más szóval a strukturális politikákra vonatkozó közösségi kiadások szabályszerűségéért végső fokon a Bizottság felel. Ezért különösen lényeges, hogy a bizottsági ellenőrzés – amely a Bizottság legfőbb felügyeleti tevékenysége – eredményes legyen.

| 6.24. | A megosztott irányítás keretében a Bizottságnak az EK-Szerződés 274. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a költségvetési hatóság felé kell beszámolnia, a tagállamoknak pedig a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása érdekében az ellenőrzési lánc valamennyi szakaszában együtt kell működniük a Bizottsággal. |
| --- | --- |

6.24.

A megosztott irányítás keretében a Bizottságnak az EK-Szerződés 274. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a költségvetési hatóság felé kell beszámolnia, a tagállamoknak pedig a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása érdekében az ellenőrzési lánc valamennyi szakaszában együtt kell működniük a Bizottsággal.

A számvevőszéki ellenőrzés

| 6.25. | A Számvevőszék a 2006-ban kifizetett ideiglenes visszatérítések közül összesen 177-et ellenőrzött, ezekből 167 a strukturális alapokból (77 az ERFA-ból, 60 az ESZA-ból, 30 az EMOGA-ból), 10 pedig a Kohéziós Alapból finanszírozott projektekre vonatkozott. A strukturális alapokból finanszírozott 167 projektet 17 operációs program keretében valósították meg. Az egyes operációs programokban érintett tagállamok a programok mindegyikére vonatkozóan legalább egy kontrollrendszert helyeztek működésbe, amit a
  6.2. ábra
  mutat. A Számvevőszék ezeket a kontrollrendszereket vizsgálta meg, valamint azt a rendszert, amelyet az egyes tagállamok a Kohéziós Alapból finanszírozott projektjeik ellenőrzésére helyeztek működésbe. A Számvevőszék ezenkívül részben megvizsgálta a Bizottság felügyeleti tevékenységét is, mégpedig 15 bizottsági ellenőrzés elemzése révén. |
| --- | --- |

6.25.

A Számvevőszék a 2006-ban kifizetett ideiglenes visszatérítések közül összesen 177-et ellenőrzött, ezekből 167 a strukturális alapokból (77 az ERFA-ból, 60 az ESZA-ból, 30 az EMOGA-ból), 10 pedig a Kohéziós Alapból finanszírozott projektekre vonatkozott. A strukturális alapokból finanszírozott 167 projektet 17 operációs program keretében valósították meg. Az egyes operációs programokban érintett tagállamok a programok mindegyikére vonatkozóan legalább egy kontrollrendszert helyeztek működésbe, amit a
  6.2. ábra
  mutat. A Számvevőszék ezeket a kontrollrendszereket vizsgálta meg, valamint azt a rendszert, amelyet az egyes tagállamok a Kohéziós Alapból finanszírozott projektjeik ellenőrzésére helyeztek működésbe. A Számvevőszék ezenkívül részben megvizsgálta a Bizottság felügyeleti tevékenységét is, mégpedig 15 bizottsági ellenőrzés elemzése révén.

| 6.25. | A Bizottság a neki megküldött, aggregált projektkiadásokat tartalmazó hitelesített költségnyilatkozatok alapján fizet visszatérítést a tagállamoknak. A tagállamok a nyilatkozatban szerepeltetett kiadások után esedékes hozzájárulást a Bizottság felé hitelesített kiadások között szereplő összegben fizetik ki a projekttámogatónak. |
| --- | --- |

6.25.

A Bizottság a neki megküldött, aggregált projektkiadásokat tartalmazó hitelesített költségnyilatkozatok alapján fizet visszatérítést a tagállamoknak. A tagállamok a nyilatkozatban szerepeltetett kiadások után esedékes hozzájárulást a Bizottság felé hitelesített kiadások között szereplő összegben fizetik ki a projekttámogatónak.

A strukturális politikák közösségi finanszírozásának szabályszerűségére vonatkozó főbb megállapítások

| 6.26. | A 2006. költségvetési évben a strukturális politikák keretében támogatott projektek közösségi finanszírozásának szabályszerűségére vonatkozó főbb megállapításokat a
  6.1., 6.2. és a 6.3. táblázat
  mutatja. |
| --- | --- |

6.26.

A 2006. költségvetési évben a strukturális politikák keretében támogatott projektek közösségi finanszírozásának szabályszerűségére vonatkozó főbb megállapításokat a
  6.1., 6.2. és a 6.3. táblázat
  mutatja.

| 6.26. | Amennyiben a hibák pénzügyi hatással járnak, a kontrollrendszer többéves jellege segít ellensúlyozni az ezzel együtt járó kockázatot, mivel a korrekciókat bizonyos idővel a források finanszírozását követően is végre lehet hajtani. A Bizottság intézkedéseket hoz azokon a területeken, ahol hiányosságokat tapasztal: az éves tevékenységi jelentésben megnevezi az érintett tagállamokat, felfüggeszti a kifizetéseket, és adott esetben behajtja a kifizetet forrásokat. |
| --- | --- |

6.26.

Amennyiben a hibák pénzügyi hatással járnak, a kontrollrendszer többéves jellege segít ellensúlyozni az ezzel együtt járó kockázatot, mivel a korrekciókat bizonyos idővel a források finanszírozását követően is végre lehet hajtani. A Bizottság intézkedéseket hoz azokon a területeken, ahol hiányosságokat tapasztal: az éves tevékenységi jelentésben megnevezi az érintett tagállamokat, felfüggeszti a kifizetéseket, és adott esetben behajtja a kifizetet forrásokat.

Ezenfelül a Bizottság – a támogatható költségekre vonatkozó saját számításai alapján – eltérően értékelheti a megállapítások pénzügyi hatásait, mivel számításai saját ellenőrzési tevékenységén, valamint további benyújtott bizonylatok figyelembevételén alapulnak.

6.1. táblázat – Az előírás-megszegési hibák és a visszatérítések helyessége – kereszttáblázat (3)

| Előírás-megszegési hiba | A projektköltségek visszatérítése | Összesen |
| --- | --- | --- |
| helytelen volt | helyes volt |
| a projektben előfordul | 36 eset | 45 eset | 81 eset |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| a projektben nem fordul elő | 41 eset | 55 eset | 96 eset |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Összesen | 77 eset | 100 eset | 177 eset |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Előírás-megszegési hiba

A projektköltségek visszatérítése

Összesen

helytelen volt

helyes volt

a projektben előfordul

36 eset

45 eset

81 eset

20 %

25 %

46 %

a projektben nem fordul elő

41 eset

55 eset

96 eset

23 %

31 %

54 %

Összesen

77 eset

100 eset

177 eset

44 %

56 %

100 %

6.2. táblázat – Visszatérítési helyesség az egyes finanszírozási alapok szerint – kereszttáblázat (4)

| Visszatérítések helyessége | Finanszírozási alap | Összesen |
| --- | --- | --- |
| ERFA | ESZA | EMOGA | Kohéziós Alap |
| Támogathatósági hiba | 15 eset | 9 eset | 3 eset | 2 eset | 29 eset |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Megalapozottsági hiba | 5 eset | 7 eset | 0 eset | 1 eset | 13 eset |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Pontossági hiba | 2 eset | 7 eset | 1 eset | 0 eset | 10 eset |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Többszörös hiba | 13 eset | 12 eset | 0 eset | 0 eset | 25 eset |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Helyes visszatérítés | 42 eset | 25 eset | 26 eset | 7 eset | 100 eset |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Összesen | 77 eset | 60 eset | 30 eset | 10 eset | 177 eset |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Visszatérítések helyessége

Finanszírozási alap

Összesen

ERFA

ESZA

EMOGA

Kohéziós Alap

Támogathatósági hiba

15 eset

9 eset

3 eset

2 eset

29 eset

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Megalapozottsági hiba

5 eset

7 eset

0 eset

1 eset

13 eset

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Pontossági hiba

2 eset

7 eset

1 eset

0 eset

10 eset

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Többszörös hiba

13 eset

12 eset

0 eset

0 eset

25 eset

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Helyes visszatérítés

42 eset

25 eset

26 eset

7 eset

100 eset

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Összesen

77 eset

60 eset

30 eset

10 eset

177 eset

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | A
  6.1. táblázat
  szerint a számvevőszéki ellenőrzési minta alapján mindössze a projektek 31 %-ában nem találtak hibát, tehát ezek esetében volt helyes a visszatérítés összege, illetve nem fordult elő előírás-megszegési hiba. |
| --- | --- |

6.27.

A
  6.1. táblázat
  szerint a számvevőszéki ellenőrzési minta alapján mindössze a projektek 31 %-ában nem találtak hibát, tehát ezek esetében volt helyes a visszatérítés összege, illetve nem fordult elő előírás-megszegési hiba.

| 6.27. | Figyelembe véve a pénzügyi hatással nem járó előírás-megszegési hibákat, a 6.1. táblázat értelmében a projektek 56 %-a esetében helyes volt a visszatérítés. |
| --- | --- |

6.27.

Figyelembe véve a pénzügyi hatással nem járó előírás-megszegési hibákat, a 6.1. táblázat értelmében a projektek 56 %-a esetében helyes volt a visszatérítés.

| 6.28. | Amint a
  6.2. táblázatból
  látható, a támogatási alapok mindegyikénél gyakran került sor helytelen költség-visszatérítésre. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy fennáll bizonyos összefüggés a támogatási alap, illetve a helytelen visszatérítés kockázata között: a számvevőszéki ellenőrzési mintában talált hibaeloszlás szerint az ERFA- és az ESZA-visszatérítések során nagyobb valószínűséggel merülnek fel hibák, mint a két másik finanszírozási alap esetében. |
| --- | --- |

6.28.

Amint a
  6.2. táblázatból
  látható, a támogatási alapok mindegyikénél gyakran került sor helytelen költség-visszatérítésre. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy fennáll bizonyos összefüggés a támogatási alap, illetve a helytelen visszatérítés kockázata között: a számvevőszéki ellenőrzési mintában talált hibaeloszlás szerint az ERFA- és az ESZA-visszatérítések során nagyobb valószínűséggel merülnek fel hibák, mint a két másik finanszírozási alap esetében.

| 6.28. | A Bizottság nyomon követi majd a Számvevőszék megállapításait, és meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Bizottság megjegyzi, hogy néhány esetben a megállapítások Számvevőszék általi, hibaként történő besorolása az alkalmazandó összetett jogi rendelkezések szigorú értelmezésén alapul. |
| --- | --- |

6.28.

A Bizottság nyomon követi majd a Számvevőszék megállapításait, és meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Bizottság megjegyzi, hogy néhány esetben a megállapítások Számvevőszék általi, hibaként történő besorolása az alkalmazandó összetett jogi rendelkezések szigorú értelmezésén alapul.

| 6.29. | A túlzott visszatérítések előfordulásának oka a négy finanszírozási alap esetében eltérő volt (lásd:
  6.2. táblázat
  ). A számvevőszéki ellenőrzési mintában az ERFA esetében a helytelen visszatérítések leggyakoribb oka a többszörös, illetve a támogathatósági hiba volt. A többszörös hibák általában támogathatósági és pontossági hiba együttesét jelentették. Elmondható tehát, hogy az ERFA-ból kifizetett támogatások esetében a leggyakoribb hibafajta a támogathatósági hiba volt. Az ERFA-ra vonatkozó támogathatósági hibák elsősorban a következő okokra vezethetők vissza: |
| --- | --- |

6.29.

A túlzott visszatérítések előfordulásának oka a négy finanszírozási alap esetében eltérő volt (lásd:
  6.2. táblázat
  ). A számvevőszéki ellenőrzési mintában az ERFA esetében a helytelen visszatérítések leggyakoribb oka a többszörös, illetve a támogathatósági hiba volt. A többszörös hibák általában támogathatósági és pontossági hiba együttesét jelentették. Elmondható tehát, hogy az ERFA-ból kifizetett támogatások esetében a leggyakoribb hibafajta a támogathatósági hiba volt. Az ERFA-ra vonatkozó támogathatósági hibák elsősorban a következő okokra vezethetők vissza:

| — | (a közösségi társfinanszírozás és a nemzeti szintű finanszírozás arányát illetően) helytelen támogatási ráták alkalmazása, |
| --- | --- |

—

(a közösségi társfinanszírozás és a nemzeti szintű finanszírozás arányát illetően) helytelen támogatási ráták alkalmazása,

| — | vissza nem téríthető költségek (például visszaigényelhető HÉA) beszámítása, |
| --- | --- |

—

vissza nem téríthető költségek (például visszaigényelhető HÉA) beszámítása,

| — | közbeszerzési pályázat elmaradása. |
| --- | --- |

—

közbeszerzési pályázat elmaradása.

| 6.29. | Saját ellenőrzési munkájuk során a bizottsági ellenőrök a kockázat egyik fő forrásaként a támogathatóságot azonosították, és ezért ellenőrzési tevékenységüket a vezetőség által végzett folyamatos ellenőrzések hatékonyságára összpontosították. |
| --- | --- |

6.29.

Saját ellenőrzési munkájuk során a bizottsági ellenőrök a kockázat egyik fő forrásaként a támogathatóságot azonosították, és ezért ellenőrzési tevékenységüket a vezetőség által végzett folyamatos ellenőrzések hatékonyságára összpontosították.

| 6.30. | Más strukturális alapokkal, illetve a Kohéziós Alappal összehasonlítva az ESZA esetében nagyobb arányban fordultak elő megalapozottsági hibák. Ezek általában az olyan bizonyítékok hiányából adódtak, amelyek az ESZA-költségnyilatkozatok leggyakoribb fő kiadási tételeit jelentő állandó költségeket, illetve a részletesen lebontott személyzeti költségek kiszámítását támasztották volna alá. Egyes esetekben a projekttámogatók igyekeztek átalányösszeget megadni a személyzeti, illetve az állandó költségekre, ami bizonyos körülmények között megengedhető egyszerűsítés. Azokban a vizsgált esetekben azonban, ahol átalányösszeget alkalmaztak, általában azt lehetett megállapítani, hogy a projekttámogató azt nem megfelelő módon alkalmazta. Egyes ESZA-költségnyilatkozatok esetében az állandó, illetve a személyzeti költségekkel kapcsolatos hibák jellegük szerint pontossági hibának bizonyultak, vagyis nem volt megfelelő a személyzeti, illetve az állandó költségek értékének kiszámítása. |
| --- | --- |

6.30.

Más strukturális alapokkal, illetve a Kohéziós Alappal összehasonlítva az ESZA esetében nagyobb arányban fordultak elő megalapozottsági hibák. Ezek általában az olyan bizonyítékok hiányából adódtak, amelyek az ESZA-költségnyilatkozatok leggyakoribb fő kiadási tételeit jelentő állandó költségeket, illetve a részletesen lebontott személyzeti költségek kiszámítását támasztották volna alá. Egyes esetekben a projekttámogatók igyekeztek átalányösszeget megadni a személyzeti, illetve az állandó költségekre, ami bizonyos körülmények között megengedhető egyszerűsítés. Azokban a vizsgált esetekben azonban, ahol átalányösszeget alkalmaztak, általában azt lehetett megállapítani, hogy a projekttámogató azt nem megfelelő módon alkalmazta. Egyes ESZA-költségnyilatkozatok esetében az állandó, illetve a személyzeti költségekkel kapcsolatos hibák jellegük szerint pontossági hibának bizonyultak, vagyis nem volt megfelelő a személyzeti, illetve az állandó költségek értékének kiszámítása.

| 6.30. | A Bizottság úgy véli, hogy e hibák száma csökkenthető lenne a 4. cikk szerinti ellenőrzés tagállamok általi végrehajtási módjának javítása révén. Következésképpen a 4. cikk szerinti ellenőrzések javítására vonatkozó ajánlásokat juttattak el az érintett tagállamokhoz, valamint az irányítási vizsgálatokra vonatkozó általános iránymutatásokat bocsátottak ki. |
| --- | --- |

6.30.

A Bizottság úgy véli, hogy e hibák száma csökkenthető lenne a 4. cikk szerinti ellenőrzés tagállamok általi végrehajtási módjának javítása révén. Következésképpen a 4. cikk szerinti ellenőrzések javítására vonatkozó ajánlásokat juttattak el az érintett tagállamokhoz, valamint az irányítási vizsgálatokra vonatkozó általános iránymutatásokat bocsátottak ki.

| 6.31. | A strukturális politikák keretében a 2006. költségvetési évben támogatott projektek kapcsán felmerülő hibák közösségi finanszírozásra gyakorolt hatásának becsült értékét, valamint a becslés alapparamétereit a
  6.3. táblázat
  mutatja. |
| --- | --- |

6.31.

A strukturális politikák keretében a 2006. költségvetési évben támogatott projektek kapcsán felmerülő hibák közösségi finanszírozásra gyakorolt hatásának becsült értékét, valamint a becslés alapparamétereit a
  6.3. táblázat
  mutatja.

6.3. táblázat – A visszatérítések szabályszerűségének vizsgálatakor kapott eredmények összefoglalása

| Mintanagyság | 180
  (177 mintaegységnek tekintett 180 visszatérítés) |
| --- | --- |
| Hibás visszatérítések aránya a mintában | 44 % |
| A hibák becsült hatása | A teljes visszatérített összegnek több mint 12 %-a nem volt visszatérítendő |

Mintanagyság

180

(177 mintaegységnek tekintett 180 visszatérítés)

Hibás visszatérítések aránya a mintában

44 %

A hibák becsült hatása

A teljes visszatérített összegnek több mint 12 %-a nem volt visszatérítendő

A tagállami kontrollrendszerekre vonatkozó főbb megállapítások

| 6.32. | A tagállami kontrollrendszerekre vonatkozó főbb megállapításokat a
  6.1. melléklet
  tartalmazza: a számvevőszéki ellenőrzési minta 19 kontrollrendszere az eredményes, a közepesen eredményes, illetve az eredménytelen kategóriába sorolva jelenik meg. |
| --- | --- |

6.32.

A tagállami kontrollrendszerekre vonatkozó főbb megállapításokat a
  6.1. melléklet
  tartalmazza: a számvevőszéki ellenőrzési minta 19 kontrollrendszere az eredményes, a közepesen eredményes, illetve az eredménytelen kategóriába sorolva jelenik meg.

| 6.32. | A Számvevőszék három, a Kohéziós Alapból finanszírozott projekt rendszerében –, amelyeket Lengyelországban, a Cseh Köztársaságban és Lettországban ellenőrzött – nem talált jelentősebb hiányosságokat. |
| --- | --- |

6.32.

A Számvevőszék három, a Kohéziós Alapból finanszírozott projekt rendszerében –, amelyeket Lengyelországban, a Cseh Köztársaságban és Lettországban ellenőrzött – nem talált jelentősebb hiányosságokat.

Ami az ERFA és a Kohéziós Alap spanyolországi kontrollrendszereit illeti – beleértve a Számvevőszék által említetteket is –, a Bizottság által 2006 végén a megállapodott cselekvési terv végrehajtásának felügyelete érdekében végzett alapos ellenőrző munka eredményei azt mutatják, hogy a nemzeti irányító hatóság, valamint néhány köztes szerv (minisztériumok és régiók) szintjén számottevő pozitív változás történt, amelynek eredményeként Spanyolország általános besorolása „közepesen eredményes”.

A Bizottság úgy véli, hogy a Lengyelországban és Spanyolországban működő EMOGA-kontrollrendszerek „eredménytelen” számvevőszéki besorolása túlságosan szigorú.

Lengyelországban például az ellenőrzési szervre vonatkozó számvevőszéki értékelés azon a megállapításon alapul, hogy még nem kezdték meg az utólagos ellenőrzéseket. Az érintett szerv már megkezdte a rendszerellenőrzéseket, az utólagos ellenőrzések késedelmes megkezdését pedig a kiadások késői hitelesítése indokolta.

Az irányító hatóság besorolása mind Spanyolországban, mind Lengyelországban főként formai szempontokon alapul, mint például az ellenőrzések hiányos dokumentálása.

| 6.33. | A kontrollrendszerek eredményesség szempontjából történő osztályozása – a fent leírtak szerint – az ellenőrző szervek működésének számvevőszéki értékelésén alapul, amely több hiányosságra is rámutatott. Az irányító hatóság működésének legfőbb hiányosságai a következők voltak: a kiadások valódiságára vonatkozóan nem végeztek elég helyszíni ellenőrzést, illetve nem állapították meg, hogy egyes költségnyilatkozatokat nem támasztottak alá megfelelő bizonyítékok. A kifizető hatóság működésének legfőbb hiányossága az volt, hogy nem állapította meg, hogy az irányító hatóság nem végzett megfelelő napi irányítási ellenőrzést. Végül az ellenőrző szerv működését illetően az volt a legfőbb hiányosság, hogy nem végzett elegendő, megfelelő minőségű vizsgálatot a programokhoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.33.

A kontrollrendszerek eredményesség szempontjából történő osztályozása – a fent leírtak szerint – az ellenőrző szervek működésének számvevőszéki értékelésén alapul, amely több hiányosságra is rámutatott. Az irányító hatóság működésének legfőbb hiányosságai a következők voltak: a kiadások valódiságára vonatkozóan nem végeztek elég helyszíni ellenőrzést, illetve nem állapították meg, hogy egyes költségnyilatkozatokat nem támasztottak alá megfelelő bizonyítékok. A kifizető hatóság működésének legfőbb hiányossága az volt, hogy nem állapította meg, hogy az irányító hatóság nem végzett megfelelő napi irányítási ellenőrzést. Végül az ellenőrző szerv működését illetően az volt a legfőbb hiányosság, hogy nem végzett elegendő, megfelelő minőségű vizsgálatot a programokhoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozóan.

| 6.33. | A Bizottság saját ellenőrzései során egyes nemzeti rendszerekben hasonló hiányosságokra bukkant, ezek esetében meghozta a szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

6.33.

A Bizottság saját ellenőrzései során egyes nemzeti rendszerekben hasonló hiányosságokra bukkant, ezek esetében meghozta a szükséges intézkedéseket.

| 6.34. | Annak szemléltetésére, hogy az átfogó értékelés milyen hiányosságok miatt ítélte eredménytelennek a kontrollrendszer működését, érdemes közelebbről megvizsgálni az ellenőrzött esetek egyikét. A példánkban szereplő irányító hatóság látszólag megfelelően működött; valamennyi költségnyilatkozatot illetően végzett helyszíni vizsgálatot. Az ellenőrző szerv azonban több komoly hibát állapított meg azokra a projektekre vonatkozóan, amelyeket az irányító hatóság nevében egy közvetítő szervezet vizsgált felül. Az ellenőrző szerv mind az irányító hatóságot, mind a kifizető hatóságot tájékoztatta ezekről a hibákról, amelyek olyan súlyosak voltak, hogy valamennyi fennmaradó kifizetés leállítását kellett javasolni. A kifizetések először le is álltak, ám kb. 5 héttel később az irányító hatóság újraindította azokat, és a kifizető hatóság még közel két évig igazolt a Bizottság felé jelentős szabálytalanságokat tartalmazó kifizetési kérelmeket. Az irányító és a kifizető hatóság működése tehát nem volt kielégítő, és a kontrollrendszer nem akadályozta meg a visszatérítési hibákat. |
| --- | --- |

6.34.

Annak szemléltetésére, hogy az átfogó értékelés milyen hiányosságok miatt ítélte eredménytelennek a kontrollrendszer működését, érdemes közelebbről megvizsgálni az ellenőrzött esetek egyikét. A példánkban szereplő irányító hatóság látszólag megfelelően működött; valamennyi költségnyilatkozatot illetően végzett helyszíni vizsgálatot. Az ellenőrző szerv azonban több komoly hibát állapított meg azokra a projektekre vonatkozóan, amelyeket az irányító hatóság nevében egy közvetítő szervezet vizsgált felül. Az ellenőrző szerv mind az irányító hatóságot, mind a kifizető hatóságot tájékoztatta ezekről a hibákról, amelyek olyan súlyosak voltak, hogy valamennyi fennmaradó kifizetés leállítását kellett javasolni. A kifizetések először le is álltak, ám kb. 5 héttel később az irányító hatóság újraindította azokat, és a kifizető hatóság még közel két évig igazolt a Bizottság felé jelentős szabálytalanságokat tartalmazó kifizetési kérelmeket. Az irányító és a kifizető hatóság működése tehát nem volt kielégítő, és a kontrollrendszer nem akadályozta meg a visszatérítési hibákat.

| 6.34. | A Bizottság egyetért azzal, hogy e hatóságok működése eredménytelen volt. Mindazonáltal megjegyzi azt is, hogy az érintett régióban az irányító hatóság már a Számvevőszék ellenőrzésének bejelentése előtt megkezdte alaposabb ellenőrzések végrehajtását, valamint a feltárt jogszerűtlen kiadások korrekcióját. Ezenfelül – ugyan csak 22 hónap elteltével, de – a kifizetéseket ismét felfüggesztette. |
| --- | --- |

6.34.

A Bizottság egyetért azzal, hogy e hatóságok működése eredménytelen volt. Mindazonáltal megjegyzi azt is, hogy az érintett régióban az irányító hatóság már a Számvevőszék ellenőrzésének bejelentése előtt megkezdte alaposabb ellenőrzések végrehajtását, valamint a feltárt jogszerűtlen kiadások korrekcióját. Ezenfelül – ugyan csak 22 hónap elteltével, de – a kifizetéseket ismét felfüggesztette.

| 6.35. | A 19 kontrollrendszert a
  6.4. táblázat
  osztályozza. A táblázat számai azt adják meg, hogy a három kontrollrendszer-kategória mindegyikéből hány szerepel a mintában. Bár igen kis ellenőrzési mintáról van szó, elmondható, hogy a
  6.4. táblázat
  számadatai általánosságban képet adnak a tagállami kontrollrendszerek eredményességéről. Ennek alapján a Számvevőszék ésszerű bizonyossággal kijelentheti, hogy a tagállami kontrollrendszerek működése általában eredménytelen vagy közepesen eredményes. Mindez nagyban hasonlít a Számvevőszék korábbi években tett megállapításaihoz. |
| --- | --- |

6.35.

A 19 kontrollrendszert a
  6.4. táblázat
  osztályozza. A táblázat számai azt adják meg, hogy a három kontrollrendszer-kategória mindegyikéből hány szerepel a mintában. Bár igen kis ellenőrzési mintáról van szó, elmondható, hogy a
  6.4. táblázat
  számadatai általánosságban képet adnak a tagállami kontrollrendszerek eredményességéről. Ennek alapján a Számvevőszék ésszerű bizonyossággal kijelentheti, hogy a tagállami kontrollrendszerek működése általában eredménytelen vagy közepesen eredményes. Mindez nagyban hasonlít a Számvevőszék korábbi években tett megállapításaihoz.

| 6.35. | A strukturális politikákért felelős főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseikben közzétették a nemzeti rendszerek hatékony működésére vonatkozó értékeléseik eredményét (lásd: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Az értékelések, amelyek alapvetően a Bizottság valamennyi tagállamban végrehajtott alapos ellenőrzési munkájának eredményeire épültek, a rendszereket a következő széles kategóriákba sorolják (százalékos arány a közösségi források volumenéhez viszonyítva): 20 és 35 % között kielégítő, mintegy 60 % esetében javításokra van szükség a főbb ellenőrzések lényegi hiányosságainak megszüntetéséhez, és mintegy 10 % súlyos hiányosságokkal küzd. Azaz a rendszerek többsége továbbra is tökéletesítésre szorul, bár számos rendszer esetében a bizonyítékok kielégítő működésről tanúskodnak. Az éves tevékenységi jelentések ugyancsak tartalmazzák az előírt javítás elérését célzó, folyamatban lévő korrekciós intézkedéseket, amelyek magukban foglalják a nyomon követő ellenőrzéseket, a cselekvési tervek felügyeletét, valamint a kifizetések felfüggesztéséhez és a pénzügyi korrekciók alkalmazásához szükséges jogkörök gyakorlását. |
| --- | --- |

6.35.

A strukturális politikákért felelős főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseikben közzétették a nemzeti rendszerek hatékony működésére vonatkozó értékeléseik eredményét (lásd: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Az értékelések, amelyek alapvetően a Bizottság valamennyi tagállamban végrehajtott alapos ellenőrzési munkájának eredményeire épültek, a rendszereket a következő széles kategóriákba sorolják (százalékos arány a közösségi források volumenéhez viszonyítva): 20 és 35 % között kielégítő, mintegy 60 % esetében javításokra van szükség a főbb ellenőrzések lényegi hiányosságainak megszüntetéséhez, és mintegy 10 % súlyos hiányosságokkal küzd. Azaz a rendszerek többsége továbbra is tökéletesítésre szorul, bár számos rendszer esetében a bizonyítékok kielégítő működésről tanúskodnak. Az éves tevékenységi jelentések ugyancsak tartalmazzák az előírt javítás elérését célzó, folyamatban lévő korrekciós intézkedéseket, amelyek magukban foglalják a nyomon követő ellenőrzéseket, a cselekvési tervek felügyeletét, valamint a kifizetések felfüggesztéséhez és a pénzügyi korrekciók alkalmazásához szükséges jogkörök gyakorlását.

6.4. táblázat – A számvevőszéki ellenőrzési mintában szereplő kontrollrendszerek eredményessége

| Kontrollrendszer | Támogatási alap | Összesen |
| --- | --- | --- |
| ERFA | ESZA | EMOGA | Kohéziós Alap |
| Eredménytelen | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Közepesen eredményes | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Eredményes | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Összesen | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontrollrendszer

Támogatási alap

Összesen

ERFA

ESZA

EMOGA

Kohéziós Alap

Eredménytelen

5

5

2

1

13

Közepesen eredményes

2

3

1

0

6

Eredményes

0

0

0

0

0

Összesen

7

8

3

1

19

A Bizottság ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos főbb megállapítások

| 6.36. | A Bizottság ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos főbb megállapítások a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) és a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (DG EMPL) által elvégzett 15 ellenőrzés elemzésén alapulnak. A 15 ellenőrzést a 6.23. bekezdésben leírt kumulatív skála szerint osztályoztuk, ennek eredményét a
  6.5. táblázat
  ábrázolja. Ahogy ott látható, a Számvevőszék által megvizsgált bizottsági ellenőrzések alig több mint fele bizonyult minden szempontból eredményes felügyeleti eszköznek: megfelelő volt a kockázatértékelésük, ellenőrzési eredményük gyakorlati haszonnal járt, és az ellenőrzést követően sor került kiigazító intézkedésre. |
| --- | --- |

6.36.

A Bizottság ellenőrzési tevékenységével kapcsolatos főbb megállapítások a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) és a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (DG EMPL) által elvégzett 15 ellenőrzés elemzésén alapulnak. A 15 ellenőrzést a 6.23. bekezdésben leírt kumulatív skála szerint osztályoztuk, ennek eredményét a
  6.5. táblázat
  ábrázolja. Ahogy ott látható, a Számvevőszék által megvizsgált bizottsági ellenőrzések alig több mint fele bizonyult minden szempontból eredményes felügyeleti eszköznek: megfelelő volt a kockázatértékelésük, ellenőrzési eredményük gyakorlati haszonnal járt, és az ellenőrzést követően sor került kiigazító intézkedésre.

| 6.36. | Néhány ellenőrzés esetében a Bizottság elismeri, hogy a dokumentáció hiányosságai megnehezítették az ellenőrzést, vitatja azonban, hogy ez – amint az a 6.5. táblázat 7. lábjegyzetében szerepel – gyakorlati haszonnal járó ellenőrzési eredmény hiányát jelezné. |
| --- | --- |

6.36.

Néhány ellenőrzés esetében a Bizottság elismeri, hogy a dokumentáció hiányosságai megnehezítették az ellenőrzést, vitatja azonban, hogy ez – amint az a 6.5. táblázat 7. lábjegyzetében szerepel – gyakorlati haszonnal járó ellenőrzési eredmény hiányát jelezné.

6.5. táblázat – A bizottsági ellenőrzésekből vett minta értékelése

| Az ellenőrzés besorolása | Ellenőrzések száma |
| --- | --- |
| DG REGIO | DG EMPL |
| A kockázat-értékelésben komoly hiányosságok voltak tapasztalhatók. | 0 | 0 |
| A kockázat-értékelés megfelelő volt, de az ellenőrzési eredmény kevés gyakorlati haszonnal járt. | 1 | 0 |
| A kockázat-értékelés megfelelő volt, és az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal is járt, de az ellenőrzést követően nem tettek kiigazító intézkedéseket. | 0 | 0 |
| A kockázat-értékelés megfelelő volt, az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal járt, és az ellenőrzést követően kiigazító intézkedéseket is tettek (5). | 7 | 1 |
| Az ellenőrzés dokumentálásában komoly hiányosságok voltak tapasztalhatók, s emiatt az ellenőrzési eredmény értékelése lehetetlenné vált (6). | 2 | 4 |
| Összesen | 10 | 5 |

Az ellenőrzés besorolása

Ellenőrzések száma

DG REGIO

DG EMPL

A kockázat-értékelésben komoly hiányosságok voltak tapasztalhatók.

0

0

A kockázat-értékelés megfelelő volt, de az ellenőrzési eredmény kevés gyakorlati haszonnal járt.

1

0

A kockázat-értékelés megfelelő volt, és az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal is járt, de az ellenőrzést követően nem tettek kiigazító intézkedéseket.

0

0

A kockázat-értékelés megfelelő volt, az ellenőrzési eredmény gyakorlati haszonnal járt, és az ellenőrzést követően kiigazító intézkedéseket is tettek (5).

7

1

Az ellenőrzés dokumentálásában komoly hiányosságok voltak tapasztalhatók, s emiatt az ellenőrzési eredmény értékelése lehetetlenné vált (6).

2

4

Összesen

10

5

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 6.37. | Magas a kockázata annak, hogy a strukturális politikák keretében megvalósított projektekre vonatkozó bejelentett költségek tévesek vagy visszatérítésük nem jogos. Ennek a kockázatnak a mérsékléséhez a tagállamokban eredményes kontrollrendszerre, a Bizottságnál pedig eredményes felügyeletre van szükség. |
| --- | --- |

6.37.

Magas a kockázata annak, hogy a strukturális politikák keretében megvalósított projektekre vonatkozó bejelentett költségek tévesek vagy visszatérítésük nem jogos. Ennek a kockázatnak a mérsékléséhez a tagállamokban eredményes kontrollrendszerre, a Bizottságnál pedig eredményes felügyeletre van szükség.

| 6.37. | A hatékony megosztott irányítás az ellenőrzési lánc valamennyi szakaszában megköveteli a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést. A Bizottság egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terve ezt az együttműködést, valamint az általános ellenőrzési keretrendszer hatékonyságát hivatott optimalizálni. Mindazonáltal – tekintve, hogy a helyszíni ellenőrzések intenzitása ezen ellenőrzések költséghatékonyságát kell tükrözze – még hatékony ellenőrzési keretrendszerben is fellelhető lesz néhány hiba az időközi kifizetésekben. |
| --- | --- |

6.37.

A hatékony megosztott irányítás az ellenőrzési lánc valamennyi szakaszában megköveteli a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést. A Bizottság egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terve ezt az együttműködést, valamint az általános ellenőrzési keretrendszer hatékonyságát hivatott optimalizálni. Mindazonáltal – tekintve, hogy a helyszíni ellenőrzések intenzitása ezen ellenőrzések költséghatékonyságát kell tükrözze – még hatékony ellenőrzési keretrendszerben is fellelhető lesz néhány hiba az időközi kifizetésekben.

| 6.38. | Csakhogy: |
| --- | --- |

6.38.

Csakhogy:

| 6.38. | |
| --- | --- |

6.38.

| — | a tagállami kontrollrendszerek általában eredménytelenül működnek vagy csak közepesen eredményesek, |
| --- | --- |

—

a tagállami kontrollrendszerek általában eredménytelenül működnek vagy csak közepesen eredményesek,

| — | A Bizottság a 6.35. pontra adott válaszára hivatkozik, amelyben jelezte, hogy értékelése szerint az ellenőrzési rendszerek mintegy 10 %-a súlyos hiányosságokkal küzd, valamint bemutatta az ilyen esetekben hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a 6.35. pontra adott válaszára hivatkozik, amelyben jelezte, hogy értékelése szerint az ellenőrzési rendszerek mintegy 10 %-a súlyos hiányosságokkal küzd, valamint bemutatta az ilyen esetekben hozott intézkedéseket.

| — | a Bizottság felügyeleti tevékenysége révén csupán közepesen eredményesen képes enyhíteni annak kockázatát, hogy a tagállami kontrollrendszerek nem előzik meg a túlzott visszatérítéseket, illetve a nem támogatható kiadások visszatérítését. |
| --- | --- |

—

a Bizottság felügyeleti tevékenysége révén csupán közepesen eredményesen képes enyhíteni annak kockázatát, hogy a tagállami kontrollrendszerek nem előzik meg a túlzott visszatérítéseket, illetve a nem támogatható kiadások visszatérítését.

| — | A Bizottság úgy véli, felügyeleti tevékenységének végrehajtásához hatékony rendszert dolgozott ki. A Bizottság ellenőrzési munkája a felügyeleti tevékenységnek csupán egy, bár nagy terjedelmű aspektusa. A rendszerek 6.35. bekezdésben említett értékeléséhez a Bizottság az EU-15 programok esetében a tervezett ERFA- és ESZA-allokációk 53, illetve 82 %-át, míg az EU-10 programok esetében az allokációk 65, illetve 92 %-át jelentő rendszereket ellenőrzött. Az EMOGA Orientáció és a HOPE esetében a teljes tervezett hozzájárulás 85, illetve 91 %-át kitevő rendszereket ellenőriztek. A Bizottság egy adott évi intézkedéseinek eredményei szükségszerűen nem láthatók ugyanazon évben a nyilatkozatban szerepeltetett és visszatérített kiadások viszonylatában. |
| --- | --- |

—

A Bizottság úgy véli, felügyeleti tevékenységének végrehajtásához hatékony rendszert dolgozott ki. A Bizottság ellenőrzési munkája a felügyeleti tevékenységnek csupán egy, bár nagy terjedelmű aspektusa. A rendszerek 6.35. bekezdésben említett értékeléséhez a Bizottság az EU-15 programok esetében a tervezett ERFA- és ESZA-allokációk 53, illetve 82 %-át, míg az EU-10 programok esetében az allokációk 65, illetve 92 %-át jelentő rendszereket ellenőrzött. Az EMOGA Orientáció és a HOPE esetében a teljes tervezett hozzájárulás 85, illetve 91 %-át kitevő rendszereket ellenőriztek. A Bizottság egy adott évi intézkedéseinek eredményei szükségszerűen nem láthatók ugyanazon évben a nyilatkozatban szerepeltetett és visszatérített kiadások viszonylatában.

| 6.39. | A strukturális politikák keretében támogatott projektekre vonatkozó költségek visszatérítésében ezért lényeges hibák fordulnak elő. A Számvevőszék ésszerű bizonyosságot szerzett arról, hogy a 2006-os költségvetési évben a strukturális politikák keretében támogatott projektekre vonatkozó visszatérítések teljes összegének legalább 12 %-a nem volt visszatéríthető. Ezenkívül a strukturális politikák keretében támogatott projektek jelentős hányadában fordult elő olyan előírás-megszegési hiba, amely a Számvevőszék megítélése szerint nem vonta magával a visszatérítési jogosultság megszűnését. |
| --- | --- |

6.39.

A strukturális politikák keretében támogatott projektekre vonatkozó költségek visszatérítésében ezért lényeges hibák fordulnak elő. A Számvevőszék ésszerű bizonyosságot szerzett arról, hogy a 2006-os költségvetési évben a strukturális politikák keretében támogatott projektekre vonatkozó visszatérítések teljes összegének legalább 12 %-a nem volt visszatéríthető. Ezenkívül a strukturális politikák keretében támogatott projektek jelentős hányadában fordult elő olyan előírás-megszegési hiba, amely a Számvevőszék megítélése szerint nem vonta magával a visszatérítési jogosultság megszűnését.

| 6.39. | A kedvezményezett által nyilatkozatban szerepeltetett, strukturális alapból finanszírozott kiadások számos ellenőrzési eljáráson mennek keresztül, ezek némelyikére a kiadások Bizottság felé történő hitelesítése előtt, másokra az után kerül sor. A Számvevőszék megállapításai ezen ellenőrzési eljárások egy bizonyos pontjában mutatják be a helyzetet. A Bizottság fenntartja, hogy e hibák nagy része valószínűleg kijavítható a többéves korrekciós rendszer működése, különösen a nemzeti és közösségi ellenőrzési szervek folyamatos ellenőrzési munkája révén. A Bizottság elismeri, hogy a tagállamok által a saját és a Bizottság ellenőrzési tevékenységének eredményeként végrehajtott pénzügyi korrekciókról jobb bizonyítékokat kell nyújtani. |
| --- | --- |

6.39.

A kedvezményezett által nyilatkozatban szerepeltetett, strukturális alapból finanszírozott kiadások számos ellenőrzési eljáráson mennek keresztül, ezek némelyikére a kiadások Bizottság felé történő hitelesítése előtt, másokra az után kerül sor. A Számvevőszék megállapításai ezen ellenőrzési eljárások egy bizonyos pontjában mutatják be a helyzetet. A Bizottság fenntartja, hogy e hibák nagy része valószínűleg kijavítható a többéves korrekciós rendszer működése, különösen a nemzeti és közösségi ellenőrzési szervek folyamatos ellenőrzési munkája révén. A Bizottság elismeri, hogy a tagállamok által a saját és a Bizottság ellenőrzési tevékenységének eredményeként végrehajtott pénzügyi korrekciókról jobb bizonyítékokat kell nyújtani.

Ajánlások

| 6.40. | A következő ajánlások célja a projektek korai szakaszában történő hibamegelőzés javítása a projekttámogatókkal való együttműködés, illetve az első szintű kontrollok eredményes működésének biztosítása révén. |
| --- | --- |

6.40.

A következő ajánlások célja a projektek korai szakaszában történő hibamegelőzés javítása a projekttámogatókkal való együttműködés, illetve az első szintű kontrollok eredményes működésének biztosítása révén.

6.41.

| 6.41. | A tagállam a hibák megelőzésére törekedve már a projektek kezdeti szakaszában működjön együtt a projekttámogatókkal. Az irányító hatóság részesítse képzésben és lássa el tanácsokkal a projekttámogatókat a közösségi szabályozás követelményeinek megfelelő projektrendszerek létrehozásakor, illetve az első költségnyilatkozatok kiállításakor. Fordítsanak külön figyelmet arra, hogy a projekttámogató legyen tisztában vele, mely költségek esetében jogosult a visszatérítés, és tudjon arról a kötelességéről, hogy nyilvántartást kell vezetnie az egyes költségtételek kiszámításának és elosztásának kimutatásáról. E tekintetben kiemelkedően fontos a nyilvántartások pontosságának és teljességének ellenőrzésére készült listák szigorú felülvizsgálata. |
| --- | --- |

A tagállam a hibák megelőzésére törekedve már a projektek kezdeti szakaszában működjön együtt a projekttámogatókkal. Az irányító hatóság részesítse képzésben és lássa el tanácsokkal a projekttámogatókat a közösségi szabályozás követelményeinek megfelelő projektrendszerek létrehozásakor, illetve az első költségnyilatkozatok kiállításakor. Fordítsanak külön figyelmet arra, hogy a projekttámogató legyen tisztában vele, mely költségek esetében jogosult a visszatérítés, és tudjon arról a kötelességéről, hogy nyilvántartást kell vezetnie az egyes költségtételek kiszámításának és elosztásának kimutatásáról. E tekintetben kiemelkedően fontos a nyilvántartások pontosságának és teljességének ellenőrzésére készült listák szigorú felülvizsgálata.

| 6.41. | A Bizottság már megfogalmazta a kedvezményezettekre irányuló tájékoztatási tevékenységeik fokozására vonatkozó, a tagállamoknak címzett ajánlását, és további megfelelő intézkedéseket fog hozni. |
| --- | --- |

6.41.

A Bizottság már megfogalmazta a kedvezményezettekre irányuló tájékoztatási tevékenységeik fokozására vonatkozó, a tagállamoknak címzett ajánlását, és további megfelelő intézkedéseket fog hozni.

A Bizottság 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, végrehajtási szabályokról szóló rendelete (1828/2006/EK rendelet) értelmében az irányító hatóság köteles biztosítani, hogy a kedvezményezetteket tájékoztassák a finanszírozás feltételeiről, valamint a megőrzött és közölt információkról, továbbá meg kell győződnie róla, hogy a kedvezményezett megfelel a feltételeknek.

| 6.42. | A tagállami hatóságok részesítsék képzésben és lássák el tanácsokkal munkatársaikat a projektek felülvizsgálatához és értékeléséhez elvégzendő feladatokra vonatkozóan. Különösen az irányító hatóság munkatársainál fontos, hogy képesek legyenek megfelelően felülvizsgálni a szerződéskötési eljárásokat és a költségszámítási rendszereket annak érdekében, hogy meg tudják ítélni, helyesen történt-e egy projektszerződést odaítélése, és a jogszabályokkal összhangban készültek-e a költségnyilatkozatok. |
| --- | --- |

6.42.

A tagállami hatóságok részesítsék képzésben és lássák el tanácsokkal munkatársaikat a projektek felülvizsgálatához és értékeléséhez elvégzendő feladatokra vonatkozóan. Különösen az irányító hatóság munkatársainál fontos, hogy képesek legyenek megfelelően felülvizsgálni a szerződéskötési eljárásokat és a költségszámítási rendszereket annak érdekében, hogy meg tudják ítélni, helyesen történt-e egy projektszerződést odaítélése, és a jogszabályokkal összhangban készültek-e a költségnyilatkozatok.

| 6.42. | A Bizottság iránymutatást adott ki a folyamatos irányítási ellenőrzések legjobb bevált gyakorlatáról, valamint a kifizető hatóság által a kiadások hitelesítése előtt elvégzendő ellenőrzésekről. Ezenfelül a Bizottság hozzájárul az irányító hatóságok számára a jogszabályok rendelkezéseiről tartott képzési tevékenységekhez. A jövőben is folytatja ezen és hasonló intézkedéseit. |
| --- | --- |

6.42.

A Bizottság iránymutatást adott ki a folyamatos irányítási ellenőrzések legjobb bevált gyakorlatáról, valamint a kifizető hatóság által a kiadások hitelesítése előtt elvégzendő ellenőrzésekről. Ezenfelül a Bizottság hozzájárul az irányító hatóságok számára a jogszabályok rendelkezéseiről tartott képzési tevékenységekhez. A jövőben is folytatja ezen és hasonló intézkedéseit.

| 6.43. | Ellenőrzései és felügyeleti tevékenysége során a Bizottság összpontosítson a tagállami irányító hatóságok tevékenységére, mivel a strukturális alapok eredményes felhasználásához ez bizonyult az egyik legfontosabb teendőnek. Külön szükség volna arra, hogy a Bizottság rendszeresen frissített – bizottsági vagy egyéb forrásból származó – értékeléssel rendelkezzék valamennyi irányító hatóság működésének eredményességéről, mert egy ilyen értékelés lehetővé tenné, hogy a legkevésbé eredményes, illetve a legnagyobb kockázatú irányító hatóságokra összpontosíthassa az ellenőrzéseit. |
| --- | --- |

6.43.

Ellenőrzései és felügyeleti tevékenysége során a Bizottság összpontosítson a tagállami irányító hatóságok tevékenységére, mivel a strukturális alapok eredményes felhasználásához ez bizonyult az egyik legfontosabb teendőnek. Külön szükség volna arra, hogy a Bizottság rendszeresen frissített – bizottsági vagy egyéb forrásból származó – értékeléssel rendelkezzék valamennyi irányító hatóság működésének eredményességéről, mert egy ilyen értékelés lehetővé tenné, hogy a legkevésbé eredményes, illetve a legnagyobb kockázatú irányító hatóságokra összpontosíthassa az ellenőrzéseit.

| 6.43. | A Bizottság felügyeleti tevékenységének már most is nagy hányadát fordítja az irányító hatóságokra. Amint az fentebb említésre került, 2006-ban iránymutatási megjegyzéseket bocsátott ki az első szintű irányítási ellenőrzésekről és a hitelesítési funkcióról. Ezenfelül a Bizottság egyes tagállamokban felkéri az irányító hatóságokat, hogy önértékelő kérdőívek segítségével értékeljék teljesítményüket a jogszabályi követelményeknek való megfelelés terén. |
| --- | --- |

6.43.

A Bizottság felügyeleti tevékenységének már most is nagy hányadát fordítja az irányító hatóságokra. Amint az fentebb említésre került, 2006-ban iránymutatási megjegyzéseket bocsátott ki az első szintű irányítási ellenőrzésekről és a hitelesítési funkcióról. Ezenfelül a Bizottság egyes tagállamokban felkéri az irányító hatóságokat, hogy önértékelő kérdőívek segítségével értékeljék teljesítményüket a jogszabályi követelményeknek való megfelelés terén.

| 6.44. | A Bizottság helyezze szilárdabb alapokra a strukturális alapok kontrollrendszerében működő visszacsatolási mechanizmusokat. Például, ha az ellenőrző szerv hibát talál egy költségnyilatkozatban, nem elég, hogy továbbítja az információt: arra is szükség volna, hogy az irányító hatóság megfelelő intézkedésekkel orvosolja a problémát, és átgondolja, hogyan előzheti meg annak újbóli bekövetkezését. Ehhez az szükséges, hogy valamennyi ellenőrző szerv egymással karöltve lépjen fel, amikor gondok vagy kérdések merülnek fel. Növelné a visszacsatolási mechanizmus jelentőségét, ha a Bizottság szorgalmazná az ellenőrzési szerveknél, hogy lépjenek fel, amikor – akár saját ellenőrzésük, akár más ellenőrzési szerv munkája eredményeként – hiányosság vagy hiba kerül napvilágra. Ellenőrzései során a Bizottság vizsgálja továbbá felül a bejelentett hiányosságokat és hibákat, és vizsgálja meg, hogy a meghozott intézkedések elégségesek voltak-e a probléma azonnali és jövőbeni következményeinek orvoslásához. |
| --- | --- |

6.44.

A Bizottság helyezze szilárdabb alapokra a strukturális alapok kontrollrendszerében működő visszacsatolási mechanizmusokat. Például, ha az ellenőrző szerv hibát talál egy költségnyilatkozatban, nem elég, hogy továbbítja az információt: arra is szükség volna, hogy az irányító hatóság megfelelő intézkedésekkel orvosolja a problémát, és átgondolja, hogyan előzheti meg annak újbóli bekövetkezését. Ehhez az szükséges, hogy valamennyi ellenőrző szerv egymással karöltve lépjen fel, amikor gondok vagy kérdések merülnek fel. Növelné a visszacsatolási mechanizmus jelentőségét, ha a Bizottság szorgalmazná az ellenőrzési szerveknél, hogy lépjenek fel, amikor – akár saját ellenőrzésük, akár más ellenőrzési szerv munkája eredményeként – hiányosság vagy hiba kerül napvilágra. Ellenőrzései során a Bizottság vizsgálja továbbá felül a bejelentett hiányosságokat és hibákat, és vizsgálja meg, hogy a meghozott intézkedések elégségesek voltak-e a probléma azonnali és jövőbeni következményeinek orvoslásához.

| 6.44. | A kontrollrendszerbe az irányító hatóságok visszacsatolási mechanizmusokat építettek be, a kifizető hatóságok és az ellenőrző szervek által végzett ellenőrzések eredményeinek cseréjére vonatkozó követelmények, valamint a Bizottsághoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések révén. Az ellenőrzési eredmények nyomon követése állandó napirendi pont a tagállamok és a Bizottság közötti vitában az éves kétoldalú ellenőrzés-koordinációs üléseken. A rendszerellenőrzéseknek ugyancsak rendszeres alkotóeleme. A Bizottság továbbra is felülvizsgálja a tagállami rendszerekről szóló ellenőrzési jelentéseket és megvizsgálja, meghozták-e a szükséges nyomonkövetési intézkedéseket. |
| --- | --- |

6.44.

A kontrollrendszerbe az irányító hatóságok visszacsatolási mechanizmusokat építettek be, a kifizető hatóságok és az ellenőrző szervek által végzett ellenőrzések eredményeinek cseréjére vonatkozó követelmények, valamint a Bizottsághoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések révén. Az ellenőrzési eredmények nyomon követése állandó napirendi pont a tagállamok és a Bizottság közötti vitában az éves kétoldalú ellenőrzés-koordinációs üléseken. A rendszerellenőrzéseknek ugyancsak rendszeres alkotóeleme. A Bizottság továbbra is felülvizsgálja a tagállami rendszerekről szóló ellenőrzési jelentéseket és megvizsgálja, meghozták-e a szükséges nyomonkövetési intézkedéseket.

| 6.45. | A Bizottság ösztönözze élénken, illetve könnyítse meg a strukturális alapokra vonatkozó új szabályozások egyszerűsített eljárásainak alkalmazását, például az Európai Szociális Alappal kapcsolatos közvetett költségek esetében az átalánydíjak alkalmazását (7). Az egyszerűsített eljárások révén csökkenthető lesz a hibák előfordulásának valószínűsége, illetve a projekttámogatókra nehezedő adminisztratív teher. |
| --- | --- |

6.45.

A Bizottság ösztönözze élénken, illetve könnyítse meg a strukturális alapokra vonatkozó új szabályozások egyszerűsített eljárásainak alkalmazását, például az Európai Szociális Alappal kapcsolatos közvetett költségek esetében az átalánydíjak alkalmazását (7). Az egyszerűsített eljárások révén csökkenthető lesz a hibák előfordulásának valószínűsége, illetve a projekttámogatókra nehezedő adminisztratív teher.

| 6.45. | A Bizottság már dolgozik az ezen ajánlásban foglaltakon. Az egyszerűsítés lényeges eleme iránymutatás nyújtása a jogszabályok gyakorlati alkalmazásának egyszerűsítése érdekében. A 2007–2013 közötti időszakra például a Bizottság a finanszírozási eszközökről és a jövedelemtermelő projektek költség-haszon elemzéséről szóló iránymutatást ad ki. |
| --- | --- |

6.45.

A Bizottság már dolgozik az ezen ajánlásban foglaltakon. Az egyszerűsítés lényeges eleme iránymutatás nyújtása a jogszabályok gyakorlati alkalmazásának egyszerűsítése érdekében. A 2007–2013 közötti időszakra például a Bizottság a finanszírozási eszközökről és a jövedelemtermelő projektek költség-haszon elemzéséről szóló iránymutatást ad ki.

A LEGUTÓBBI ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 6.46. | A Számvevőszék a legutóbbi éves jelentése óta egy különjelentést tett közzé a strukturális intézkedésekről: |
| --- | --- |

6.46.

A Számvevőszék a legutóbbi éves jelentése óta egy különjelentést tett közzé a strukturális intézkedésekről:

1/2007. sz. különjelentés a félidős eljárások végrehajtásáról (strukturális alapok 2000–2006).

(1)  A projekttámogató lehet magánszemély, társaság, magán- vagy állami vállalkozás, illetve helyi, regionális vagy országos szerv.

---

(2)  A feladatok elkülönítésének elvét a 6.2. ábrán látható két utolsó feladatra nem alkalmazzák szigorúan, azaz a szabályok nem írják elő, hogy az ellenőrző, illetve a projektlezáró szerv két különálló szerv legyen.

(3)  A kereszttáblázat a számvevőszéki projektminta alapján készült. Mivel valamennyi, a mintában található projektre vonatkozóan egyetlen visszatérítést ellenőriztek, a „projektminta” és a „visszatérítési minta” ugyanazon értelemben használható.

(4)  A kereszttáblázat a számvevőszéki projektminta alapján készült.

(5)  Az ellenőrzési eredményből következő intézkedésekre gyakran későn kerül sor. Lásd a 6.37. bekezdésben olvasható példát.

(6)  Itt nem a 6.23. bekezdésben bemutatott rendszer szerint osztályozunk, hanem hiányzó adatokról van szó. Ezeket az eseteket a teljesség kedvéért említjük, illetve azért, mert a hiányos dokumentáció értelmezhető úgy is, hogy nincs gyakorlati haszonnal járó ellenőrzési eredmény.

(7)  Az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályom kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdésének b) pontja (HL L 210., 2006.7.31., 12. o.).

6.1. MELLÉKLET

A kontrollrendszerek osztályozása

| Program | A működés értékelése az ellenőrző szerveknél: | A kontrollrendszer: |
| --- | --- | --- |
| Irányító hatóság | Kifizető hatóság | Ellenőrző szerv | Projektlezáró szerv |
| EMOGA – Szászország-Anhalt | | | | | Közepesen eredményes |
| EMOGA – Lengyelország | | | | | Eredménytelen |
| EMOGA – Spanyolország | | | | | Eredménytelen |
| ESZA – 3. célkitűzés – Németország – Észak Rajna-Vesztfália | | | | | Közepesen eredményes |
| ESZA – 3. célkitűzés – Németország – Alsó-Szászország | | | | | Eredménytelen |
| ESZA – 3. célkitűzés – Franciaország – Nord-Pas de Calais | | | | | Eredménytelen |
| ESZA – 3. célkitűzés – Franciaország – Nord-Pas de Calais | | | | | Közepesen eredményes |
| ESZA – Szlovénia | | | | | Eredménytelen |
| ESZA – Németország – Türingia | | | | | Közepesen eredményes |
| ESZA – 1. célkitűzés – Spanyolország | | | | | Ineffective |
| ESZA – 3. célkitűzés – Egyesült Királyság – Skócia | | | | | Eredménytelen |
| ERFA – Olaszország – Campania | | | | | Eredménytelen |
| ERFA – Spanyolország – Baszkföld | | | | | Eredménytelen |
| ERFA – Görögország – Peloponnészosz | | | | | Közepesen eredményes |
| ERFA – Portugália – Megközelíthetőség és szállítás | | | | | Közepesen eredményes |
| ERFA – Interreg – Ausztria/Magyarország | | | | | Eredménytelen |
| ERFA – Spanyolország – Valencia | | | | | Eredménytelen |
| ERFA – UK – Merseyside | | | | | Eredménytelen |
| CF – Spanyolország – 7 projekt | | | | | Eredménytelen |

Program

A működés értékelése az ellenőrző szerveknél:

A kontrollrendszer:

Irányító hatóság

Kifizető hatóság

Ellenőrző szerv

Projektlezáró szerv

EMOGA – Szászország-Anhalt

Közepesen eredményes

EMOGA – Lengyelország

Eredménytelen

EMOGA – Spanyolország

Eredménytelen

ESZA – 3. célkitűzés – Németország – Észak Rajna-Vesztfália

Közepesen eredményes

ESZA – 3. célkitűzés – Németország – Alsó-Szászország

Eredménytelen

ESZA – 3. célkitűzés – Franciaország – Nord-Pas de Calais

Eredménytelen

ESZA – 3. célkitűzés – Franciaország – Nord-Pas de Calais

Közepesen eredményes

ESZA – Szlovénia

Eredménytelen

ESZA – Németország – Türingia

Közepesen eredményes

ESZA – 1. célkitűzés – Spanyolország

Ineffective

ESZA – 3. célkitűzés – Egyesült Királyság – Skócia

Eredménytelen

ERFA – Olaszország – Campania

Eredménytelen

ERFA – Spanyolország – Baszkföld

Eredménytelen

ERFA – Görögország – Peloponnészosz

Közepesen eredményes

ERFA – Portugália – Megközelíthetőség és szállítás

Közepesen eredményes

ERFA – Interreg – Ausztria/Magyarország

Eredménytelen

ERFA – Spanyolország – Valencia

Eredménytelen

ERFA – UK – Merseyside

Eredménytelen

CF – Spanyolország – 7 projekt

Eredménytelen

Magyarázat:

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

7. FEJEZET

Belső politikák, a kutatási területtel egyetemben

TARTALOM

| 7.1–7.2 | Bevezetés |
| --- | --- |

7.1–7.2

| 7.3–7.33 | Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

7.3–7.33

| 7.3–7.4 | Az ellenőrzés hatóköre |
| --- | --- |

7.3–7.4

| 7.5–7.7 | A belső politikák sajátos jellemzői |
| --- | --- |

7.5–7.7

| 7.8–7.11 | Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége |
| --- | --- |

7.8–7.11

| 7.10–7.11 | Lényeges a kedvezményezettek által elszámolt költségek hibaszintje |
| --- | --- |

7.10–7.11

| 7.12–7.28 | Felügyeleti és kontrollrendszerek |
| --- | --- |

7.12–7.28

| 7.14–7.17 | A költségelszámolások könyvvizsgáló általi hitelesítése |
| --- | --- |

7.14–7.17

| 7.18–7.23 | A költségelszámolások meglévő iratokon alapuló előzetes ellenőrzése |
| --- | --- |

7.18–7.23

| 7.24–7.28 | A Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései |
| --- | --- |

7.24–7.28

| 7.29 | A korábbi észrevételek hasznosulása |
| --- | --- |

7.29

| 7.30–7.31 | Következtetések |
| --- | --- |

7.30–7.31

| 7.32–7.33 | Ajánlások |
| --- | --- |

7.32–7.33

| 7.34 | A legutóbbi éves jelentés óta közzétett különjelentések |
| --- | --- |

7.34

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 7.1. | A belső politikák az egységes piac fejlődését elősegítő uniós programok széles körét ölelik fel. Az ezekre folyósított kifizetések 2006-ban 9 014 millió eurót tettek ki (
  7.1. ábra
  ). A fő tevékenységi terület a kutatás és technológiafejlesztés, melyre a kifizetések több mint felét fordították. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

7.1.

A belső politikák az egységes piac fejlődését elősegítő uniós programok széles körét ölelik fel. Az ezekre folyósított kifizetések 2006-ban 9 014 millió eurót tettek ki (
  7.1. ábra
  ). A fő tevékenységi terület a kutatás és technológiafejlesztés, melyre a kifizetések több mint felét fordították.

Image

| 7.2. | A Bizottság a kiadások többségét közvetlenül maga kezeli (1). Az intézkedések túlnyomó része többéves programok keretében valósul meg, magán- és állami kedvezményezettek által kivitelezett projekteknek vagy intézkedéseknek nyújtva támogatásokat. A támogatást rendszerint több részletben folyósítják: a kedvezményezett a támogatási megállapodás vagy szerződés aláírásakor előleget kap, majd később – az általa rendszeresen elkészített költségelszámolások támogatható tételeinek visszatérítéseként – közbenső és végső kifizetésekben részesül. |
| --- | --- |

7.2.

A Bizottság a kiadások többségét közvetlenül maga kezeli (1). Az intézkedések túlnyomó része többéves programok keretében valósul meg, magán- és állami kedvezményezettek által kivitelezett projekteknek vagy intézkedéseknek nyújtva támogatásokat. A támogatást rendszerint több részletben folyósítják: a kedvezményezett a támogatási megállapodás vagy szerződés aláírásakor előleget kap, majd később – az általa rendszeresen elkészített költségelszámolások támogatható tételeinek visszatérítéseként – közbenső és végső kifizetésekben részesül.

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

| 7.3. | Az ellenőrzés azt vizsgálta, hogy jogszerűek és szabályszerűek-e a belső politikák alá tartozó uniós költségvetési területek forrásaiból 2006-ban folyósított kifizetések alapjául szolgáló ügyletek. A külön értékelés a következőkön alapult: |
| --- | --- |

7.3.

Az ellenőrzés azt vizsgálta, hogy jogszerűek és szabályszerűek-e a belső politikák alá tartozó uniós költségvetési területek forrásaiból 2006-ban folyósított kifizetések alapjául szolgáló ügyletek. A külön értékelés a következőkön alapult:

| a) | a Bizottság 2006-os kötelezettségvállalásaiból és kifizetéseiből vett, kilenc kötelezettségvállalást, illetve 150 kifizetést tartalmazó véletlenszerű minta tételes ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság 2006-os kötelezettségvállalásaiból és kifizetéseiből vett, kilenc kötelezettségvállalást, illetve 150 kifizetést tartalmazó véletlenszerű minta tételes ellenőrzése;

| b) | a felügyeleti és kontrollrendszerek alábbi elemeinek felülvizsgálata:






  — | a projektek keretében készített költségelszámolások könyvvizsgáló általi hitelesítése, |
| --- | --- | --- |

b)

a felügyeleti és kontrollrendszerek alábbi elemeinek felülvizsgálata:

—

a projektek keretében készített költségelszámolások könyvvizsgáló általi hitelesítése,

| — | a költségelszámolások meglévő iratokon alapuló ellenőrzése a kiadások visszatérítése előtt, |
| --- | --- |

—

a költségelszámolások meglévő iratokon alapuló ellenőrzése a kiadások visszatérítése előtt,

| — | a projektek utólagos ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

a projektek utólagos ellenőrzése;

| c) | a legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatok főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követése. |
| --- | --- |

c)

a legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatok főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követése.

7.4.

| 7.4. | A tételes ellenőrzéshez vett számvevőszéki minta részét képező 58 előleg (2) folyósítására a közbenső és végső kifizetéseknél enyhébb fizetési szabályok vonatkoznak. Ezek ellenőrzése ezért a projektkiválasztás, a finanszírozási határozat és a kifizetésengedélyezés Bizottságnál történő felülvizsgálatára korlátozódott. A Számvevőszék a 92 közbenső és végső kifizetésből (3) 62-t bizottsági dokumentáció alapján, 30-at pedig a kedvezményezettnél végzett helyszíni ellenőrzés révén vizsgált meg. |
| --- | --- |

A tételes ellenőrzéshez vett számvevőszéki minta részét képező 58 előleg (2) folyósítására a közbenső és végső kifizetéseknél enyhébb fizetési szabályok vonatkoznak. Ezek ellenőrzése ezért a projektkiválasztás, a finanszírozási határozat és a kifizetésengedélyezés Bizottságnál történő felülvizsgálatára korlátozódott. A Számvevőszék a 92 közbenső és végső kifizetésből (3) 62-t bizottsági dokumentáció alapján, 30-at pedig a kedvezményezettnél végzett helyszíni ellenőrzés révén vizsgált meg.

A belső politikák sajátos jellemzői

| 7.5. | A kutatásra és technológiafejlesztésre fordított uniós támogatás sokféle finanszírozási rendszerben működik, több területnek, illetve projekttípusnak juttat forrásokat, és így számos különböző kutatási tevékenységet finanszíroz. A kutatóintézeteken és egyetemeken túl akár magánszemélyek, kereskedelmi cégek vagy közigazgatási szervek is megvalósíthatják a projekteket. Egy projektnek rendszerint több résztvevője van, akik konzorcium keretében működnek együtt az Unió több tagállamában. A Bizottsággal való kapcsolattartással, valamint a szerződés pénzügyi és adminisztratív részének lebonyolításával azonban csak egyetlen résztvevő, az ezzel megbízott „projektkoordinátor” foglalkozik. Az egyes projektek keretében a résztvevőknek nyújtott uniós támogatások a néhány száztól a több tízmillió euróig terjedhetnek. A több mint 15 000 végső kedvezményezett kb. 2 %-a kapja az uniós támogatások több mint 40 %-át. |
| --- | --- |

7.5.

A kutatásra és technológiafejlesztésre fordított uniós támogatás sokféle finanszírozási rendszerben működik, több területnek, illetve projekttípusnak juttat forrásokat, és így számos különböző kutatási tevékenységet finanszíroz. A kutatóintézeteken és egyetemeken túl akár magánszemélyek, kereskedelmi cégek vagy közigazgatási szervek is megvalósíthatják a projekteket. Egy projektnek rendszerint több résztvevője van, akik konzorcium keretében működnek együtt az Unió több tagállamában. A Bizottsággal való kapcsolattartással, valamint a szerződés pénzügyi és adminisztratív részének lebonyolításával azonban csak egyetlen résztvevő, az ezzel megbízott „projektkoordinátor” foglalkozik. Az egyes projektek keretében a résztvevőknek nyújtott uniós támogatások a néhány száztól a több tízmillió euróig terjedhetnek. A több mint 15 000 végső kedvezményezett kb. 2 %-a kapja az uniós támogatások több mint 40 %-át.

7.6.

| 7.6. | A belső politikák valamennyi területén valósulnak meg intézkedések: ilyenek pl. az állampolgárság intézményének megerősítésére, illetve az oktatási és képzési szektor mobilitásának fokozására irányuló pénzbeli támogatások. Ezek összege 2 000 eurótól 20 000 euróig terjedhet. A skála másik végén a transzeurópai közlekedési hálózat keretében folytatott nagyszabású út-, illetve vasútfejlesztési projektek találhatók, ezek összege akár 10 millió euróig is terjedhet. |
| --- | --- |

A belső politikák valamennyi területén valósulnak meg intézkedések: ilyenek pl. az állampolgárság intézményének megerősítésére, illetve az oktatási és képzési szektor mobilitásának fokozására irányuló pénzbeli támogatások. Ezek összege 2 000 eurótól 20 000 euróig terjedhet. A skála másik végén a transzeurópai közlekedési hálózat keretében folytatott nagyszabású út-, illetve vasútfejlesztési projektek találhatók, ezek összege akár 10 millió euróig is terjedhet.

7.7.

| 7.7. | Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából a legfontosabb kockázat az, hogy a kedvezményezettek a ténylegesnél több költséget számolnak el, majd a Bizottság ezt nem észleli, és nem javítja ki. |
| --- | --- |

Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából a legfontosabb kockázat az, hogy a kedvezményezettek a ténylegesnél több költséget számolnak el, majd a Bizottság ezt nem észleli, és nem javítja ki.

| 7.7. | A Bizottság többségében egyetért a főbb kockázatok jellegére vonatkozó számvevőszéki értékeléssel. Annak kockázata, hogy a kedvezményezettek a ténylegesnél több költséget számolnak el, túlnyomórészt az alkalmazandó szabályozási keretből ered, amely a tényleges költségek visszatérítésén alapul. A szabályozási keretben bevezetett jelentős módosítások ellenére e tényezők legnagyobb részben változatlanok maradtak és az elkövetkező években is hatással lesznek a kutatási keretprogram irányítására. Ezenfelül a felmerülő hibák közül sok csak helyszíni ellenőrzés során tárható fel. Ezért a Bizottság közös ellenőrzési stratégiát dolgozott ki annak érdekében, hogy többéves megközelítés segítségével növelje a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének megbízhatóságát (lásd a Bizottság 7.12. pontra adott válaszát). |
| --- | --- |

7.7.

A Bizottság többségében egyetért a főbb kockázatok jellegére vonatkozó számvevőszéki értékeléssel. Annak kockázata, hogy a kedvezményezettek a ténylegesnél több költséget számolnak el, túlnyomórészt az alkalmazandó szabályozási keretből ered, amely a tényleges költségek visszatérítésén alapul. A szabályozási keretben bevezetett jelentős módosítások ellenére e tényezők legnagyobb részben változatlanok maradtak és az elkövetkező években is hatással lesznek a kutatási keretprogram irányítására. Ezenfelül a felmerülő hibák közül sok csak helyszíni ellenőrzés során tárható fel. Ezért a Bizottság közös ellenőrzési stratégiát dolgozott ki annak érdekében, hogy többéves megközelítés segítségével növelje a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének megbízhatóságát (lásd a Bizottság 7.12. pontra adott válaszát).

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

| 7.8. | A kedvezményezettek az alábbi hibák következtében számolhatnak el a ténylegesnél több költséget: |
| --- | --- |

7.8.

A kedvezményezettek az alábbi hibák következtében számolhatnak el a ténylegesnél több költséget:

| — | támogathatósági hiba: a szabályok alapján támogatásra nem jogosult költségek visszatérítése, |
| --- | --- |

—

támogathatósági hiba: a szabályok alapján támogatásra nem jogosult költségek visszatérítése,

| — | megalapozottsági hiba: megfelelő bizonylatokkal alá nem támasztott költségek visszatérítése, |
| --- | --- |

—

megalapozottsági hiba: megfelelő bizonylatokkal alá nem támasztott költségek visszatérítése,

| — | pontossági hiba: helytelenül kiszámított költségek visszatérítése. |
| --- | --- |

—

pontossági hiba: helytelenül kiszámított költségek visszatérítése.

7.9.

| 7.9. | A projekteknél olyan hibák is felmerülhetnek, amelyek a költségek visszatérítésére nincsenek hatással. Gyakran előfordul például, hogy a Bizottság nem az előírt határidőn belül téríti vissza a kedvezményezettek költségeit. (A Bizottság határidőn túli kifizetéseivel kapcsolatos észrevételeket a
  7.1. melléklet
  részletezi). |
| --- | --- |

A projekteknél olyan hibák is felmerülhetnek, amelyek a költségek visszatérítésére nincsenek hatással. Gyakran előfordul például, hogy a Bizottság nem az előírt határidőn belül téríti vissza a kedvezményezettek költségeit. (A Bizottság határidőn túli kifizetéseivel kapcsolatos észrevételeket a
  7.1. melléklet
  részletezi).

| 7.9. | A Bizottság intézkedéseket hozott a kifizetések folyósítási idejének javítására, lásd 7.1. melléklet. |
| --- | --- |

7.9.

A Bizottság intézkedéseket hozott a kifizetések folyósítási idejének javítására, lásd 7.1. melléklet.

Lényeges a kedvezményezettek által elszámolt költségek hibaszintje

| 7.10. | A Számvevőszék a 150 ellenőrzött ügyletből 26 esetében állapított meg hibákat a kedvezményezettek által benyújtott költségelszámolásokkal kapcsolatban (lásd:
  7.1. táblázat
  ). A hibák többsége a helyszínen ellenőrzött 30 ügyletre vonatkozott. A leggyakrabban előforduló hibák a következők voltak: |
| --- | --- |

7.10.

A Számvevőszék a 150 ellenőrzött ügyletből 26 esetében állapított meg hibákat a kedvezményezettek által benyújtott költségelszámolásokkal kapcsolatban (lásd:
  7.1. táblázat
  ). A hibák többsége a helyszínen ellenőrzött 30 ügyletre vonatkozott. A leggyakrabban előforduló hibák a következők voltak:

| — | az elszámolt költségeket nem támasztották alá megfelelő bizonylatokkal; ez különösen az egyedi költségek rendszerint legnagyobb hányadát kitevő személyzeti költségek esetében volt jellemző, |
| --- | --- |

—

az elszámolt költségeket nem támasztották alá megfelelő bizonylatokkal; ez különösen az egyedi költségek rendszerint legnagyobb hányadát kitevő személyzeti költségek esetében volt jellemző,

| — | a szabályokkal ellentétben a tényleges költségek helyett a költségvetésben tervezett költségeket számolták el, |
| --- | --- |

—

a szabályokkal ellentétben a tényleges költségek helyett a költségvetésben tervezett költségeket számolták el,

| — | a projektre el nem számolható közvetett költségeket terheltek, |
| --- | --- |

—

a projektre el nem számolható közvetett költségeket terheltek,

| — | támogatási időszakon kívüli költségeket igényeltek vissza, |
| --- | --- |

—

támogatási időszakon kívüli költségeket igényeltek vissza,

| — | egyéb nem támogatható költségeket számoltak el. |
| --- | --- |

—

egyéb nem támogatható költségeket számoltak el.

| 7.10. | A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a legtöbb hiba a kedvezményezetteknél ellenőrzött kifizetésekben fordult elő. Ezek a hibák, valamint az el nem számolható kiadások valójában csak helyszíni vizsgálatok során, vagy – korlátozott mértékben – iratokon alapuló ellenőrzéssel tárhatók fel. |
| --- | --- |

7.10.

A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a legtöbb hiba a kedvezményezetteknél ellenőrzött kifizetésekben fordult elő. Ezek a hibák, valamint az el nem számolható kiadások valójában csak helyszíni vizsgálatok során, vagy – korlátozott mértékben – iratokon alapuló ellenőrzéssel tárhatók fel.

Néhány esetben a Bizottság az elszámolható költségekre vonatkozó saját számításai alapján eltérően értékeli a megállapítások pénzügyi hatását, mivel számításai saját ellenőrzésein, valamint a kedvezményezett által a rendelkezésére bocsátott további bizonylatok figyelembevételén alapulnak.

7.1 táblázat – Az ügyletek ellenőrzésének eredményei

| Mintaméret | 150 |
| --- | --- |
| A hiba által érintett ügyletek aránya | 17 % |
| A hibák alapsokaságra gyakorolt hatásának becslése | 2 % – 5 % |

Mintaméret

150

A hiba által érintett ügyletek aránya

17 %

A hibák alapsokaságra gyakorolt hatásának becslése

2 % – 5 %

| 7.11. | A hibák hátterében a sok (nem mindig egyértelmű) támogatási feltételt előíró, bonyolult jogi keret áll. A Számvevőszék a korábbi évekhez hasonlóan megállapította, hogy a kedvezményezettek gyakran nem tudják bizonylatokkal alátámasztani az elszámolásokban visszaigényelt személyzeti költségeket. |
| --- | --- |

7.11.

A hibák hátterében a sok (nem mindig egyértelmű) támogatási feltételt előíró, bonyolult jogi keret áll. A Számvevőszék a korábbi évekhez hasonlóan megállapította, hogy a kedvezményezettek gyakran nem tudják bizonylatokkal alátámasztani az elszámolásokban visszaigényelt személyzeti költségeket.

| 7.11. | A Bizottság elismeri, hogy a kutatási projektekre eső személyzeti költségek indokolhatósága gyakran képezi eltérések és hibák forrását. A Bizottság jelentős lépéseket tett e kérdés rendezése érdekében, lásd a 7.7. és a 7.12. pontra adott választ. |
| --- | --- |

7.11.

A Bizottság elismeri, hogy a kutatási projektekre eső személyzeti költségek indokolhatósága gyakran képezi eltérések és hibák forrását. A Bizottság jelentős lépéseket tett e kérdés rendezése érdekében, lásd a 7.7. és a 7.12. pontra adott választ.

A hetedik kutatási keretprogram esetében az átlagos személyzeti költségek alkalmazása szükségessé teszi, hogy a kedvezményezettek módszertanát független könyvvizsgáló hitelesítse és a Bizottság azt jóváhagyja. A könyvvizsgáló általi hitelesítés magában foglalja annak ellenőrzését, hogy működik-e megbízható munkaidő-nyilvántartási rendszer.

A hetedik keretprogram szabályainak tisztázására tett törekvéseinek részeként a Bizottság 2007 áprilisa óta a kedvezményezetteknek szóló iránymutatás hat fejezetéből négyet közzétett, közöttük a pénzügyi kérdésekről szóló iránymutatást. Tervei szerint a Bizottság a fennmaradó fejezeteket 2007 szeptemberében bocsátja rendelkezésre. A hetedik keretprogram kezdetekor a Bizottság tájékoztató napokat és workshopokat szervezett a kedvezményezettek számára, amelyeken elmagyarázták a folyamatot és tisztázták a kedvezményezettek jogait és kötelezettségeit.

Felügyeleti és kontrollrendszerek

| 7.12. | A Bizottságnak a több ezer kedvezményezetten felül az általuk megvalósított projekteket is irányítania kell. A jogszerűség és szabályszerűség tekintetében felmerülő hibák közül sok csak helyszíni ellenőrzés révén tárható fel (majd javítható ki). Az összes projekt évenkénti ellenőrzése azonban az ezzel járó költségek miatt nem kivitelezhető. A Bizottságnak ezért egységes, az ellenőrzések típusát és gyakoriságát is meghatározó kontrollstratégiát kell alkalmaznia, hogy a hibaszintet az ellenőrzések költségeihez képest elfogadhatóan alacsonyan tartsa (4). |
| --- | --- |

7.12.

A Bizottságnak a több ezer kedvezményezetten felül az általuk megvalósított projekteket is irányítania kell. A jogszerűség és szabályszerűség tekintetében felmerülő hibák közül sok csak helyszíni ellenőrzés révén tárható fel (majd javítható ki). Az összes projekt évenkénti ellenőrzése azonban az ezzel járó költségek miatt nem kivitelezhető. A Bizottságnak ezért egységes, az ellenőrzések típusát és gyakoriságát is meghatározó kontrollstratégiát kell alkalmaznia, hogy a hibaszintet az ellenőrzések költségeihez képest elfogadhatóan alacsonyan tartsa (4).

| 7.13. | A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek számvevőszéki értékelését a
  7.2. melléklet
  foglalja össze. |
| --- | --- |

7.13.

A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek számvevőszéki értékelését a
  7.2. melléklet
  foglalja össze.

| 7.12–7.13. | A Bizottság a hatodik keretprogramhoz közös utólagos ellenőrzési stratégiát dolgozott ki, amelynek célja, hogy a többéves megközelítés segítségével növelje a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének megbízhatóságát. Ez a stratégia az utólagos ellenőrzések számának jelentős emelését írja elő, beleértve a legjelentősebb (azaz a legnagyobb pénzügyi hozzájárulásban részesülő) kedvezményezettekkel kötött szerződések ellenőrzését. |
| --- | --- |

7.12–7.13.

A Bizottság a hatodik keretprogramhoz közös utólagos ellenőrzési stratégiát dolgozott ki, amelynek célja, hogy a többéves megközelítés segítségével növelje a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének megbízhatóságát. Ez a stratégia az utólagos ellenőrzések számának jelentős emelését írja elő, beleértve a legjelentősebb (azaz a legnagyobb pénzügyi hozzájárulásban részesülő) kedvezményezettekkel kötött szerződések ellenőrzését.

Ezen ellenőrzések eredményeit alaposan nyomon követik, beszedve a kedvezményezettektől minden indokolatlanul kifizetett összeget, és a feltárt szisztematikus hibákat extrapolálva ugyanazon kedvezményezett valamennyi nem ellenőrzött szerződésére. Amennyiben az ellenőrzött kedvezményezett nem hajtja végre a szisztematikus hibákra vonatkozó ellenőrzési eredményeket, a Bizottság szerződési kötbért alkalmaz.

E stratégia várhatóan biztosítja a fennmaradó (fel nem tárt) hibák szintjének jelentős csökkenését.

Az ellenőrzött szerződések a következőket foglalják magukban: 1. a költségvetés legnagyobb hányadát kitevő mintegy 200 vállalkozót (az érintett szerződések együttesen a költségvetés több mint 40 %-át teszik ki); 2. a fennmaradó vállalkozók reprezentatív, értékalapú véletlen mintáját; valamint 3. a potenciálisan kockázatosabb vállalkozókra összpontosító, kockázatalapú mintát.

Ezen ellenőrzési stratégia végrehajtása magában foglalja a Bizottság ellenőrző személyzetének számottevő bővítését, az ellenőrzések számának növelését, valamint az ellenőrzési eredmények végrehajtási eljárásainak megerősítését.

Jelenleg mérlegelik ezen ellenőrzési keret hetedik keretprogramra való későbbi kiterjesztésének szabályait. Ami a hetedik keretprogramot illeti, már tettek lépéseket a költségelszámolásra vonatkozó könyvvizsgálói záradékok minőségének javítására (lásd a 7.17. pontot).

A költségelszámolások könyvvizsgáló általi hitelesítése

| 7.14. | A uniós pénzügyi szabályok szerint a kifizetés iránti kérelmekhez egy bizonyos összeghatár felett könyvvizsgálói jelentést vagy hitelesítő záradékot kell csatolni (5). A hatodik keretprogram, illetve a belső politikák bizonyos egyéb programjai esetében ez a követelmény a kifizetés iránti kérelmek egyes típusaira összegtől függetlenül érvényes. A költségelszámolásokat ezért független könyvvizsgálónak, vagy bizonyos államháztartási szervek esetében egy arra jogosult köztisztviselőnek kell hitelesítenie. |
| --- | --- |

7.14.

A uniós pénzügyi szabályok szerint a kifizetés iránti kérelmekhez egy bizonyos összeghatár felett könyvvizsgálói jelentést vagy hitelesítő záradékot kell csatolni (5). A hatodik keretprogram, illetve a belső politikák bizonyos egyéb programjai esetében ez a követelmény a kifizetés iránti kérelmek egyes típusaira összegtől függetlenül érvényes. A költségelszámolásokat ezért független könyvvizsgálónak, vagy bizonyos államháztartási szervek esetében egy arra jogosult köztisztviselőnek kell hitelesítenie.

7.15.

| 7.15. | Míg a Számvevőszék 2005-ben csupán a hatodik keretprogram költségelszámolásainál vizsgálta meg a könyvvizsgálói záradékokat (6), az ezekre vonatkozó ellenőrzés 2006-ban a belső politikák valamennyi területére kiterjedt. Az ellenőrök a minta helyszínen felkeresett ügyleteiből 15 esetében vizsgálták meg ennek a kontrollmechanizmusnak a működését, ennyi ügylethez állt ugyanis rendelkezésre könyvvizsgálói záradék. Az így kapott eredményeket ezután összevetették a záradékokkal. A Számvevőszék emellett a kontrollmechanizmus működéséről készített bizottsági jelentéseket is felülvizsgálta. |
| --- | --- |

Míg a Számvevőszék 2005-ben csupán a hatodik keretprogram költségelszámolásainál vizsgálta meg a könyvvizsgálói záradékokat (6), az ezekre vonatkozó ellenőrzés 2006-ban a belső politikák valamennyi területére kiterjedt. Az ellenőrök a minta helyszínen felkeresett ügyleteiből 15 esetében vizsgálták meg ennek a kontrollmechanizmusnak a működését, ennyi ügylethez állt ugyanis rendelkezésre könyvvizsgálói záradék. Az így kapott eredményeket ezután összevetették a záradékokkal. A Számvevőszék emellett a kontrollmechanizmus működéséről készített bizottsági jelentéseket is felülvizsgálta.

A könyvvizsgálói záradékok egyelőre nem működnek megbízható kontrolleszközként

| 7.16. | A vizsgált 15 esetből kilencben a Számvevőszék a könyvvizsgáló által kiadott hitelesítő záradék ellenére olyan hibákat tárt fel, amelyek jelentősen befolyásolják a költségelszámolásokat, illetve olyan rendszereket talált, melyek nem felelnek meg az előírásoknak. Kilenc esetből négyben a személyzeti költségek elszámolására használt számviteli rendszer nem felelt meg a szerződésben foglalt feltételeknek. Egy ilyen esetben a kedvezményezett a ténylegesnél több mint 50 %-kal magasabb összeget számolt el személyzeti költségként. Két másik esetben a kedvezményezettek költségszámítási módszere nem felelt meg a szerződéses követelményeknek. |
| --- | --- |

7.16.

A vizsgált 15 esetből kilencben a Számvevőszék a könyvvizsgáló által kiadott hitelesítő záradék ellenére olyan hibákat tárt fel, amelyek jelentősen befolyásolják a költségelszámolásokat, illetve olyan rendszereket talált, melyek nem felelnek meg az előírásoknak. Kilenc esetből négyben a személyzeti költségek elszámolására használt számviteli rendszer nem felelt meg a szerződésben foglalt feltételeknek. Egy ilyen esetben a kedvezményezett a ténylegesnél több mint 50 %-kal magasabb összeget számolt el személyzeti költségként. Két másik esetben a kedvezményezettek költségszámítási módszere nem felelt meg a szerződéses követelményeknek.

| 7.16. | A kutatással foglalkozó főigazgatóságok általánosságban véve egyetértenek a Számvevőszék következtetéseivel. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a könyvvizsgálói záradékok hozzájárultak ahhoz, hogy az ötödik keretprogramhoz képest a hatodikban csökkent a hibák aránya. |
| --- | --- |

7.16.

A kutatással foglalkozó főigazgatóságok általánosságban véve egyetértenek a Számvevőszék következtetéseivel. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a könyvvizsgálói záradékok hozzájárultak ahhoz, hogy az ötödik keretprogramhoz képest a hatodikban csökkent a hibák aránya.

| 7.17. | Ezek az eredmények összhangban vannak a Bizottságnak a könyvvizsgálói záradékokról készített saját értékelésével, amely szerint a hitelesítő könyvvizsgálók által végzett munka néha túl felszínes, nem támasztja alá elegendő tételes ellenőrzés, és alaposabb útmutatásra lenne szükség a támogathatósági kérdésekkel és a könyvvizsgálói függetlenséggel kapcsolatos bizonytalanság kezeléséhez. Az értékelés emellett elismeri, hogy a könyvvizsgálók módszereiben következetlenséget okozhat az, hogy nincs kötelezően betartandó minta az általuk adott záradékhoz, illetve hogy nem létezik szabványosított feladatmeghatározás. |
| --- | --- |

7.17.

Ezek az eredmények összhangban vannak a Bizottságnak a könyvvizsgálói záradékokról készített saját értékelésével, amely szerint a hitelesítő könyvvizsgálók által végzett munka néha túl felszínes, nem támasztja alá elegendő tételes ellenőrzés, és alaposabb útmutatásra lenne szükség a támogathatósági kérdésekkel és a könyvvizsgálói függetlenséggel kapcsolatos bizonytalanság kezeléséhez. Az értékelés emellett elismeri, hogy a könyvvizsgálók módszereiben következetlenséget okozhat az, hogy nincs kötelezően betartandó minta az általuk adott záradékhoz, illetve hogy nem létezik szabványosított feladatmeghatározás.

| 7.17. | A hatodik keretprogram könyvvizsgálói záradékainak megbízhatósága esetében megfigyelt hiányosságokra a Bizottság a hitelesítő szerveknek, kedvezményezetteknek és a Bizottságon belüli operatív részlegeknek nyújtott támogatás javításával reagált. A DG INFSO létrehozta a „Könyvvizsgálói záradékok klinikáját”, amelyben mind a központi, mind egyéb részlegek részt vesznek, és amelynek célja, hogy a szerződéses rendelkezésekkel összhangban biztosítsa a könyvvizsgálói záradékok következetes kezelését a Főigazgatóságokon belül. Az eredmények megtekinthetők a Főigazgatóság belső hálózatán. |
| --- | --- |

7.17.

A hatodik keretprogram könyvvizsgálói záradékainak megbízhatósága esetében megfigyelt hiányosságokra a Bizottság a hitelesítő szerveknek, kedvezményezetteknek és a Bizottságon belüli operatív részlegeknek nyújtott támogatás javításával reagált. A DG INFSO létrehozta a „Könyvvizsgálói záradékok klinikáját”, amelyben mind a központi, mind egyéb részlegek részt vesznek, és amelynek célja, hogy a szerződéses rendelkezésekkel összhangban biztosítsa a könyvvizsgálói záradékok következetes kezelését a Főigazgatóságokon belül. Az eredmények megtekinthetők a Főigazgatóság belső hálózatán.

Amint azt a 7.12. pontra adott válaszban is kifejtette, a Bizottság a hatodik keretprogramhoz közös utólagos ellenőrzési stratégiát dolgozott ki, hogy a többéves megközelítés segítségével növelje a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének megbízhatóságát.

A hetedik keretprogramra vonatkozóan a Bizottság további három intézkedést vezetett be a könyvvizsgálói záradékok minőségének javítása érdekében: 1. „egyeztetett eljárások”, amelyek eljárások kötelező rendszeréből és a hitelesítő könyvvizsgálók által készítendő kötelező jelentésből állnak; 2. az általános személyzeti költség költségszámítási módszertanának kötelező hitelesítése; valamint 3. mind a személyzeti költségek, mind a közvetett költségek módszertanának választható hitelesítése. Ezen intézkedések célja annak biztosítása a kifizetések engedélyezése előtt, hogy a kedvezményezettek költségelszámolási módszerei megfelelnek a szerződéses feltételeknek.

A kutatási területen kívül a Környezetvédelmi Főigazgatóság 2004-ben a LIFE programhoz kidolgozta a független külső könyvvizsgálói jelentés mintáját, valamint olyan világos utasításokat, amelyek pontosítják a hitelesítési ellenőrzés hatályát és célját, az ellenőrzés módszertanát, a könyvvizsgáló kompetenciáját és a várható ellenőrzési eredményeket.

A költségelszámolások meglévő iratokon alapuló előzetes ellenőrzése

| 7.18. | A Bizottság a projektek közbenső és végső kifizetései keretében visszaigényelt költségek megtérítése előtt ellenőrzi a költségelszámolásként benyújtott iratokat. |
| --- | --- |

7.18.

A Bizottság a projektek közbenső és végső kifizetései keretében visszaigényelt költségek megtérítése előtt ellenőrzi a költségelszámolásként benyújtott iratokat.

7.19.

| 7.19. | A Számvevőszék az iránymutatásokat, az eljárásokat, a felügyeleti- és jelentéskészítési folyamatokat, illetve az iratokon alapuló ellenőrzések eredményeinek egymás közötti megosztását vizsgálta meg a Kutatási Főigazgatóságnál (DG RTD), az Információs társadalmi és Média Főigazgatóságnál (INFSO), valamint az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságnál (DG TREN). Az ellenőrök a tételes ellenőrzésre vett minta 30 kifizetése esetében tesztelték ezeknek a kontrollmechanizmusoknak a működését (7.3. bekezdés). |
| --- | --- |

A Számvevőszék az iránymutatásokat, az eljárásokat, a felügyeleti- és jelentéskészítési folyamatokat, illetve az iratokon alapuló ellenőrzések eredményeinek egymás közötti megosztását vizsgálta meg a Kutatási Főigazgatóságnál (DG RTD), az Információs társadalmi és Média Főigazgatóságnál (INFSO), valamint az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságnál (DG TREN). Az ellenőrök a tételes ellenőrzésre vett minta 30 kifizetése esetében tesztelték ezeknek a kontrollmechanizmusoknak a működését (7.3. bekezdés).

Az eljárások alaposak, viszont a felügyelet és az eredmények megosztása nem teljesen megfelelő

| 7.20. | Valamennyi ellenőrzött főigazgatóság részletes írásbeli útmutatásokat és eljárásokat, illetve egységes ellenőrzési listákat alkalmazott a dokumentumalapú ellenőrzések elvégzéséhez. |
| --- | --- |

7.20.

Valamennyi ellenőrzött főigazgatóság részletes írásbeli útmutatásokat és eljárásokat, illetve egységes ellenőrzési listákat alkalmazott a dokumentumalapú ellenőrzések elvégzéséhez.

7.21.

| 7.21. | A DG RTD és a DG TREN külön felügyeleti eszközt („eredményjelzőt”, scoreboard) használ az ellenőrzések alapján jóváhagyott vagy elutasított költségek összesítésére, ám ebben sem a hibák típusát, sem azok nagyságát nem elemzi, pedig ezzel hozzájárulhatna a kontrollstratégia kockázatalapúvá tételéhez. |
| --- | --- |

A DG RTD és a DG TREN külön felügyeleti eszközt („eredményjelzőt”, scoreboard) használ az ellenőrzések alapján jóváhagyott vagy elutasított költségek összesítésére, ám ebben sem a hibák típusát, sem azok nagyságát nem elemzi, pedig ezzel hozzájárulhatna a kontrollstratégia kockázatalapúvá tételéhez.

| 7.21. | A Bizottság tudatában van annak, hogy a fő problémák a személyzeti költséggel és a közvetett költségekkel vannak, és ennek alapján törekszik kockázatalapú ellenőrzési stratégia kialakítására és alkalmazására. |
| --- | --- |

7.21.

A Bizottság tudatában van annak, hogy a fő problémák a személyzeti költséggel és a közvetett költségekkel vannak, és ennek alapján törekszik kockázatalapú ellenőrzési stratégia kialakítására és alkalmazására.

| 7.22. | Az ellenőrzési eredmények főigazgatóságok közötti megosztása például a közös problémák megállapításával vagy egy közös módszer kialakításával járulhat hozzá az eredményesség és a hatékonyság fokozásához. A Számvevőszék megállapította, hogy a három főigazgatóság alig tett erőfeszítéseket az eredmények főigazgatóságon belüli, illetve egymás közötti megosztására. Mivel az ellenőrzési eredmények nyomon követése nem elég alapos, a tapasztalatcsere a módszertani és általános kérdések megvitatására korlátozódik. |
| --- | --- |

7.22.

Az ellenőrzési eredmények főigazgatóságok közötti megosztása például a közös problémák megállapításával vagy egy közös módszer kialakításával járulhat hozzá az eredményesség és a hatékonyság fokozásához. A Számvevőszék megállapította, hogy a három főigazgatóság alig tett erőfeszítéseket az eredmények főigazgatóságon belüli, illetve egymás közötti megosztására. Mivel az ellenőrzési eredmények nyomon követése nem elég alapos, a tapasztalatcsere a módszertani és általános kérdések megvitatására korlátozódik.

| 7.22. | A költségelszámolások meglévő iratokon alapuló ellenőrzése szükségszerűen a formális szempontokra összpontosít. Ezért biztosított a Bizottság elsőbbséget az egységes eljárások és ellenőrzési listák alkalmazásának, hogy biztosítsa ezen ellenőrzések hatékonyságát és eredményességét. A Bizottság egyetért azzal, hogy ezen ellenőrzések eredményeinek megosztása – a költség-haszon megfontolások függvényében – hasznos lehet, különösen a kutatási területen tevékenykedő és ugyanazon vagy hasonló kedvezményezettekkel kapcsolatban álló főigazgatóságok számára. |
| --- | --- |

7.22.

A költségelszámolások meglévő iratokon alapuló ellenőrzése szükségszerűen a formális szempontokra összpontosít. Ezért biztosított a Bizottság elsőbbséget az egységes eljárások és ellenőrzési listák alkalmazásának, hogy biztosítsa ezen ellenőrzések hatékonyságát és eredményességét. A Bizottság egyetért azzal, hogy ezen ellenőrzések eredményeinek megosztása – a költség-haszon megfontolások függvényében – hasznos lehet, különösen a kutatási területen tevékenykedő és ugyanazon vagy hasonló kedvezményezettekkel kapcsolatban álló főigazgatóságok számára.

| 7.23. | A Számvevőszék a megvizsgált 30 esetből háromnál állapított meg olyan hiányosságokat a költségelszámolásokban, amelyeket az előzetes bizottsági ellenőrzésnek fel kellett volna tárnia. Az egyik esetben a kedvezményezett hibás módszert használt a közvetett költségek elosztásához. Egy másik esetben a Bizottság helytelen visszatérítési rátát alkalmazott. A harmadik esetben a Bizottság azelőtt folyósított egy kifizetést, hogy az annak alátámasztásához bekért dokumentumok megérkeztek volna. |
| --- | --- |

7.23.

A Számvevőszék a megvizsgált 30 esetből háromnál állapított meg olyan hiányosságokat a költségelszámolásokban, amelyeket az előzetes bizottsági ellenőrzésnek fel kellett volna tárnia. Az egyik esetben a kedvezményezett hibás módszert használt a közvetett költségek elosztásához. Egy másik esetben a Bizottság helytelen visszatérítési rátát alkalmazott. A harmadik esetben a Bizottság azelőtt folyósított egy kifizetést, hogy az annak alátámasztásához bekért dokumentumok megérkeztek volna.

| 7.23. | A Bizottság ellenőrzési listákat is magukban foglaló iránymutatásokat állított össze, amelyeket rendszeresen aktualizálnak. A személyzet képzésben részesül az ellenőrzések hatékonyságának fokozása érdekében. |
| --- | --- |

7.23.

A Bizottság ellenőrzési listákat is magukban foglaló iránymutatásokat állított össze, amelyeket rendszeresen aktualizálnak. A személyzet képzésben részesül az ellenőrzések hatékonyságának fokozása érdekében.

A Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései

| 7.24. | A Bizottság a közbenső vagy végső kifizetések folyósítása után utólagos helyszíni ellenőrzéseket végez a végső kedvezményezetteknél. Ezeket az ellenőrzéseket főigazgatósági részlegek, vagy gyakoribb esetben a Bizottság által megbízott külső ellenőrzési cégek hajtják végre. |
| --- | --- |

7.24.

A Bizottság a közbenső vagy végső kifizetések folyósítása után utólagos helyszíni ellenőrzéseket végez a végső kedvezményezetteknél. Ezeket az ellenőrzéseket főigazgatósági részlegek, vagy gyakoribb esetben a Bizottság által megbízott külső ellenőrzési cégek hajtják végre.

| 7.24. | Az utólagos ellenőrzések száma növekedett. A hatodik keretprogramhoz tervezett ellenőrzések száma figyelembe veszi majd a fennmaradó hibát, valamint a költség-haszon megfontolásokat. |
| --- | --- |

7.24.

Az utólagos ellenőrzések száma növekedett. A hatodik keretprogramhoz tervezett ellenőrzések száma figyelembe veszi majd a fennmaradó hibát, valamint a költség-haszon megfontolásokat.

| 7.25. | A Számvevőszék elemezte az utólagos ellenőrzésekre vonatkozó bizottsági adatokat, illetve felülvizsgálta a belső politikákkal foglalkozó főigazgatóságoknak az ellenőrzési eredmények megosztása érdekében hozott intézkedéseit. |
| --- | --- |

7.25.

A Számvevőszék elemezte az utólagos ellenőrzésekre vonatkozó bizottsági adatokat, illetve felülvizsgálta a belső politikákkal foglalkozó főigazgatóságoknak az ellenőrzési eredmények megosztása érdekében hozott intézkedéseit.

Az utólagos ellenőrzéseknél nem megfelelő a lefedettség

| 7.26. | A Számvevőszék 2005-ben kifogásolta, hogy a belső politikák területén megvalósuló projekteket érintő utólagos bizottsági ellenőrzések száma az előző évhez képest jelentősen visszaesett (7). 2006-ban az ellenőrzések száma ismét a 2005-ös év előtti szintre emelkedett (lásd:
  7.2. táblázat
  ). Az ellenőrzött szerződéseknek az összes szerződéshez viszonyított aránya (2,3 %) azonban továbbra sem elegendő ahhoz, hogy ellensúlyozza a felügyeleti és kontrollrendszerek egyéb elemeinek hiányosságait. |
| --- | --- |

7.26.

A Számvevőszék 2005-ben kifogásolta, hogy a belső politikák területén megvalósuló projekteket érintő utólagos bizottsági ellenőrzések száma az előző évhez képest jelentősen visszaesett (7). 2006-ban az ellenőrzések száma ismét a 2005-ös év előtti szintre emelkedett (lásd:
  7.2. táblázat
  ). Az ellenőrzött szerződéseknek az összes szerződéshez viszonyított aránya (2,3 %) azonban továbbra sem elegendő ahhoz, hogy ellensúlyozza a felügyeleti és kontrollrendszerek egyéb elemeinek hiányosságait.

| 7.26. | Amint azt a Bizottság a Számvevőszék 2005-ös költségvetési évre vonatkozó éves jelentésében jelezte, 2005-ben az utólagos ellenőrzések számának csökkenése az újonnan kinevezett külső ellenőrző céggel kapcsolatban felmerült késedelmeknek volt betudható. Ezért 2005 nem tekinthető tipikus évnek. 2006 során 564 utólagos ellenőrzést zártak le, többet, mint 2004-ben (lásd a 7.2. táblázatot). |
| --- | --- |

7.26.

Amint azt a Bizottság a Számvevőszék 2005-ös költségvetési évre vonatkozó éves jelentésében jelezte, 2005-ben az utólagos ellenőrzések számának csökkenése az újonnan kinevezett külső ellenőrző céggel kapcsolatban felmerült késedelmeknek volt betudható. Ezért 2005 nem tekinthető tipikus évnek. 2006 során 564 utólagos ellenőrzést zártak le, többet, mint 2004-ben (lásd a 7.2. táblázatot).

Annak érdekében, hogy az utólagos ellenőrzésekből nyert megbízhatóságot tovább növelje, a Bizottság közös utólagos ellenőrzési stratégiát dolgozott ki a hatodik keretprogramra, amint azt a 7.12. pontra adott válasz kifejti.

7.2. táblázat – A 2004 és 2006 között befejezett utólagos pénzügyi ellenőrzések

| Főigazgatóság | Ellenőrzések száma | Ellenőrzött szerződések száma | Folyamatban levő szerződések száma | Ellenőrzött szerződések értéke
  (millió EUR) | Folyamatban levő szerződések értéke
  (millió EUR) | A nem támogatható költségek Bizottság javára történő kiigazításai az ellenőrzések után | Ellenőrzött szerződések %-ban/Folyamatban levő szerződések %-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes program | Kutatási programok |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Érték
  (millió EUR) | Ellenőrzött szerződések értékéhez viszonyított %-os arány | Érték
  (millió EUR) | Ellenőrzött szerződések értékéhez viszonyított %-os arány | Érték
  (millió EUR) | Ellenőrzött szerződések értékéhez viszonyított %-os arány |
| Mezőgazdaság | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Oktatás és Kultúra (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Foglalkoztatás és Szociális Ügyek | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Környezetvédelem | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Szabadság, Biztonság és Jog érvényesülése | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Egészségügy és Fogyasztóvédelem | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energiaügy és Közlekedés (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Vállalkozáspolitika és Iparügy | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Halászat és Tengerészet | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Információs társadalom és Média | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Kutatás | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Total | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Főigazgatóság

Ellenőrzések száma

Ellenőrzött szerződések száma

Folyamatban levő szerződések száma

Ellenőrzött szerződések értéke

(millió EUR)

Folyamatban levő szerződések értéke

(millió EUR)

A nem támogatható költségek Bizottság javára történő kiigazításai az ellenőrzések után

Ellenőrzött szerződések %-ban/Folyamatban levő szerződések %-ban

Összes program

Kutatási programok

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Érték

(millió EUR)

Ellenőrzött szerződések értékéhez viszonyított %-os arány

Érték

(millió EUR)

Ellenőrzött szerződések értékéhez viszonyított %-os arány

Érték

(millió EUR)

Ellenőrzött szerződések értékéhez viszonyított %-os arány

Mezőgazdaság

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Oktatás és Kultúra (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Foglalkoztatás és Szociális Ügyek

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Környezetvédelem

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Szabadság, Biztonság és Jog érvényesülése

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Egészségügy és Fogyasztóvédelem

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energiaügy és Közlekedés (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Vállalkozáspolitika és Iparügy

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Halászat és Tengerészet

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Információs társadalom és Média

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Kutatás

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Total

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27. | 2006-ban a folyamatban lévő szerződések értékének több mint felét a DG RTD által irányított kutatási projektek tették ki. A Számvevőszék korábban már észrevételezte, hogy a DG RTD által az ötödik keretprogramra (1998–2002) vonatkozóan végzett utólagos ellenőrzések lefedettsége nem volt megfelelő (10). A hatodik keretprogramra (2002–2006) vonatkozóan a Bizottság saját belső ellenőrzési szolgálata (a továbbiakban: IAS) is megjegyezte, hogy 2005-ben csupán két ellenőrzés történt, illetve hogy 2006-ban az ellenőrzési lefedettség nem ellensúlyozta megfelelően a kutatási projektekhez kapcsolódó rejtett kockázatokat. |
| --- | --- |

7.27.

2006-ban a folyamatban lévő szerződések értékének több mint felét a DG RTD által irányított kutatási projektek tették ki. A Számvevőszék korábban már észrevételezte, hogy a DG RTD által az ötödik keretprogramra (1998–2002) vonatkozóan végzett utólagos ellenőrzések lefedettsége nem volt megfelelő (10). A hatodik keretprogramra (2002–2006) vonatkozóan a Bizottság saját belső ellenőrzési szolgálata (a továbbiakban: IAS) is megjegyezte, hogy 2005-ben csupán két ellenőrzés történt, illetve hogy 2006-ban az ellenőrzési lefedettség nem ellensúlyozta megfelelően a kutatási projektekhez kapcsolódó rejtett kockázatokat.

| 7.27. | E problémákról beszámoltak a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében. Már hoztak intézkedéseket a helyzet orvoslására és hasonló nehézségek jövőbeni elkerülésére. |
| --- | --- |

7.27.

E problémákról beszámoltak a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében. Már hoztak intézkedéseket a helyzet orvoslására és hasonló nehézségek jövőbeni elkerülésére.

Lásd még a Bizottság 7.12. pontra adott válaszát.

| 7.28. | Az eredmények megosztása a meglévő iratokon alapuló ellenőrzésekhez hasonlóan az utólagos ellenőrzéseknél is hozzájárulhat az eredményesség és a hatékonyság fokozásához. A Számvevőszék megállapította, hogy a kutatási kiadásokat kezelő főigazgatóságok (11) ugyan megosztják eredményeiket, ám nincsenek erre vonatkozó írásbeli eljárásaik. A Számvevőszék által ellenőrzött egyéb, belső politikákkal foglalkozó főigazgatóságok (12) nem osztják meg rendszeresen eredményeiket a többi főigazgatósággal, és nem dolgoztak ki semmilyen eljárást. 2006 novemberében a Bizottság központi adatbázist hozott létre az ellenőrzések nyilvántartására, hogy a főigazgatóságok ebbe a valamennyiük számára elérhető rendszerbe rögzítsék az általuk végzett ellenőrzések eredményeit. A Számvevőszék ellenőrizte, hogy a kutatással foglalkozó főigazgatóságok használják-e ezt a rendszert, és megállapította, hogy azt csupán a DG ENTR használja. |
| --- | --- |

7.28.

Az eredmények megosztása a meglévő iratokon alapuló ellenőrzésekhez hasonlóan az utólagos ellenőrzéseknél is hozzájárulhat az eredményesség és a hatékonyság fokozásához. A Számvevőszék megállapította, hogy a kutatási kiadásokat kezelő főigazgatóságok (11) ugyan megosztják eredményeiket, ám nincsenek erre vonatkozó írásbeli eljárásaik. A Számvevőszék által ellenőrzött egyéb, belső politikákkal foglalkozó főigazgatóságok (12) nem osztják meg rendszeresen eredményeiket a többi főigazgatósággal, és nem dolgoztak ki semmilyen eljárást. 2006 novemberében a Bizottság központi adatbázist hozott létre az ellenőrzések nyilvántartására, hogy a főigazgatóságok ebbe a valamennyiük számára elérhető rendszerbe rögzítsék az általuk végzett ellenőrzések eredményeit. A Számvevőszék ellenőrizte, hogy a kutatással foglalkozó főigazgatóságok használják-e ezt a rendszert, és megállapította, hogy azt csupán a DG ENTR használja.

| 7.28. | Az ellenőrzési eredményeket a kutatással foglalkozó főigazgatóságok szisztematikusan megosztják egymás között. Az ellenőrzési eredmények megosztásának alapelveit a hatodik keretprogram közös ellenőrzési stratégiája rögzíti. Ezen alapelveket jelenleg egy erre létrehozott munkacsoport fejleszti tovább. |
| --- | --- |

7.28.

Az ellenőrzési eredményeket a kutatással foglalkozó főigazgatóságok szisztematikusan megosztják egymás között. Az ellenőrzési eredmények megosztásának alapelveit a hatodik keretprogram közös ellenőrzési stratégiája rögzíti. Ezen alapelveket jelenleg egy erre létrehozott munkacsoport fejleszti tovább.

Az ellenőrzések által lefedett terület – ellenőrzési stratégia által megcélzott – növeléséhez a szisztematikus hibákra vonatkozó ellenőrzési eredményeket a főigazgatóságokon belül a nem ellenőrzött projektekre is végre kell hajtani. Ebben az értelemben fontos az ellenőrzési eredmények szisztematikus és következetes megosztása, aminek a kutatással foglalkozó főigazgatóságok elsőbbséget biztosítottak.

A Bizottság új ellenőrzés-nyilvántartási rendszere lehetővé teszi, hogy az ellenőrzésekre vonatkozó adatokat a Bizottság számviteli rendszerében összekapcsolják az érintett kedvezményezett „jogalany” fájljával (Legal Entity File). A 2006. végi bevezetését követően az ellenőrzésekre vonatkozó adatokat fokozatosan viszik be a rendszerbe, többek között a meglévő, főigazgatóság-specifikus ellenőrzési adatbázisokból interfészen keresztül.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 7.29. | A legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatok főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követését a
  7.1. melléklet
  mutatja. A nyomon követett észrevételek a bizottsági utólagos ellenőrzések által biztosított lefedettség elégtelenségére, a kedvezményezetteknek folyósítandó kifizetéseknél mutatkozó bizottsági késedelmekre, valamint az oktatási és kulturális projektekben érintett nemzeti hatóságok felügyeleti és kontrollrendszereire vonatkozó bizottsági ellenőrzések hiányosságaira vonatkoznak. |
| --- | --- |

7.29.

A legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatok főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követését a
  7.1. melléklet
  mutatja. A nyomon követett észrevételek a bizottsági utólagos ellenőrzések által biztosított lefedettség elégtelenségére, a kedvezményezetteknek folyósítandó kifizetéseknél mutatkozó bizottsági késedelmekre, valamint az oktatási és kulturális projektekben érintett nemzeti hatóságok felügyeleti és kontrollrendszereire vonatkozó bizottsági ellenőrzések hiányosságaira vonatkoznak.

| 7.29. | Lásd a Bizottság 7.1. mellékletben adott válaszát. |
| --- | --- |

7.29.

Lásd a Bizottság 7.1. mellékletben adott válaszát.

Következtetések

| 7.30. | A Számvevőszék lényeges hibaszintet állapított meg a kedvezményezetteknek folyósított kifizetésekben. A Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei nem kezelik megfelelően azt az eredendő kockázatot, hogy a kedvezményezettnek a ténylegesnél több költséget térítenek meg. |
| --- | --- |

7.30.

A Számvevőszék lényeges hibaszintet állapított meg a kedvezményezetteknek folyósított kifizetésekben. A Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei nem kezelik megfelelően azt az eredendő kockázatot, hogy a kedvezményezettnek a ténylegesnél több költséget térítenek meg.

| 7.30. | A Bizottság az integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv alapján folytatja ellenőrzési rendszereinek tökéletesítését. Többéves megközelítést vezettek be azon kockázat enyhítésére, hogy a kedvezményezettnek a ténylegesnél több költséget térítenek meg, e megközelítés része az utólagos ellenőrzések számának jelentős növelése (lásd a 7.12. pontra adott választ). |
| --- | --- |

7.30.

A Bizottság az integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv alapján folytatja ellenőrzési rendszereinek tökéletesítését. Többéves megközelítést vezettek be azon kockázat enyhítésére, hogy a kedvezményezettnek a ténylegesnél több költséget térítenek meg, e megközelítés része az utólagos ellenőrzések számának jelentős növelése (lásd a 7.12. pontra adott választ).

| 7.31. | A belső politikák pénzügyi igazgatásának javítása komoly kihívást jelent. Egyrészről ugyanis a rendszert úgy kell felépíteni, hogy megfelelően védje a Közösség pénzügyi érdekeit, és biztosítsa a források rendeltetésszerű felhasználását; másrészt viszont ügyelni kell a pénzügyi kontrollmechanizmusok arányosságára és gyakorlati kivitelezhetőségére. A rendszer jelenlegi formájában még nem „átlátható, megbízható és könnyen kezelhető” (13). |
| --- | --- |

7.31.

A belső politikák pénzügyi igazgatásának javítása komoly kihívást jelent. Egyrészről ugyanis a rendszert úgy kell felépíteni, hogy megfelelően védje a Közösség pénzügyi érdekeit, és biztosítsa a források rendeltetésszerű felhasználását; másrészt viszont ügyelni kell a pénzügyi kontrollmechanizmusok arányosságára és gyakorlati kivitelezhetőségére. A rendszer jelenlegi formájában még nem „átlátható, megbízható és könnyen kezelhető” (13).

| 7.31. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék azon értékelésével, hogy a belső politikák pénzügyi igazgatását tovább kell tökéletesíteni. A Bizottság kutatási területre kidolgozott közös utólagos ellenőrzési stratégiájának célja, hogy biztosítsa: a fennmaradó (fel nem tárt) hiba szintje elfogadható szintre csökken. |
| --- | --- |

7.31.

A Bizottság egyetért a Számvevőszék azon értékelésével, hogy a belső politikák pénzügyi igazgatását tovább kell tökéletesíteni. A Bizottság kutatási területre kidolgozott közös utólagos ellenőrzési stratégiájának célja, hogy biztosítsa: a fennmaradó (fel nem tárt) hiba szintje elfogadható szintre csökken.

Ajánlások

| 7.32. | A belső politikákra fordított kiadások többségét jelenleg a kedvezményezettek által elszámolt költségek, például a projektekkel vagy intézkedésekkel kapcsolatos, bizonylatokkal alátámasztott személyzeti költségek megtérítésére fordítják. Egy ilyen rendszer eredményes működtetéséhez a Bizottságnak az alábbi intézkedéseket kell megvalósítania: |
| --- | --- |

7.32.

A belső politikákra fordított kiadások többségét jelenleg a kedvezményezettek által elszámolt költségek, például a projektekkel vagy intézkedésekkel kapcsolatos, bizonylatokkal alátámasztott személyzeti költségek megtérítésére fordítják. Egy ilyen rendszer eredményes működtetéséhez a Bizottságnak az alábbi intézkedéseket kell megvalósítania:

| 7.32. | |
| --- | --- |

7.32.

| — | egyszerűsítse és tegye egyértelművé a kedvezményezettek általi költségszámításra, illetve költségelszámolásra vonatkozó szabályokat (7.8–7.11. bekezdés), |
| --- | --- |

—

egyszerűsítse és tegye egyértelművé a kedvezményezettek általi költségszámításra, illetve költségelszámolásra vonatkozó szabályokat (7.8–7.11. bekezdés),

| — | A hetedik keretprogram részvételre vonatkozó szabályai, valamint a Bizottság által 2007. április 10-én elfogadott támogatási megállapodásminta lényeges egyszerűsítéseket jelentenek a korábbi keretprogramhoz képest. A kedvezményezetteknek szóló iránymutatás, beleértve különösen a pénzügyi kérdésekről szóló iránymutatást, akárcsak a beszámolókészítési iránymutatások célja, hogy hozzájáruljanak a szabályok kedvezményezettek általi jobb megértéséhez.
  A több projektben részt vevő kedvezményezettek átlagos személyzeti költségének és általános költségeinek számításához használt módszertan előzetes hitelesítésére bevezetett mechanizmus költségtérítési igényeik megbízhatóságának és pontosságának növelését szolgálja, és fontos lépés az egyszerűsítés felé. Továbbá mind a kedvezményezettek, mind a Bizottság jogbiztonságát növeli, és csökkenti az e jelentős hibaforrással kapcsolatos kockázatokat. |
| --- | --- |

—

A hetedik keretprogram részvételre vonatkozó szabályai, valamint a Bizottság által 2007. április 10-én elfogadott támogatási megállapodásminta lényeges egyszerűsítéseket jelentenek a korábbi keretprogramhoz képest. A kedvezményezetteknek szóló iránymutatás, beleértve különösen a pénzügyi kérdésekről szóló iránymutatást, akárcsak a beszámolókészítési iránymutatások célja, hogy hozzájáruljanak a szabályok kedvezményezettek általi jobb megértéséhez.

A több projektben részt vevő kedvezményezettek átlagos személyzeti költségének és általános költségeinek számításához használt módszertan előzetes hitelesítésére bevezetett mechanizmus költségtérítési igényeik megbízhatóságának és pontosságának növelését szolgálja, és fontos lépés az egyszerűsítés felé. Továbbá mind a kedvezményezettek, mind a Bizottság jogbiztonságát növeli, és csökkenti az e jelentős hibaforrással kapcsolatos kockázatokat.

| — | nyújtson iránymutatást a hitelesítő könyvvizsgálóknak a támogatási feltételekkel, illetve az uniós támogatásokra vonatkozó számviteli követelményekkel kapcsolatban, és készítsen kötelezően alkalmazandó mintát az általuk adandó záradékhoz, valamint tegye egyértelművé a feladatmeghatározást (7.14–7.17. bekezdés), |
| --- | --- |

—

nyújtson iránymutatást a hitelesítő könyvvizsgálóknak a támogatási feltételekkel, illetve az uniós támogatásokra vonatkozó számviteli követelményekkel kapcsolatban, és készítsen kötelezően alkalmazandó mintát az általuk adandó záradékhoz, valamint tegye egyértelművé a feladatmeghatározást (7.14–7.17. bekezdés),

| — | A Bizottság létrehoz egy, az utólagos ellenőrzéseknek szentelt internetes oldalt annak érdekében, hogy könnyen hozzáférhető információkat és iránymutatást nyújtson a költségek elszámolhatóságával és hitelesítési kérdésekkel kapcsolatban.
  A hetedik keretprogramhoz a Bizottság az „egyeztetett eljárások” alapján kidolgozta a könyvvizsgálói hitelesítés rendszerét, amely előírja a hitelesítő könyvvizsgáló számára eljárások kötelező készletének végrehajtását, valamint kötelező formátumú jelentés készítését. |
| --- | --- |

—

A Bizottság létrehoz egy, az utólagos ellenőrzéseknek szentelt internetes oldalt annak érdekében, hogy könnyen hozzáférhető információkat és iránymutatást nyújtson a költségek elszámolhatóságával és hitelesítési kérdésekkel kapcsolatban.

A hetedik keretprogramhoz a Bizottság az „egyeztetett eljárások” alapján kidolgozta a könyvvizsgálói hitelesítés rendszerét, amely előírja a hitelesítő könyvvizsgáló számára eljárások kötelező készletének végrehajtását, valamint kötelező formátumú jelentés készítését.

| — | a hibák gondosabb nyomon követésével és az ellenőrzési eredmények teljesebb megosztásával javítsa a költségelszámolások iratokon alapuló ellenőrzését (7.18–7.23. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a hibák gondosabb nyomon követésével és az ellenőrzési eredmények teljesebb megosztásával javítsa a költségelszámolások iratokon alapuló ellenőrzését (7.18–7.23. bekezdés),

| — | Az előzetes, iratokon alapuló ellenőrzések minőségének javítása érdekében a Bizottság folyamatosan felülvizsgálja és aktualizálja ellenőrzési listáit. A költséghatékonysági megfontolások függvényében a Bizottság további lépéseket tesz majd az ellenőrzési eredmények megosztásának fokozására. |
| --- | --- |

—

Az előzetes, iratokon alapuló ellenőrzések minőségének javítása érdekében a Bizottság folyamatosan felülvizsgálja és aktualizálja ellenőrzési listáit. A költséghatékonysági megfontolások függvényében a Bizottság további lépéseket tesz majd az ellenőrzési eredmények megosztásának fokozására.

| — | a kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos kockázatok kezelése érdekében végezzen elegendő számú utólagos ellenőrzést, és gondoskodjon az ellenőrzési eredmények szélesebb körű belső terjesztéséről (7.24–7.28. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos kockázatok kezelése érdekében végezzen elegendő számú utólagos ellenőrzést, és gondoskodjon az ellenőrzési eredmények szélesebb körű belső terjesztéséről (7.24–7.28. bekezdés),

| — | A Bizottság növeli az utólagos ellenőrzések számát, többek között a hatodik keretprogram közös ellenőrzése stratégiájának végrehajtása révén, amint az a 7.12. pontra adott válaszban is szerepel. Ugyancsak alkalmazásra kerül egy új, integrált IT-rendszer, amely az ellenőrzési eredmények hatékonyabb terjesztését hivatott szolgálni. |
| --- | --- |

—

A Bizottság növeli az utólagos ellenőrzések számát, többek között a hatodik keretprogram közös ellenőrzése stratégiájának végrehajtása révén, amint az a 7.12. pontra adott válaszban is szerepel. Ugyancsak alkalmazásra kerül egy új, integrált IT-rendszer, amely az ellenőrzési eredmények hatékonyabb terjesztését hivatott szolgálni.

| — | a kifizetések folyósításakor tartsa be a költségvetési rendeletben megadott határidőket (7.29. bekezdés és
  7.1. melléklet
  ), |
| --- | --- |

—

a kifizetések folyósításakor tartsa be a költségvetési rendeletben megadott határidőket (7.29. bekezdés és
  7.1. melléklet
  ),

| — | A Bizottság folytatja a késedelmes kifizetések problémájának csökkentésére tett törekvéseit, lásd 7.1. melléklet. |
| --- | --- |

—

A Bizottság folytatja a késedelmes kifizetések problémájának csökkentésére tett törekvéseit, lásd 7.1. melléklet.

| — | kövesse nyomon az oktatási és kulturális projekteket kezelő nemzeti ügynökségek irányítási és kontrollrendszereire vonatkozó ellenőrzéseit, és gondoskodjon arról, hogy elegendő számú helyszíni ellenőrzésre kerüljön sor (7.29. bekezdés és
  7.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

—

kövesse nyomon az oktatási és kulturális projekteket kezelő nemzeti ügynökségek irányítási és kontrollrendszereire vonatkozó ellenőrzéseit, és gondoskodjon arról, hogy elegendő számú helyszíni ellenőrzésre kerüljön sor (7.29. bekezdés és
  7.1. melléklet
  ).

| — | Az oktatás, képzés és ifjúságügy terén hozott programok új generációjának elfogadását követően az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság tökéletesített rendszert alkalmaz. A programok az eljárások és belső ellenőrző mechanizmusok betartását vizsgáló ellenőrzések átfogó rendszerét biztosítják, a tranzakciók szabályszerűsége és jogszerűsége, valamint a tevékenységek támogathatósága biztosításának és igazolásának érdekében. |
| --- | --- |

—

Az oktatás, képzés és ifjúságügy terén hozott programok új generációjának elfogadását követően az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság tökéletesített rendszert alkalmaz. A programok az eljárások és belső ellenőrző mechanizmusok betartását vizsgáló ellenőrzések átfogó rendszerét biztosítják, a tranzakciók szabályszerűsége és jogszerűsége, valamint a tevékenységek támogathatósága biztosításának és igazolásának érdekében.

| 7.33. | A Számvevőszék megismétli korábbi ajánlását, hogy a Bizottság folytassa az ezen programokra vonatkozó szabályok egyszerűsítése jegyében tett erőfeszítéseit, megfelelő esetben az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazásával, az eredményalapú finanszírozási rendszer felé történő elmozdulás érdekében (14). |
| --- | --- |

7.33.

A Számvevőszék megismétli korábbi ajánlását, hogy a Bizottság folytassa az ezen programokra vonatkozó szabályok egyszerűsítése jegyében tett erőfeszítéseit, megfelelő esetben az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazásával, az eredményalapú finanszírozási rendszer felé történő elmozdulás érdekében (14).

| 7.33. | A Bizottság kulcsfontosságú feladatai közé tartozik további egyszerűsítések végrehajtása a meglévő jogi keretrendszeren belül. |
| --- | --- |

7.33.

A Bizottság kulcsfontosságú feladatai közé tartozik további egyszerűsítések végrehajtása a meglévő jogi keretrendszeren belül.

Ami a költség-visszatérítésre vonatkozó szabályok egyszerűsítését és különösen az átalányfinanszírozás alkalmazását illeti, a Bizottság 2007. június 4-én a nemzetközi együttműködésben részt vevő partnerországok számára jóváhagyta az átalányösszegeknek a hetedik keretprogram keretében megkötött, közvetett cselekvésekre vonatkozó támogatási megállapodásokban történő alkalmazását.

A LEGUTÓBBI ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 7.34. | 3/2007. sz. különjelentés az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34.

3/2007. sz. különjelentés az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004).

(1)  Van azonban néhány program, például az Európai Menekültügyi Alap és a Schengen Alap, melyek irányítása a tagállamokkal közösen történik. A Bizottság emellett a Socrates, Leonardo és Youth programok egyes (az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság költségvetésének közel 70 %-át kitevő) összetevőinek irányítását nemzeti ügynökségekre ruházza át.

---

(2)  Ebből 32 kifizetést a hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramnak, ötöt a Galileo Közös Vállalkozásnak, négyet a transzeurópai közlekedési hálózatnak, további négyet a Socrates programnak, illetve 13-at egyéb célokra folyósítottak.

(3)  Ebből 17 kifizetést az ötödik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramnak, 28-at a hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramnak, kettőt a TEN-Transportnak, egyet az eTEN-nek, négyet a LIFE-nak, kettőt a Leonardónak, kettőt a Socratesnek, egyet a MEDIA-nak, illetve 35-öt egyéb célokra (pl. alkalmazottak bére és szakértők munkadíja) folyósítottak.

(4)  A 2/2004. sz. számvevőszéki vélemény 50–53. bekezdése.

(5)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok 180. cikke.

(6)  A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.15–7.17. bekezdése.

(7)  A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.19–7.20. bekezdése.

(8)  Beleértve az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökséget.

(9)  A transzeurópai közlekedési hálózattal kapcsolatos projektek kivételével.

(10)  A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.20. bekezdése, valamint a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.20. bekezdése.

(11)  Kutatási; Energiaügyi és Közlekedési; Információstársadalmi és Média-; Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság.

(12)  Igazságügyi, Szabadság és Biztonság; Környezetvédelmi; Oktatásügyi és Kulturális; Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság.

(13)  Az 1/2006. sz. vélemény 94. bekezdése.

(14)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.8. és 7.29. bekezdése, valamint az 1/2006. sz. vélemény 58–61. bekezdése.

7.1. MELLÉKLET

A megbízhatósági nyilatkozat keretében tett főbb észrevételek nyomon követése

| A Számvevőszék észrevétele | Intézkedések | A Számvevőszék elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   A bizottsági utólagos ellenőrzéseknél nem megfelelő a lefedettség |
| A Bizottság sorozatosan nem teljesítette saját, a kutatási és technológiafejlesztési 5. keretprogram szerződői (kedvezményezettjei) 10 %-ának ellenőrzésére irányuló célkitűzését. A Számvevőszék indokolatlan késedelmeket állapított meg az ellenőrzések befejezésében, az ezt követő, Bizottság felé történő jelentéstételben, valamint a kapcsolódó behajtási eljárások Bizottság általi elindításában.
  A Bizottság még nem határozott meg konkrét ellenőrzési célkitűzést a 6. keretprogramhoz.
  (A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.27–6.33. bekezdése és 6.1. melléklete; a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.18–6.24. bekezdése és 6.1. melléklete és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.18–7.23. bekezdése). | A Bizottság a kedvezményezettekből álló alapsokaság részletes elemzése alapján külön ellenőrzési stratégiát dolgozott ki a 6. keretprogramhoz. A Bizottság a visszatérő megállapításokat a legfontosabb kedvezményezettek valamennyi szerződésére ki fogja terjeszteni. | A Bizottság a legnagyobb támogatásban részesülő kedvezményezettek, illetve a többi kedvezményezettből vett kockázatalapú minta ellenőrzésén alapuló egységes stratégiával biztosítsa a megfelelő ellenőrzési lefedettséget.
  A Bizottság által a 6. KP keretében jelenleg megvalósított közös ellenőrzési stratégia megfelelő alapot kínál a Számvevőszék által megállapított problémák megoldásához. | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék az azonosított problémák megoldása szilárd alapjának tekinti a hatodik keretprogram közös ellenőrzési stratégiáját.


  A Bizottság az utólagos ellenőrzési funkciók jelentős megerősítéséről is határozott. Az intézkedések eredményeképpen megnő az ellenőrzési lefedettség szintje.


  Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság felülvizsgálja ellenőrzési stratégiáját, és ennek során kellőképpen figyelembe veszi a Számvevőszék ajánlásait. |
| 2.   Sorozatos késedelmek a bizottsági kifizetésekben |
| Az esetek jelentős hányadában a Számvevőszék által ellenőrzött, belső politikákkal foglalkozó főigazgatóságok (DG RTD, INFSO, TREN és ENTR) indokolatlanul későn folyósították a kifizetéseket a kedvezményezetteknek, és így nem tartották be a költségvetési rendeletben a kifizetési műveletekre megszabott határidőket. A Számvevőszék megállapította, hogy a DG EAC-nál nem állnak rendelkezésre megbízható vezetői információk a késedelmes kifizetéseket illetően.
  2005-ben a belső politikák területén ellenőrzött 69 kifizetésből 11-et folyósítottak a határidőn túl (16 %). 2006-ban a Számvevőszék az ellenőrzött 113 esetből 21-szer állapított meg határidőn túli kifizetést (18,6 %).
  (A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.22. bekezdése; a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.27. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.10. bekezdése). | A DG RTD egységesítette a kifizetési határidők bejegyzésére szolgáló módszerét, és felülvizsgálta a jelentéstételi rendszert. A szakértőknek folyósított kifizetések esetében, amely egy különösen nehéz terület, a főigazgatóság külön cselekvési tervet fogadott el.
  A DG INFSO javított a határidőn túli kifizetésekre vonatkozó vezetői információk minőségén, és a kifizetésekhez szükséges időtartam lerövidítése érdekében rendszeres képzéseket vezetett be.
  A DG TREN rendszeressé tette a kifizetési határidők felülvizsgálatát, valamint javított a késedelmek nyomon követésén, és a határidőn túli kifizetésekre vonatkozó belső kommunikáción.
  A DG ENTR immár szigorúan felügyeli a kifizetésekhez szükséges időtartamot, és a pénzügyi részlegek vezetésével tudatosságnövelő intézkedéseket vezetett be.
  A DG EAC az új számviteli rendszer bevezetése után tudja megkezdeni a határidőn túli kifizetések nyomon követését. | A főigazgatóságok a határidőn túli kifizetések problémájának megoldása érdekében folytassák a 2006-ban elindított kezdeményezések tökéletesítését. A főigazgatóságok tapasztalatcsere révén állapítsák meg a közös problémákat, illetve alakítsanak ki hatékonyabb és eredményesebb kontrollmechanizmusokat. | A Bizottság folytatja a késedelmes kifizetések problémájának csökkentésére tett törekvéseit. A főigazgatóságok fokozatosan vezetnek be proaktív vezetői jelentéseket a kifizetések időpontjai ellenőrzésének javítására. Teljesítménymutatókat dolgoznak ki és alkalmaznak. |
| 3.   Az oktatási és kulturális projekteket irányító nemzeti hatóságok (nemzeti ügynökségek) irányítási és kontrollrendszereire vonatkozó bizottsági ellenőrzések nem kielégítők |
| A Bizottság nem tartotta be a költségvetési rendelet azon előírását, mely szerint a nemzeti ügynökségek irányítási és kontrollrendszereit azelőtt kell ellenőriznie, hogy közösségi intézkedések megvalósításával bízná meg őket.
  A Bizottság által végzett rendszerellenőrzéseknek nem képezte részét a projektek helyszíni ellenőrzése; ez korlátozta az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről szerzett bizonyosságot. Az ellenőrzési jelentések több hiányosságról is beszámoltak: pl. a megállapítások fontossági besorolása helytelen vagy következetlen volt, és nem tettek elegendő lépést a megállapított hiányosságok kiigazítása érdekében.
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.24–7.27. bekezdése). | A DG EAC 2006-ban tovább folytatta rendszerellenőrzési programját, melynek keretében 2007 márciusának végére a tervezett 99 ellenőrzésből 96-ot befejezett.
  A szerződtetett külső ellenőr feladatai közé a helyszíni ellenőrzést is felvették. Az így végzett ellenőrzéseket először a Leonardo da Vinci szakképzési program területén vezették be, kísérleti jelleggel, de 2006 végére csupán korlátozott mértékű haladást sikerült megvalósítani.
  Az ellenőrzési jelentést a közös álláspont kialakítása érdekében megvitatták az ellenőrrel. | A DG EAC tegye rendszeressé az ellenőrzési jelentések alapos nyomon követését, és pl. a projekteket érintő hibaarány pontos meghatározásával tegye áttekinthetővé az ellenőrzések eredményeit. | Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság 2007 júniusáig egy kivétellel valamennyi rendszerellenőrzését befejezte, csupán egy jelentés végleges elfogadása van vissza. Mielőtt a nemzeti ügynökségekkel szerződést kötöttek az új programokra, levonták a következtetéseket és figyelembe vették azokat. Nyomon követő ellenőrzések sora áll előkészítés alatt és kerül 2007 során végrehajtásra.


  Ami az új programok végrehajtását illeti, a költségvetési rendelet követelményeinek betartását a nemzeti hatóságok által kibocsátott előzetes megbízhatósági nyilatkozatok Bizottság általi – a Bizottság nemzeti ügynökséggel való szerződéses kapcsolatba lépését megelőző – elemzése és jóváhagyása révén biztosítják. Adott esetben az elemzés figyelembe veszi az ellenőrzés eredményeit. A nemzeti hatóságok utólagos megbízhatósági nyilatkozatokat is kibocsátanak a források előző évi felhasználására vonatkozóan. |

A Számvevőszék észrevétele

Intézkedések

A Számvevőszék elemzése

A Bizottság válasza

A bizottsági utólagos ellenőrzéseknél nem megfelelő a lefedettség

A Bizottság sorozatosan nem teljesítette saját, a kutatási és technológiafejlesztési 5. keretprogram szerződői (kedvezményezettjei) 10 %-ának ellenőrzésére irányuló célkitűzését. A Számvevőszék indokolatlan késedelmeket állapított meg az ellenőrzések befejezésében, az ezt követő, Bizottság felé történő jelentéstételben, valamint a kapcsolódó behajtási eljárások Bizottság általi elindításában.

A Bizottság még nem határozott meg konkrét ellenőrzési célkitűzést a 6. keretprogramhoz.

(A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.27–6.33. bekezdése és 6.1. melléklete; a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.18–6.24. bekezdése és 6.1. melléklete és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.18–7.23. bekezdése).

A Bizottság a kedvezményezettekből álló alapsokaság részletes elemzése alapján külön ellenőrzési stratégiát dolgozott ki a 6. keretprogramhoz. A Bizottság a visszatérő megállapításokat a legfontosabb kedvezményezettek valamennyi szerződésére ki fogja terjeszteni.

A Bizottság a legnagyobb támogatásban részesülő kedvezményezettek, illetve a többi kedvezményezettből vett kockázatalapú minta ellenőrzésén alapuló egységes stratégiával biztosítsa a megfelelő ellenőrzési lefedettséget.

A Bizottság által a 6. KP keretében jelenleg megvalósított közös ellenőrzési stratégia megfelelő alapot kínál a Számvevőszék által megállapított problémák megoldásához.

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék az azonosított problémák megoldása szilárd alapjának tekinti a hatodik keretprogram közös ellenőrzési stratégiáját.

A Bizottság az utólagos ellenőrzési funkciók jelentős megerősítéséről is határozott. Az intézkedések eredményeképpen megnő az ellenőrzési lefedettség szintje.

Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság felülvizsgálja ellenőrzési stratégiáját, és ennek során kellőképpen figyelembe veszi a Számvevőszék ajánlásait.

Sorozatos késedelmek a bizottsági kifizetésekben

Az esetek jelentős hányadában a Számvevőszék által ellenőrzött, belső politikákkal foglalkozó főigazgatóságok (DG RTD, INFSO, TREN és ENTR) indokolatlanul későn folyósították a kifizetéseket a kedvezményezetteknek, és így nem tartották be a költségvetési rendeletben a kifizetési műveletekre megszabott határidőket. A Számvevőszék megállapította, hogy a DG EAC-nál nem állnak rendelkezésre megbízható vezetői információk a késedelmes kifizetéseket illetően.

2005-ben a belső politikák területén ellenőrzött 69 kifizetésből 11-et folyósítottak a határidőn túl (16 %). 2006-ban a Számvevőszék az ellenőrzött 113 esetből 21-szer állapított meg határidőn túli kifizetést (18,6 %).

(A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.22. bekezdése; a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.27. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.10. bekezdése).

A DG RTD egységesítette a kifizetési határidők bejegyzésére szolgáló módszerét, és felülvizsgálta a jelentéstételi rendszert. A szakértőknek folyósított kifizetések esetében, amely egy különösen nehéz terület, a főigazgatóság külön cselekvési tervet fogadott el.

A DG INFSO javított a határidőn túli kifizetésekre vonatkozó vezetői információk minőségén, és a kifizetésekhez szükséges időtartam lerövidítése érdekében rendszeres képzéseket vezetett be.

A DG TREN rendszeressé tette a kifizetési határidők felülvizsgálatát, valamint javított a késedelmek nyomon követésén, és a határidőn túli kifizetésekre vonatkozó belső kommunikáción.

A DG ENTR immár szigorúan felügyeli a kifizetésekhez szükséges időtartamot, és a pénzügyi részlegek vezetésével tudatosságnövelő intézkedéseket vezetett be.

A DG EAC az új számviteli rendszer bevezetése után tudja megkezdeni a határidőn túli kifizetések nyomon követését.

A főigazgatóságok a határidőn túli kifizetések problémájának megoldása érdekében folytassák a 2006-ban elindított kezdeményezések tökéletesítését. A főigazgatóságok tapasztalatcsere révén állapítsák meg a közös problémákat, illetve alakítsanak ki hatékonyabb és eredményesebb kontrollmechanizmusokat.

A Bizottság folytatja a késedelmes kifizetések problémájának csökkentésére tett törekvéseit. A főigazgatóságok fokozatosan vezetnek be proaktív vezetői jelentéseket a kifizetések időpontjai ellenőrzésének javítására. Teljesítménymutatókat dolgoznak ki és alkalmaznak.

Az oktatási és kulturális projekteket irányító nemzeti hatóságok (nemzeti ügynökségek) irányítási és kontrollrendszereire vonatkozó bizottsági ellenőrzések nem kielégítők

A Bizottság nem tartotta be a költségvetési rendelet azon előírását, mely szerint a nemzeti ügynökségek irányítási és kontrollrendszereit azelőtt kell ellenőriznie, hogy közösségi intézkedések megvalósításával bízná meg őket.

A Bizottság által végzett rendszerellenőrzéseknek nem képezte részét a projektek helyszíni ellenőrzése; ez korlátozta az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről szerzett bizonyosságot. Az ellenőrzési jelentések több hiányosságról is beszámoltak: pl. a megállapítások fontossági besorolása helytelen vagy következetlen volt, és nem tettek elegendő lépést a megállapított hiányosságok kiigazítása érdekében.

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 7.24–7.27. bekezdése).

A DG EAC 2006-ban tovább folytatta rendszerellenőrzési programját, melynek keretében 2007 márciusának végére a tervezett 99 ellenőrzésből 96-ot befejezett.

A szerződtetett külső ellenőr feladatai közé a helyszíni ellenőrzést is felvették. Az így végzett ellenőrzéseket először a Leonardo da Vinci szakképzési program területén vezették be, kísérleti jelleggel, de 2006 végére csupán korlátozott mértékű haladást sikerült megvalósítani.

Az ellenőrzési jelentést a közös álláspont kialakítása érdekében megvitatták az ellenőrrel.

A DG EAC tegye rendszeressé az ellenőrzési jelentések alapos nyomon követését, és pl. a projekteket érintő hibaarány pontos meghatározásával tegye áttekinthetővé az ellenőrzések eredményeit.

Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság 2007 júniusáig egy kivétellel valamennyi rendszerellenőrzését befejezte, csupán egy jelentés végleges elfogadása van vissza. Mielőtt a nemzeti ügynökségekkel szerződést kötöttek az új programokra, levonták a következtetéseket és figyelembe vették azokat. Nyomon követő ellenőrzések sora áll előkészítés alatt és kerül 2007 során végrehajtásra.

Ami az új programok végrehajtását illeti, a költségvetési rendelet követelményeinek betartását a nemzeti hatóságok által kibocsátott előzetes megbízhatósági nyilatkozatok Bizottság általi – a Bizottság nemzeti ügynökséggel való szerződéses kapcsolatba lépését megelőző – elemzése és jóváhagyása révén biztosítják. Adott esetben az elemzés figyelembe veszi az ellenőrzés eredményeit. A nemzeti hatóságok utólagos megbízhatósági nyilatkozatokat is kibocsátanak a források előző évi felhasználására vonatkozóan.

7.2. MELLÉKLET

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

| Vizsgált rendszer | Kulcsfontosságú belső kontrolleszköz | Összesített értékelés |
| --- | --- | --- |
| Útmutatások megfelelősége | Ellenőrzések megfelelősége | Eredmények nyomon követése | Eredmények megosztása |
| A költségelszámolásokhoz adott könyvvizsgálói záradék | | | | | |
| A költségelszámolások iratokon alapuló előzetes ellenőrzése | | | | | |
| A Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései | | | | | |

Vizsgált rendszer

Kulcsfontosságú belső kontrolleszköz

Összesített értékelés

Útmutatások megfelelősége

Ellenőrzések megfelelősége

Eredmények nyomon követése

Eredmények megosztása

A költségelszámolásokhoz adott könyvvizsgálói záradék

A költségelszámolások iratokon alapuló előzetes ellenőrzése

A Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései

Magyarázat:

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |
| N/A | Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

N/A

Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat

8. FEJEZET

Külső fellépések

TARTALOM

| 8.1–8.2 | Bevezetés |
| --- | --- |

8.1–8.2

| 8.3–8.33 | Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

8.3–8.33

| 8.3 | Az ellenőrzés hatóköre |
| --- | --- |

8.3

| 8.4–8.6 | A külső fellépésekkel kapcsolatos kiadások sajátos jellemzői |
| --- | --- |

8.4–8.6

| 8.7–8.11 | Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége |
| --- | --- |

8.7–8.11

| 8.7–8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7–8.10

| 8.11 | Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) |
| --- | --- |

8.11

| 8.12–8.30 | Felügyeleti és kontrollrendszerek |
| --- | --- |

8.12–8.30

| 8.12–8.20 | Az ellenőrzési stratégia összetevői |
| --- | --- |

8.12–8.20

| 8.21–8.25 | Az eredmények felhasználása |
| --- | --- |

8.21–8.25

| 8.26–8.28 | Az ellenőrzési stratégia összehangolása |
| --- | --- |

8.26–8.28

| 8.29–8.30 | Belső ellenőrzés |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

8.31–8.33

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 8.1. | Ez a fejezet az általános költségvetésből finanszírozott külső támogatásokkal foglalkozik (1). Az érintett fő területek az élelmiszersegély/élelmiszerbiztonság, a humanitárius segítségnyújtás, a civil szervezetek társfinanszírozása, valamint az Ázsiával, Latin-Amerikával, a Független Államok Közösségével, a Nyugat-Balkánnal, a Közel-Kelettel és a dél-mediterrán országokkal fenntartott kapcsolatok. A Külkapcsolati Főigazgatóság és a Fejlesztési Főigazgatóság a fejlesztési együttműködési politikák és az országos/regionális stratégiák kialakításáért, valamint a többéves programozásért felel, míg az EuropeAid Együttműködési Hivatal (EuropeAid) feladata ezek megvalósítása. A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) és a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG) feladata a humanitárius segélyekkel, illetve a CARDS programmal (2) kapcsolatos politikának és stratégiának mind a kialakítása, mind pedig a végrehajtása. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

8.1.

Ez a fejezet az általános költségvetésből finanszírozott külső támogatásokkal foglalkozik (1). Az érintett fő területek az élelmiszersegély/élelmiszerbiztonság, a humanitárius segítségnyújtás, a civil szervezetek társfinanszírozása, valamint az Ázsiával, Latin-Amerikával, a Független Államok Közösségével, a Nyugat-Balkánnal, a Közel-Kelettel és a dél-mediterrán országokkal fenntartott kapcsolatok. A Külkapcsolati Főigazgatóság és a Fejlesztési Főigazgatóság a fejlesztési együttműködési politikák és az országos/regionális stratégiák kialakításáért, valamint a többéves programozásért felel, míg az EuropeAid Együttműködési Hivatal (EuropeAid) feladata ezek megvalósítása. A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) és a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG) feladata a humanitárius segélyekkel, illetve a CARDS programmal (2) kapcsolatos politikának és stratégiának mind a kialakítása, mind pedig a végrehajtása.

8.2.

| 8.2. | A pénzeszközöknek a pénzügyi terv 4., „Külső fellépések” című fejezetére vonatkozó 2006-os felhasználását (kötelezettségvállalások: 5 867 millió EUR; kifizetések: 5 186 millió EUR) 
  az I. melléklet III.
  és
  IV.
   ábrája mutatja. |
| --- | --- |

A pénzeszközöknek a pénzügyi terv 4., „Külső fellépések” című fejezetére vonatkozó 2006-os felhasználását (kötelezettségvállalások: 5 867 millió EUR; kifizetések: 5 186 millió EUR) 
  az I. melléklet III.
  és
  IV.
   ábrája mutatja.

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

| 8.3. | Az ellenőrzés célja az volt, hogy következtetést vonjon le az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről a külső fellépések területén. Az ellenőrzés értékelte az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott bizottsági felügyeleti és kontrollrendszereket, és támaszkodott az ügyleteknek a küldöttségeknél és a végrehajtó szervezeteknél elvégzett vizsgálataira is. A Bizottság központi részlegei által végzett, elsősorban közvetlen költségvetési támogatáshoz és multiregionális projektekhez kapcsolódó ügyletek azonban nem kerültek be a számvevőszéki ellenőrzési mintába. Az ellenőrzés értékelte továbbá a Bizottság nevében eljáró magánvállalatok által végzett külső ellenőrzés rendszerét is, amely fontos szerepet játszik abban, hogy a Bizottság a projektszinten történő kiadásokra vonatkozóan megfelelő bizonyosságot nyerhessen. |
| --- | --- |

8.3.

Az ellenőrzés célja az volt, hogy következtetést vonjon le az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről a külső fellépések területén. Az ellenőrzés értékelte az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott bizottsági felügyeleti és kontrollrendszereket, és támaszkodott az ügyleteknek a küldöttségeknél és a végrehajtó szervezeteknél elvégzett vizsgálataira is. A Bizottság központi részlegei által végzett, elsősorban közvetlen költségvetési támogatáshoz és multiregionális projektekhez kapcsolódó ügyletek azonban nem kerültek be a számvevőszéki ellenőrzési mintába. Az ellenőrzés értékelte továbbá a Bizottság nevében eljáró magánvállalatok által végzett külső ellenőrzés rendszerét is, amely fontos szerepet játszik abban, hogy a Bizottság a projektszinten történő kiadásokra vonatkozóan megfelelő bizonyosságot nyerhessen.

A külső fellépésekkel kapcsolatos kiadások sajátos jellemzői

| 8.4. | A külső fellépésekkel kapcsolatos kiadások legnagyobb részét (közel 80 %-át) az érintett harmadik országokban működő bizottsági küldöttségek kezelik. Ezek legtöbb kifizetése a fejlesztési projekteket végrehajtó szervezetek (pl. nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények, civil szervezetek) részére teljesített előlegfizetés. |
| --- | --- |

8.4.

A külső fellépésekkel kapcsolatos kiadások legnagyobb részét (közel 80 %-át) az érintett harmadik országokban működő bizottsági küldöttségek kezelik. Ezek legtöbb kifizetése a fejlesztési projekteket végrehajtó szervezetek (pl. nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények, civil szervezetek) részére teljesített előlegfizetés.

| 8.4. | A végleges kifizetéseket – az elszámolt előlegeket is beleértve – rendszerint a projektek befejezésekor, illetve az azokra vonatkozó végleges jelentések bizottsági jóváhagyásakor teljesítik. |
| --- | --- |

8.4.

A végleges kifizetéseket – az elszámolt előlegeket is beleértve – rendszerint a projektek befejezésekor, illetve az azokra vonatkozó végleges jelentések bizottsági jóváhagyásakor teljesítik.

| 8.5. | A támogatott projektek több mint 150 országban zajlanak és azokat igen különböző méretű, illetve igazgatási kapacitású szervezetek valósítják meg. A projektek keretében számos egyéni kifizetésre kerül sor, amelyekre, elsősorban a közbeszerzési eljárások és a beszerzett áruk származása tekintetében, összetett szabályozási rendszer vonatkozik. |
| --- | --- |

8.5.

A támogatott projektek több mint 150 országban zajlanak és azokat igen különböző méretű, illetve igazgatási kapacitású szervezetek valósítják meg. A projektek keretében számos egyéni kifizetésre kerül sor, amelyekre, elsősorban a közbeszerzési eljárások és a beszerzett áruk származása tekintetében, összetett szabályozási rendszer vonatkozik.

8.6.

| 8.6. | A legfőbb jogszerűségi és szabályszerűségi kockázat az, hogy az egyes projektekre vonatkozó kérelmek nem támogatható kiadásokat is tartalmazhatnak, és ez később észrevétlen maradhat. |
| --- | --- |

A legfőbb jogszerűségi és szabályszerűségi kockázat az, hogy az egyes projektekre vonatkozó kérelmek nem támogatható kiadásokat is tartalmazhatnak, és ez később észrevétlen maradhat.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

EuropeAid

A küldöttségek szintjén ellenőrzött ügyletek

| 8.7. | A Számvevőszék három (a kínai, a jordániai és a guatemalai) bizottsági küldöttséget keresett fel, hogy értékelje felügyeleti és kontrollrendszereiket, illetve ellenőrizzen néhány olyan ügyletet, amelyekre vonatkozóan a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő az EuropeAid Együttműködési Hivatal volt. |
| --- | --- |

8.7.

A Számvevőszék három (a kínai, a jordániai és a guatemalai) bizottsági küldöttséget keresett fel, hogy értékelje felügyeleti és kontrollrendszereiket, illetve ellenőrizzen néhány olyan ügyletet, amelyekre vonatkozóan a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő az EuropeAid Együttműködési Hivatal volt.

8.8.

| 8.8. | A Számvevőszék a három küldöttségnél együttesen egy 20 kifizetésből (összesen 17 millió EUR értékben) és hét közbeszerzési pályázatból (összesen 11 millió EUR értékben) álló mintát ellenőrzött, főként a helyszíni ellenőrzések során vizsgált projektekre vonatkozó kifizetésekre és visszatérítésekre (lásd: 8.9. bekezdés), valamint a legnagyobb értékű ügyletekre összpontosítva. Ez a vizsgálat alacsony hibaszintet állapított meg. |
| --- | --- |

A Számvevőszék a három küldöttségnél együttesen egy 20 kifizetésből (összesen 17 millió EUR értékben) és hét közbeszerzési pályázatból (összesen 11 millió EUR értékben) álló mintát ellenőrzött, főként a helyszíni ellenőrzések során vizsgált projektekre vonatkozó kifizetésekre és visszatérítésekre (lásd: 8.9. bekezdés), valamint a legnagyobb értékű ügyletekre összpontosítva. Ez a vizsgálat alacsony hibaszintet állapított meg.

A végrehajtó szervezetek szintjén ellenőrzött ügyletek

| 8.9. | A Számvevőszék 11, a végrehajtó szervezetek által irányított projektet ellenőrzött, ahol egy 132 kifizetésből (összesen 6,9 millió EUR értékben) és 20 pályázatból (összesen 9,4 millió EUR értékben) álló mintát vizsgált. A kiválasztott ügyletek valamennyi fő költségkategóriát lefedték. |
| --- | --- |

8.9.

A Számvevőszék 11, a végrehajtó szervezetek által irányított projektet ellenőrzött, ahol egy 132 kifizetésből (összesen 6,9 millió EUR értékben) és 20 pályázatból (összesen 9,4 millió EUR értékben) álló mintát vizsgált. A kiválasztott ügyletek valamennyi fő költségkategóriát lefedték.

8.10.

| 8.10. | A Számvevőszék a korábbi évekhez hasonlóan úgy találta, hogy ismét az előírt szerződéskötési eljárások betartása, illetve a projektszinten történő kiadások támogathatósága volt a legmagasabb kockázatú terület. A Számvevőszék a vizsgált időközi és végső kifizetéseket tartalmazó mintákban lényeges hibaarányt állapított meg: |
| --- | --- |

A Számvevőszék a korábbi évekhez hasonlóan úgy találta, hogy ismét az előírt szerződéskötési eljárások betartása, illetve a projektszinten történő kiadások támogathatósága volt a legmagasabb kockázatú terület. A Számvevőszék a vizsgált időközi és végső kifizetéseket tartalmazó mintákban lényeges hibaarányt állapított meg:

| a) | a helyszínen vizsgált tizenegy projektből kilenc esetében a Számvevőszék azt állapította meg, hogy egyes szerződéskötési eljárásokat nem tartottak be: előfordult például, hogy a szerződéseket a szigorúbb közbeszerzési eljárások elkerülése érdekében megosztották; |
| --- | --- |

a)

a helyszínen vizsgált tizenegy projektből kilenc esetében a Számvevőszék azt állapította meg, hogy egyes szerződéskötési eljárásokat nem tartottak be: előfordult például, hogy a szerződéseket a szigorúbb közbeszerzési eljárások elkerülése érdekében megosztották;

| b) | a Számvevőszék a tizenegy ellenőrzött projektből háromnál nem támogatható kiadásokat tárt fel: nem támogatható költségkategóriákat jelentettek be, túllépték a költségvetési összegeket, illetve a kiadások kívül estek a projektek meghatározott végrehajtási idején; |
| --- | --- |

b)

a Számvevőszék a tizenegy ellenőrzött projektből háromnál nem támogatható kiadásokat tárt fel: nem támogatható költségkategóriákat jelentettek be, túllépték a költségvetési összegeket, illetve a kiadások kívül estek a projektek meghatározott végrehajtási idején;

| c) | a tizenegy projektből négy esetében hiányoztak az ellenőrzött kifizetések jóváhagyásához szükséges bizonyítékok (pl. számlák, átvételi elismervények, bankszámlakivonatok). |
| --- | --- |

c)

a tizenegy projektből négy esetében hiányoztak az ellenőrzött kifizetések jóváhagyásához szükséges bizonyítékok (pl. számlák, átvételi elismervények, bankszámlakivonatok).

| 8.10. | A Számvevőszék bizonyos megjegyzései olyan hatályos szerződésekre vonatkoznak, amelyek esetében még nem került sor végleges kifizetésre, és amelyeken a végrehajtás során a bizottsági ellenőrzési rendszer következtében korrekciós intézkedéseket kellene végrehajtani. |
| --- | --- |

8.10.

A Számvevőszék bizonyos megjegyzései olyan hatályos szerződésekre vonatkoznak, amelyek esetében még nem került sor végleges kifizetésre, és amelyeken a végrehajtás során a bizottsági ellenőrzési rendszer következtében korrekciós intézkedéseket kellene végrehajtani.

A Bizottság élhet például a kötelező ellenőrzések és/vagy a kockázatelemzésen alapuló ellenőrzések eszközével, amelyek segítségével a megbízott végrehajtó szervezetnél tapasztalt esetleges hibákat a végleges kifizetések folyósítása előtt, vagy akár azután is megállapíthatja és korrigálhatja. Ezeket az ellenőrzéseket rendszerint a számlaelszámolási eljárással párhuzamosan végzik.

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO)

| 8.11. | A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságát (DG ECHO) illetően a Számvevőszék megállapította, hogy a kiadások támogathatóságára és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok egyes kérdésekben nem igazítanak el egyértelműen, ezért itt tisztázásra van szükség. Az ellenőrzés két végrehajtó partnernél arra mutatott rá, hogy ezek eltérően kezelték az átváltási árfolyamokat, a berendezések (például járművek) értékcsökkenését, illetve az előlegekre kapott kamatokat, aminek következtében, bár egyébként hasonló helyzetekről volt szó, a támogatható kiadások összege a két partnernél eltérően alakult. |
| --- | --- |

8.11.

A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságát (DG ECHO) illetően a Számvevőszék megállapította, hogy a kiadások támogathatóságára és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok egyes kérdésekben nem igazítanak el egyértelműen, ezért itt tisztázásra van szükség. Az ellenőrzés két végrehajtó partnernél arra mutatott rá, hogy ezek eltérően kezelték az átváltási árfolyamokat, a berendezések (például járművek) értékcsökkenését, illetve az előlegekre kapott kamatokat, aminek következtében, bár egyébként hasonló helyzetekről volt szó, a támogatható kiadások összege a két partnernél eltérően alakult.

| 8.11. | Figyelembe véve a partnerek személyzete közötti mobilitást és a műveletek típusainak változatosságát, a Bizottság elismeri, hogy a végrehajtó partnerek eltérően értelmezhették a támogathatóságra, illetve a versenypályázatokra vonatkozó szabályokat. Ezt szem előtt tartva a Bizottság tájékoztató kiadványok kiadásával jelentős erőfeszítéseket tett a különféle pénzügyi és szerződési szabályok értelmezésének tisztázására, és a partneri viszony szellemében rendszeres képzéseket tart a partnerek számára, valamint fokozott figyelmet fordít a partnereknek szóló tanácsadásra. |
| --- | --- |

8.11.

Figyelembe véve a partnerek személyzete közötti mobilitást és a műveletek típusainak változatosságát, a Bizottság elismeri, hogy a végrehajtó partnerek eltérően értelmezhették a támogathatóságra, illetve a versenypályázatokra vonatkozó szabályokat. Ezt szem előtt tartva a Bizottság tájékoztató kiadványok kiadásával jelentős erőfeszítéseket tett a különféle pénzügyi és szerződési szabályok értelmezésének tisztázására, és a partneri viszony szellemében rendszeres képzéseket tart a partnerek számára, valamint fokozott figyelmet fordít a partnereknek szóló tanácsadásra.

A járművek értékcsökkenésének elszámolására különböző módszerek vehetők igénybe; a költségvetési rendelet végrehajtási szabályaiban tisztázták továbbá az előfinanszírozási kifizetések utáni kamatok fogalmát, amelyet beépítenek majd a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) és a humanitárius szervezetek közötti felülvizsgált partnerségi keretegyezménybe.

Felügyeleti és kontrollrendszerek

Az ellenőrzési stratégia összetevői

| 8.12. | A külső támogatással kapcsolatos kiadások sajátosságai (lásd: 8.4–8.5. bekezdés) miatt a Bizottság számára nagy kihívást jelent, hogy ezek eredményes és hatékony ellenőrzését biztosító rendszereket működtessen. A kifizetésekre vonatkozó előzetes ellenőrzéseken kívül a legfőbb felügyeleti és kontrollrendszerek a következők: |
| --- | --- |

8.12.

A külső támogatással kapcsolatos kiadások sajátosságai (lásd: 8.4–8.5. bekezdés) miatt a Bizottság számára nagy kihívást jelent, hogy ezek eredményes és hatékony ellenőrzését biztosító rendszereket működtessen. A kifizetésekre vonatkozó előzetes ellenőrzéseken kívül a legfőbb felügyeleti és kontrollrendszerek a következők:

| — | a rendszerek felügyeletét és a projektek pénzügyi beszámolóinak hitelesítését biztosító, általában könyvvizsgáló cégek által végzett ellenőrzések. Amennyiben ezeket az ellenőrzéseket a projekt-finanszírozási megállapodások feltételei szerint kötelező rendszeresen elvégezni, azokra általában a kedvezményezett ad megbízást; |
| --- | --- |

—

a rendszerek felügyeletét és a projektek pénzügyi beszámolóinak hitelesítését biztosító, általában könyvvizsgáló cégek által végzett ellenőrzések. Amennyiben ezeket az ellenőrzéseket a projekt-finanszírozási megállapodások feltételei szerint kötelező rendszeresen elvégezni, azokra általában a kedvezményezett ad megbízást;

| — | a Bizottság részére végzett olyan további projektellenőrzések, amelyeket évente, kockázatelemzés alapján választanak ki; |
| --- | --- |

—

a Bizottság részére végzett olyan további projektellenőrzések, amelyeket évente, kockázatelemzés alapján választanak ki;

| — | a Bizottságnak a kifizetésekkel kapcsolatos utólagos dokumentációs ellenőrzései; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak a kifizetésekkel kapcsolatos utólagos dokumentációs ellenőrzései;

| — | a Bizottság központi részlegei által a küldöttségeknél végzett helyszíni felülvizsgálatok. |
| --- | --- |

—

a Bizottság központi részlegei által a küldöttségeknél végzett helyszíni felülvizsgálatok.

| 8.12. | A legfontosabb bizonyossági mechanizmust a Bizottság szolgálatai által az engedélyezési eljárás során – a hatályos költségvetési rendelettel összhangban – végrehajtott előzetes ellenőrzések jelentik. Ezen ellenőrzésekhez a finanszírozott intézkedések típusától függően az ellenőrzési jelentések is alapul szolgálhatnak. |
| --- | --- |

8.12.

A legfontosabb bizonyossági mechanizmust a Bizottság szolgálatai által az engedélyezési eljárás során – a hatályos költségvetési rendelettel összhangban – végrehajtott előzetes ellenőrzések jelentik. Ezen ellenőrzésekhez a finanszírozott intézkedések típusától függően az ellenőrzési jelentések is alapul szolgálhatnak.

A Számvevőszék által említett elemeket a Bizottság által működtetett szélesebb irányítási és ellenőrzési rendszer részeként kell felfogni, amelyek magukban foglalják a finanszírozandó intézkedések előzetes értékelését, az ezek végrehajtásával megbízott gazdasági szereplők kiválasztását, valamint az irányítási ciklus különböző pontjain végrehajtott különféle ellenőrzéseket, beleértve a programvégrehajtás nyomon követését és a helyszíni ellenőrzéseket.

A végrehajtó szervezetek ellenőrzése

| 8.13. | Az EuropeAid kétszintű ellenőrzési stratégia keretében vizsgálja a projektszinten történő kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Az első szintet a legtöbb projektfinanszírozási megállapodásban előírt hitelesítési ellenőrzések, a második szintet pedig további, kockázatelemzés alapján kiválasztott projektek vizsgálata jelenti. |
| --- | --- |

8.13.

Az EuropeAid kétszintű ellenőrzési stratégia keretében vizsgálja a projektszinten történő kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Az első szintet a legtöbb projektfinanszírozási megállapodásban előírt hitelesítési ellenőrzések, a második szintet pedig további, kockázatelemzés alapján kiválasztott projektek vizsgálata jelenti.

8.14.

| 8.14. | A pénzügyi és ellenőrzési jelentéseket rendszerint a projektvégrehajtó szervezetek kifizetéseinek folyósítása előtt kell elkészíteni. Mivel ezek a jelentések a kifizetés-ellenőrzési rendszer rendkívül fontos elemei, megbízhatóságuk alapvető jelentőségű. A jelentések, és különösen az ellenőrzési jelentések minősége ezért fontos szerepet játszik a küldöttségeken keresztül történő legtöbb kifizetés engedélyezési folyamatában. |
| --- | --- |

A pénzügyi és ellenőrzési jelentéseket rendszerint a projektvégrehajtó szervezetek kifizetéseinek folyósítása előtt kell elkészíteni. Mivel ezek a jelentések a kifizetés-ellenőrzési rendszer rendkívül fontos elemei, megbízhatóságuk alapvető jelentőségű. A jelentések, és különösen az ellenőrzési jelentések minősége ezért fontos szerepet játszik a küldöttségeken keresztül történő legtöbb kifizetés engedélyezési folyamatában.

8.15.

| 8.15. | A Számvevőszék 22 projektellenőrzésnek a dokumentációját tekintette át, másokat pedig a helyszínen, a küldöttségeken vizsgált felül. A dokumentáció alapján vizsgált projektellenőrzések közül négy esetében a feladatmeghatározás nem írta elő valamennyi kulcsfontosságú tényező ellenőrzését. |
| --- | --- |

A Számvevőszék 22 projektellenőrzésnek a dokumentációját tekintette át, másokat pedig a helyszínen, a küldöttségeken vizsgált felül. A dokumentáció alapján vizsgált projektellenőrzések közül négy esetében a feladatmeghatározás nem írta elő valamennyi kulcsfontosságú tényező ellenőrzését.

| 8.16. | A küldöttségeken vizsgált tíz ellenőrzési jelentés egyike esetében sem volt kielégítő az ellenőrzési hatókör, tudniillik egyes kockázati területeket, például a szerződéskötési eljárásoknak való megfelelés kérdését nem vizsgálták; két esetben a külső ellenőrök nem kaptak teljes körű feladatmeghatározást. |
| --- | --- |

8.16.

A küldöttségeken vizsgált tíz ellenőrzési jelentés egyike esetében sem volt kielégítő az ellenőrzési hatókör, tudniillik egyes kockázati területeket, például a szerződéskötési eljárásoknak való megfelelés kérdését nem vizsgálták; két esetben a külső ellenőrök nem kaptak teljes körű feladatmeghatározást.

| 8.15–8.16. | A pénzügyi ellenőrzések célja a kedvezményezett szerződési rendelkezésekkel – beleértve a versenypályázati eljárásokat is – kapcsolatban felmerült kiadásai elszámolhatóságának igazolása, amennyiben ez az adott intézkedés kapcsán a kedvezményezett számára kötelező. |
| --- | --- |

8.15–8.16.

A pénzügyi ellenőrzések célja a kedvezményezett szerződési rendelkezésekkel – beleértve a versenypályázati eljárásokat is – kapcsolatban felmerült kiadásai elszámolhatóságának igazolása, amennyiben ez az adott intézkedés kapcsán a kedvezményezett számára kötelező.

A kiválasztott ellenőrzések feladatmeghatározásai kitértek a versenypályázati eljárásokra, amelyeket az ellenőrök az ellenőrzési munka során meg is vizsgáltak. Ezeket a szempontokat az ellenőrzési jelentésben az ellenőrök megfelelő munkaprogramjai is tükrözik.

A 2006. február 1-je után aláírt szerződések esetében új szerződésmintákat kell alkalmazni, a kedvezményezettek által kezdeményezett kiadás-ellenőrzésekhez pedig új feladatmeghatározást. Ez tovább erősíti a Számvevőszék által említett szerződési szempontok ellenőrzését.

| 8.17. | A tizenegy helyszínen ellenőrzött projektvégrehajtó szervezet közül a Számvevőszék nyolcnál állapított meg belsőkontroll-hiányosságokat. E hiányosságok közül a legfőbbek a következők voltak: nem megfelelő pénzügyi eljárások; hiányos dokumentáció a kiadások projektek és költségvetési tételek szerinti lebontására vonatkozóan; az előlegek tényleges kiadásként való könyvelése a számviteli rendszerben, illetve az átváltási árfolyamok következetlen alkalmazása. |
| --- | --- |

8.17.

A tizenegy helyszínen ellenőrzött projektvégrehajtó szervezet közül a Számvevőszék nyolcnál állapított meg belsőkontroll-hiányosságokat. E hiányosságok közül a legfőbbek a következők voltak: nem megfelelő pénzügyi eljárások; hiányos dokumentáció a kiadások projektek és költségvetési tételek szerinti lebontására vonatkozóan; az előlegek tényleges kiadásként való könyvelése a számviteli rendszerben, illetve az átváltási árfolyamok következetlen alkalmazása.

| 8.17. | A projektvégrehajtó szervezetek nem részei a Bizottság belső ellenőrzési rendszerének, hanem egyedi intézkedések végrehajtására szerződéses kapcsolatban állnak a Bizottsággal. A Bizottság felügyeleti és ellenőrzési rendszerének célja annak biztosítása, hogy a szerződő partnerek eleget tegyenek a szerződéses követelményeknek, és hatálya szükség szerint utóbbiak belső ellenőrzési rendszereinek megfelelő elemeire is kiterjed. |
| --- | --- |

8.17.

A projektvégrehajtó szervezetek nem részei a Bizottság belső ellenőrzési rendszerének, hanem egyedi intézkedések végrehajtására szerződéses kapcsolatban állnak a Bizottsággal. A Bizottság felügyeleti és ellenőrzési rendszerének célja annak biztosítása, hogy a szerződő partnerek eleget tegyenek a szerződéses követelményeknek, és hatálya szükség szerint utóbbiak belső ellenőrzési rendszereinek megfelelő elemeire is kiterjed.

A végrehajtó szervezet szintjén feltárt hiányosság nem jelenti sem a Bizottság ellenőrzési rendszerének hiányosságát, sem azt, hogy e hiányosság elkerüli a Bizottság figyelmét.

| 8.18. | A DG ECHO külsősökkel végezteti a végrehajtó partnerei központjában, illetve a projektek helyszínén történő ellenőrzést. Mindkét esetben sor kerül a belső kontrollmechanizmusok felülvizsgálatára és a projektekkel kapcsolatos kiadások mintavételes ellenőrzésére. Az ellenőrzések javarészt a partnerek központjában zajlanak, pedig a projektek kiadásainak valódisága a helyszínen eredményesebben vizsgálható, s ezért nagyobb hangsúlyt kellene helyezni a helyszíni ellenőrzésekre. |
| --- | --- |

8.18.

A DG ECHO külsősökkel végezteti a végrehajtó partnerei központjában, illetve a projektek helyszínén történő ellenőrzést. Mindkét esetben sor kerül a belső kontrollmechanizmusok felülvizsgálatára és a projektekkel kapcsolatos kiadások mintavételes ellenőrzésére. Az ellenőrzések javarészt a partnerek központjában zajlanak, pedig a projektek kiadásainak valódisága a helyszínen eredményesebben vizsgálható, s ezért nagyobb hangsúlyt kellene helyezni a helyszíni ellenőrzésekre.

| 8.18. | A partnerek központjában, illetve a helyszínen végzett ellenőrzések közötti arányt egy átfogó, kockázatalapú ellenőrzési stratégia keretén belül kell megvizsgálni: ennek során a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a projektvégrehajtás alatti felügyeleti tevékenységre, amelyet egyrészt a helyszínre küldött szakértők, másrészt a központok földrajzi szervezeti egységei által végrehajtott részletes nyomon követés révén valósít meg. A Bizottság emellett részletesen elemzi a partnerei által különféle jelentésekben részére eljuttatott információkat. |
| --- | --- |

8.18.

A partnerek központjában, illetve a helyszínen végzett ellenőrzések közötti arányt egy átfogó, kockázatalapú ellenőrzési stratégia keretén belül kell megvizsgálni: ennek során a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a projektvégrehajtás alatti felügyeleti tevékenységre, amelyet egyrészt a helyszínre küldött szakértők, másrészt a központok földrajzi szervezeti egységei által végrehajtott részletes nyomon követés révén valósít meg. A Bizottság emellett részletesen elemzi a partnerei által különféle jelentésekben részére eljuttatott információkat.

A 2006 augusztusában megkötött új keretszerződés az ellenőrzések új összetételében a helyszíni ellenőrzéseknek juttatott nagyobb hangsúlyt, hogy jobban kapcsolatba hozza őket a központokban végrehajtott ellenőrzésekkel.

Utólagos ellenőrzések

| 8.19. | Az EuropeAid programszerűen utólagos ellenőrzéseket is végeznek a központi részlegeknél: szúrópróbaszerűen vizsgálják, hogy a bizottsági szolgálatok által folyósított kifizetésekkel kapcsolatban az engedélyezésre jogosult tisztviselők elvégezték-e az előírt ellenőrzéseket. A Bizottság 2006-ban felülvizsgálta az utólagos ellenőrzések hasznosságát, és átszervezte azokat. Mivel azonban ezek nem terjednek ki a projektvégrehajtó szervezetek szintjén végzett ügyletekre, ezért csak korlátozott mértékben járulhatnak hozzá ahhoz, hogy átfogó bizonyosságot lehessen nyerni a rendszerekre és eljárásokra, illetve az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

8.19.

Az EuropeAid programszerűen utólagos ellenőrzéseket is végeznek a központi részlegeknél: szúrópróbaszerűen vizsgálják, hogy a bizottsági szolgálatok által folyósított kifizetésekkel kapcsolatban az engedélyezésre jogosult tisztviselők elvégezték-e az előírt ellenőrzéseket. A Bizottság 2006-ban felülvizsgálta az utólagos ellenőrzések hasznosságát, és átszervezte azokat. Mivel azonban ezek nem terjednek ki a projektvégrehajtó szervezetek szintjén végzett ügyletekre, ezért csak korlátozott mértékben járulhatnak hozzá ahhoz, hogy átfogó bizonyosságot lehessen nyerni a rendszerekre és eljárásokra, illetve az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| 8.19. | Az utólagos ügylet-ellenőrzési rendszer létrehozása és jellemzőinek meghatározása egyrészt a reziduális kockázat, másrészt az ellenőrzési rendszer többi elemével való kapcsolat figyelembevételén alapul. Az utólagos ügyletellenőrzések további biztosítékot jelentenek az ilyen ellenőrzések tárgyát képező elemek értékelése terén. |
| --- | --- |

8.19.

Az utólagos ügylet-ellenőrzési rendszer létrehozása és jellemzőinek meghatározása egyrészt a reziduális kockázat, másrészt az ellenőrzési rendszer többi elemével való kapcsolat figyelembevételén alapul. Az utólagos ügyletellenőrzések további biztosítékot jelentenek az ilyen ellenőrzések tárgyát képező elemek értékelése terén.

Ide tartoznak a Bizottság általi kifizetések, beszedések és előfinanszírozás-elszámolások. Ugyanakkor például egy előfinanszírozás-elszámolás ellenőrzése szükségszerűen magában foglalja a kedvezményezett által a saját ügyleteiről készített beszámolót is. A végrehajtó szervezet szintjén végrehajtott ügyletek másfajta ellenőrzés, nevezetesen a külső (független) ellenőrzés hatálya alá tartoznak.

Helyszíni felülvizsgálat a küldöttségeknél

| 8.20. | Az EuropeAid földrajzi igazgatóságainak (3) pénzügyi egységei programszerű helyszíni felülvizsgálatot hajtanak végre a küldöttségeken. Ezek az ellenőrzések az ügyletek lebonyolítására használt küldöttségi pénzügyi rendszerek, a küldöttségek szerződéskötési rendszerei, illetve felügyeleti és kontrollrendszerei felülvizsgálatából, valamint a küldöttségek és egyes projektvégrehajtó szervezetek által kezelt ügyletek vizsgálatából állnak. Az EuropeAid 2007-ben szabványosított módszereket kíván bevezetni a helyszíni felülvizsgálatokra. 2006-ban ennek ellenére mindössze egy pénzügyi egység hajtott végre a hozzá rendelt küldöttségek, illetve a végrehajtó szervezetek helyszíni felülvizsgálatára vonatkozó ellenőrzési programot. A másik két egység közül az egyik egyáltalán nem végzett helyszíni felülvizsgálatot 2006-ban, a másik pedig csupán két küldöttséget vizsgált, projektvégrehajtó szervezetet pedig egyet sem. |
| --- | --- |

8.20.

Az EuropeAid földrajzi igazgatóságainak (3) pénzügyi egységei programszerű helyszíni felülvizsgálatot hajtanak végre a küldöttségeken. Ezek az ellenőrzések az ügyletek lebonyolítására használt küldöttségi pénzügyi rendszerek, a küldöttségek szerződéskötési rendszerei, illetve felügyeleti és kontrollrendszerei felülvizsgálatából, valamint a küldöttségek és egyes projektvégrehajtó szervezetek által kezelt ügyletek vizsgálatából állnak. Az EuropeAid 2007-ben szabványosított módszereket kíván bevezetni a helyszíni felülvizsgálatokra. 2006-ban ennek ellenére mindössze egy pénzügyi egység hajtott végre a hozzá rendelt küldöttségek, illetve a végrehajtó szervezetek helyszíni felülvizsgálatára vonatkozó ellenőrzési programot. A másik két egység közül az egyik egyáltalán nem végzett helyszíni felülvizsgálatot 2006-ban, a másik pedig csupán két küldöttséget vizsgált, projektvégrehajtó szervezetet pedig egyet sem.

| 8.20. | Az összes küldöttség szisztematikus ellenőrzésen esett át, a hatáskörök átruházását csak ezt követően nyilvánították érvényessé (2001–2004). |
| --- | --- |

8.20.

Az összes küldöttség szisztematikus ellenőrzésen esett át, a hatáskörök átruházását csak ezt követően nyilvánították érvényessé (2001–2004).

Valamennyi földrajzi főigazgatóság vizsgálatok, felügyeletek és ellenőrzések változó kombinációját igénybe véve hajtja végre az átruházott műveletek küldöttségbeli kezelésének felülvizsgálatát.

E felülvizsgálatnak az ellenőrző látogatások mellett részei még a küldöttségek rendszeres beszámolói (a külső támogatások kezeléséről szóló jelentések – EAMR), az információs rendszerek felhasználása, a külső szakértők által megvalósított projektfelügyeleti rendszer, valamint a küldöttségekkel folytatott rendszeres kommunikáció, amelyeket az IAC, az IAS és az ellenőrző szerv tevékenysége egészít ki. Az ellenőrző látogatásokat többéves ciklusra kell tervezni, azok számát évről évre hozzáigazítva a főigazgatóságok igényeihez és prioritásaihoz. A Számvevőszék által említett két szolgálat közül az első például négy látogatást tervezett 2007-re, ebből kettőt már végrehajtottak. A másik szolgálat, amely 2003 óta következetesen követi a küldöttségnél tett ellenőrző látogatásokra vonatkozó programját, négy ilyen látogatást tervez 2007-re.

Az eredmények felhasználása

Az ellenőrzési információk gyűjtése és egybevetése az EuropeAid-nél

| 8.21. | Hogy az EuropeAid felelősségi körébe tartozó kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából mennyire értékes bizonyossági forrást jelentenek a külső ellenőrzési jelentések, az azok hatókörétől és a jelentések nyomán tett intézkedésektől függ. Ezért különösen fontos, hogy e két utóbbi tényezőt teljes körűen és következetesen dokumentálják, illetve azokról így számoljanak be az EuropeAid központjának. |
| --- | --- |

8.21.

Hogy az EuropeAid felelősségi körébe tartozó kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából mennyire értékes bizonyossági forrást jelentenek a külső ellenőrzési jelentések, az azok hatókörétől és a jelentések nyomán tett intézkedésektől függ. Ezért különösen fontos, hogy e két utóbbi tényezőt teljes körűen és következetesen dokumentálják, illetve azokról így számoljanak be az EuropeAid központjának.

| 8.21. | A projektellenőrzések többsége a költségvetési rendelet vagy az adott program jogalapja által előírt (és a EuropeAid pénzügyi, illetve szerződéses eljárásai által kiegészített) kötelező és/vagy előzetes ellenőrzés, azaz az intézkedések végrehajtási szakaszában kerül rájuk sor, és nemzetközi jogi okmányokban (például harmadik országokkal kötött finanszírozási megállapodásokban) rögzítik őket. |
| --- | --- |

8.21.

A projektellenőrzések többsége a költségvetési rendelet vagy az adott program jogalapja által előírt (és a EuropeAid pénzügyi, illetve szerződéses eljárásai által kiegészített) kötelező és/vagy előzetes ellenőrzés, azaz az intézkedések végrehajtási szakaszában kerül rájuk sor, és nemzetközi jogi okmányokban (például harmadik országokkal kötött finanszírozási megállapodásokban) rögzítik őket.

| 8.22. | A küldöttségek által a külső támogatások kezeléséről készített jelentéseknek félévente fontos pénzügyi és technikai információkat kell nyújtaniuk a központok számára. A 16 ilyen jelentésből álló minta számvevőszéki felülvizsgálata feltárta, hogy a korábbi években tapasztalt helyzet 2006-ban továbbra is fennállt, azaz a külső ellenőrzésekre vonatkozó információk nem voltak elégségesek (az eredményekről mindössze két jelentés szolgáltatott bármilyen információt), illetve következetlenek voltak annak tekintetében, hogy milyen fajta ellenőrzésekről számoltak be (tervezett és/vagy folyamatban lévő ellenőrzések, csak a küldöttségek vagy a projektvégrehajtó szervezetek által is irányított ellenőrzések). |
| --- | --- |

8.22.

A küldöttségek által a külső támogatások kezeléséről készített jelentéseknek félévente fontos pénzügyi és technikai információkat kell nyújtaniuk a központok számára. A 16 ilyen jelentésből álló minta számvevőszéki felülvizsgálata feltárta, hogy a korábbi években tapasztalt helyzet 2006-ban továbbra is fennállt, azaz a külső ellenőrzésekre vonatkozó információk nem voltak elégségesek (az eredményekről mindössze két jelentés szolgáltatott bármilyen információt), illetve következetlenek voltak annak tekintetében, hogy milyen fajta ellenőrzésekről számoltak be (tervezett és/vagy folyamatban lévő ellenőrzések, csak a küldöttségek vagy a projektvégrehajtó szervezetek által is irányított ellenőrzések).

| 8.22. | A küldöttségek az EAMR-jelentésekben számolnak be az ellenőrzési tervek végrehajtásáról, adott esetben kiemelve a közérdekű szempontokat. Az ellenőrzési eredmények felhasználását illetően a EuropeAid és a küldöttségek közötti kapcsolatok szabályosabb, rendszeresebb és részletesebb információcserét tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

8.22.

A küldöttségek az EAMR-jelentésekben számolnak be az ellenőrzési tervek végrehajtásáról, adott esetben kiemelve a közérdekű szempontokat. Az ellenőrzési eredmények felhasználását illetően a EuropeAid és a küldöttségek közötti kapcsolatok szabályosabb, rendszeresebb és részletesebb információcserét tesznek lehetővé.

A küldöttségek által a 2007-es éves ellenőrzési terv végrehajtására használt, nemrégiben módosított beszámolókészítési sablon részletesebb szerkezetű, ami lehetővé teszi az ellenőrzési folyamat egyes szakaszai és az ellenőrzési indokok egyértelműbb elkülönítését. Egyes küldöttségek – a beszámolókészítési követelményeket túllépve – a projektvégrehajtó szervezetek által kezdeményezett ellenőrzéseket is felvették az EAMR-jelentésbe.

| 8.23. | A Számvevőszék az elmúlt években (4) felhívta a figyelmet arra, hogy az EuropeAid központja nem rendelkezik átfogó információval ezekről az ellenőrzésekről, azok eredményeiről, illetve a szükségesnek ítélt vagy megtett kiigazító intézkedésekről. Ha ezek az információk egy naprakész adatbázisban rendelkezésre állnának, az nem csupán az ellenőrzési munkáról és annak a bizonyossághoz való teljes hozzájárulásáról adna átfogó képet – ami az elkövetkezendő év kockázatelemzése szempontjából kulcsfontosságú információ –, hanem azt is lehetővé tenné, hogy valamennyi érdekelt fél hozzáférhessen ezekhez a lényeges információkhoz. Külön jelentőséget kölcsönözne egy ilyen adatbázisnak az a tény, hogy az egyes főigazgatóságok eltérő intenzitással vesznek részt ebben a folyamatban. Tény azonban, hogy a legtöbb külső ellenőrzésre vonatkozó adat egyelőre 2006-ban sem került be a Közös Relex Információs Rendszer (CRIS Audit) ellenőrzési moduljába. |
| --- | --- |

8.23.

A Számvevőszék az elmúlt években (4) felhívta a figyelmet arra, hogy az EuropeAid központja nem rendelkezik átfogó információval ezekről az ellenőrzésekről, azok eredményeiről, illetve a szükségesnek ítélt vagy megtett kiigazító intézkedésekről. Ha ezek az információk egy naprakész adatbázisban rendelkezésre állnának, az nem csupán az ellenőrzési munkáról és annak a bizonyossághoz való teljes hozzájárulásáról adna átfogó képet – ami az elkövetkezendő év kockázatelemzése szempontjából kulcsfontosságú információ –, hanem azt is lehetővé tenné, hogy valamennyi érdekelt fél hozzáférhessen ezekhez a lényeges információkhoz. Külön jelentőséget kölcsönözne egy ilyen adatbázisnak az a tény, hogy az egyes főigazgatóságok eltérő intenzitással vesznek részt ebben a folyamatban. Tény azonban, hogy a legtöbb külső ellenőrzésre vonatkozó adat egyelőre 2006-ban sem került be a Közös Relex Információs Rendszer (CRIS Audit) ellenőrzési moduljába.

| 8.23. | A külső ellenőrzések jelenlegi tervezési és központi felügyeleti rendszere biztosítja a EuropeAid kockázatelemzéséhez és ellenőrzési stratégiájához szükséges információkat. A központok, illetve a küldöttségek érintett engedélyezési részlegei biztosítják az ellenőrzési eredmények tervezését és nyomon követését is. Ellenőrzés alá eső kifizetés mindaddig nem engedélyezhető, amíg az említett ellenőrzési eredmények meg nem érkeznek és azokat végre nem hajtják. A EuropeAid a jelenlegi rendszer kiegészítéseként azt tervezi, hogy az összegyűjtött tapasztalatokra építve továbbfejleszti a CRIS-ellenőrzés működését. A Bizottság időközben részletesebb szerkezetűvé tette a 2007-es éves ellenőrzési terv beszámolókészítési sablonját. |
| --- | --- |

8.23.

A külső ellenőrzések jelenlegi tervezési és központi felügyeleti rendszere biztosítja a EuropeAid kockázatelemzéséhez és ellenőrzési stratégiájához szükséges információkat. A központok, illetve a küldöttségek érintett engedélyezési részlegei biztosítják az ellenőrzési eredmények tervezését és nyomon követését is. Ellenőrzés alá eső kifizetés mindaddig nem engedélyezhető, amíg az említett ellenőrzési eredmények meg nem érkeznek és azokat végre nem hajtják. A EuropeAid a jelenlegi rendszer kiegészítéseként azt tervezi, hogy az összegyűjtött tapasztalatokra építve továbbfejleszti a CRIS-ellenőrzés működését. A Bizottság időközben részletesebb szerkezetűvé tette a 2007-es éves ellenőrzési terv beszámolókészítési sablonját.

Az ellenőrzési információk más bizottsági szolgálatokkal való megosztásának szükségességével kapcsolatban lásd a Bizottság 8.25. pontra adott válaszát.

| 8.24. | Bár az EuropeAid központja általános következtetések levonása céljából évente mintavétellel felülvizsgálja az ellenőrzéseket, egyelőre nem történt meg valamennyi eredmény, feltárt hiba, illetve az ellenőrzések nyomán tett valamennyi intézkedés központi rendszerezése. Ezért a projektszinten történő kiadásokra vonatkozó bizonyosság szempontjából a Bizottság továbbra sem tudja teljes mértékben kihasználni ezeknek az ellenőrzéseknek a potenciálját. |
| --- | --- |

8.24.

Bár az EuropeAid központja általános következtetések levonása céljából évente mintavétellel felülvizsgálja az ellenőrzéseket, egyelőre nem történt meg valamennyi eredmény, feltárt hiba, illetve az ellenőrzések nyomán tett valamennyi intézkedés központi rendszerezése. Ezért a projektszinten történő kiadásokra vonatkozó bizonyosság szempontjából a Bizottság továbbra sem tudja teljes mértékben kihasználni ezeknek az ellenőrzéseknek a potenciálját.

| 8.24. | A EuropeAid kidolgozta az ellenőrzések végrehajtására szolgáló megfelelő eszközöket, emellett számos mechanizmus szolgálja ezek minőség-ellenőrzését, valamint a rendszerszintű ellenőrzési megállapítások összegyűjtését és hasznosítását. |
| --- | --- |

8.24.

A EuropeAid kidolgozta az ellenőrzések végrehajtására szolgáló megfelelő eszközöket, emellett számos mechanizmus szolgálja ezek minőség-ellenőrzését, valamint a rendszerszintű ellenőrzési megállapítások összegyűjtését és hasznosítását.

A EuropeAid az éves ellenőrzési tervet központi szinten hajtja végre, 2005 óta pedig folyamatosan felülvizsgálja az év közben kiadott ellenőrzési jelentéseket. E felülvizsgálat célja a központokban és a küldöttségeknél végzett ellenőrzési munka felügyeletének támogatása, a levonható tanulságok megállapítása, valamint az ellenőrzési rendszer továbbfejlesztésére (amelynek egyik eszköze az ellenőrzési megállapítások rendszerezésének elemzése lehet) vonatkozó megfelelő intézkedési javaslatok (lásd még a 8.23. pontra adott választ).

Az ellenőrzési információk megosztása a bizottsági szolgálatok között

| 8.25. | Mindhárom, a Számvevőszék által felülvizsgálatra kiválasztott szervezetet több főigazgatóság finanszírozta. Az ellenőrzések jobb összehangolása és az ellenőrzési információk szélesebb körű megosztása a bizottsági szolgálatok között (például a CRIS Audit alkalmazásával – lásd: 8.23. bekezdés) igen hasznos lenne, mind azért, hogy egy ellenőrzési feladatot ne végezzenek el kétszer, mind pedig azért, hogy egy adott szervezet ellenőrzése véletlenül se legyen hiányos, hanem vegye figyelembe annak valamennyi bizottsági forrásból származó bevételét. |
| --- | --- |

8.25.

Mindhárom, a Számvevőszék által felülvizsgálatra kiválasztott szervezetet több főigazgatóság finanszírozta. Az ellenőrzések jobb összehangolása és az ellenőrzési információk szélesebb körű megosztása a bizottsági szolgálatok között (például a CRIS Audit alkalmazásával – lásd: 8.23. bekezdés) igen hasznos lenne, mind azért, hogy egy ellenőrzési feladatot ne végezzenek el kétszer, mind pedig azért, hogy egy adott szervezet ellenőrzése véletlenül se legyen hiányos, hanem vegye figyelembe annak valamennyi bizottsági forrásból származó bevételét.

| 8.25. | A Számvevőszék helyesen mutat rá, hogy az ellenőrzési eredményeket minden esetben meg kell osztani, amikor ez egyértelműen hozzáadott érték keletkezéséhez vezet. |
| --- | --- |

8.25.

A Számvevőszék helyesen mutat rá, hogy az ellenőrzési eredményeket minden esetben meg kell osztani, amikor ez egyértelműen hozzáadott érték keletkezéséhez vezet.

A Bizottság szolgálatai rendszeresen megosztják egymással az ellenőrzésekből és értékelésekből származó információkat. Ez a szükséglet alapú információcsere és koordináció jelenleg megfelelőnek tűnik. A Bizottság adott esetben hajlandó tovább szélesíteni ezt a koordinációt.

Az ellenőrzési stratégia összehangolása

| 8.26. | Amint azt a Számvevőszék a 2/2004. sz. véleményében (5) is megfogalmazta, bármely ellenőrzési rendszert illetően ügyelni kell a vizsgálatok meghatározott intenzitással történő elvégzésének költsége, illetve az ezekből az eljárásokból származó haszon közötti arányra. Olyan stratégiát kell kialakítani, amely meghatározza, hogy az egyes használatos ellenőrzési eljárások mennyiben tudnak hozzájárulni az átfogó bizonyossághoz, hogy így el lehessen kerülni az átfedéseket a munkavégzésben, illetve hogy a szelektíven alkalmazandó technikákat (például a projektellenőrzéseket) valóban célorientáltan vessék be. Ezenkívül az elvégzett ellenőrzési tevékenységekről és a főbb eredményekről megbízható képet adó, hatékony, a lehető legnagyobb hasznot hajtó jelentési rendszerekre van szükség, amelyek elősegítik a szükséges ellenőrzésfajtákról és az ellenőrzés kívánatos intenzitásáról történő megalapozott döntéshozatalt. |
| --- | --- |

8.26.

Amint azt a Számvevőszék a 2/2004. sz. véleményében (5) is megfogalmazta, bármely ellenőrzési rendszert illetően ügyelni kell a vizsgálatok meghatározott intenzitással történő elvégzésének költsége, illetve az ezekből az eljárásokból származó haszon közötti arányra. Olyan stratégiát kell kialakítani, amely meghatározza, hogy az egyes használatos ellenőrzési eljárások mennyiben tudnak hozzájárulni az átfogó bizonyossághoz, hogy így el lehessen kerülni az átfedéseket a munkavégzésben, illetve hogy a szelektíven alkalmazandó technikákat (például a projektellenőrzéseket) valóban célorientáltan vessék be. Ezenkívül az elvégzett ellenőrzési tevékenységekről és a főbb eredményekről megbízható képet adó, hatékony, a lehető legnagyobb hasznot hajtó jelentési rendszerekre van szükség, amelyek elősegítik a szükséges ellenőrzésfajtákról és az ellenőrzés kívánatos intenzitásáról történő megalapozott döntéshozatalt.

| 8.26. | A Bizottság szolgálatai teljes mértékben tisztában vannak azzal, hogy olyan költséghatékony ellenőrzési stratégiát kell kialakítani és alkalmazni, amely egyesíti az ellenőrzéseket, értékeléseket, felügyeleti és vizsgálati tevékenységeket. A Számvevőszék véleményével összhangban a Bizottság kidolgozta az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervét, amely valamennyi bizottsági szolgálat számára közös, koordinált megközelítés és eszközrendszer kifejlesztését tűzte ki célul. Ez kiterjed a belső ellenőrzési stratégiák sémájának formalizálására és harmonizálására, amelyek révén biztosítható a belső ellenőrzési folyamatok és az azokhoz kapcsolódó felelősségi szintek jobb áttekinthetősége, valamint a velük összefüggő kockázatok kezelési módjának dokumentálása. Az ezzel kapcsolatos munka a cselevési tervben meghatározott ütemtervnek megfelelően halad. |
| --- | --- |

8.26.

A Bizottság szolgálatai teljes mértékben tisztában vannak azzal, hogy olyan költséghatékony ellenőrzési stratégiát kell kialakítani és alkalmazni, amely egyesíti az ellenőrzéseket, értékeléseket, felügyeleti és vizsgálati tevékenységeket. A Számvevőszék véleményével összhangban a Bizottság kidolgozta az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervét, amely valamennyi bizottsági szolgálat számára közös, koordinált megközelítés és eszközrendszer kifejlesztését tűzte ki célul. Ez kiterjed a belső ellenőrzési stratégiák sémájának formalizálására és harmonizálására, amelyek révén biztosítható a belső ellenőrzési folyamatok és az azokhoz kapcsolódó felelősségi szintek jobb áttekinthetősége, valamint a velük összefüggő kockázatok kezelési módjának dokumentálása. Az ezzel kapcsolatos munka a cselevési tervben meghatározott ütemtervnek megfelelően halad.

| 8.27. | A Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) a projektek napi irányításához szolgál adatokkal. A CRIS rendszerből azonban – elsősorban egyes adatmeghatározási korlátozásaiból adódóan – nem nyerhetők egyes kívánatos pénzügyi információs elemzések. Nem áll például rendelkezésre elégséges és koherens, végrehajtó szervezet és finanszírozási mód szerint lebontott pénzügyi információ, amely a 8.28. bekezdésben említett részletesebb kockázatelemzés alapjául szolgálna. Az EuropeAid elismeri, hogy szükség van a CRIS hatékonyabbá tételére. |
| --- | --- |

8.27.

A Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) a projektek napi irányításához szolgál adatokkal. A CRIS rendszerből azonban – elsősorban egyes adatmeghatározási korlátozásaiból adódóan – nem nyerhetők egyes kívánatos pénzügyi információs elemzések. Nem áll például rendelkezésre elégséges és koherens, végrehajtó szervezet és finanszírozási mód szerint lebontott pénzügyi információ, amely a 8.28. bekezdésben említett részletesebb kockázatelemzés alapjául szolgálna. Az EuropeAid elismeri, hogy szükség van a CRIS hatékonyabbá tételére.

| 8.27. | A rendszerből származó információk segítségével a EuropeAid igényeinek megfelelő elemzések készíthetők, például végrehajtó szervezetek vagy irányítási módok szerint. A rendszert a változó vezetői szükségleteknek megfelelően folyamatosan korrigálják. |
| --- | --- |

8.27.

A rendszerből származó információk segítségével a EuropeAid igényeinek megfelelő elemzések készíthetők, például végrehajtó szervezetek vagy irányítási módok szerint. A rendszert a változó vezetői szükségleteknek megfelelően folyamatosan korrigálják.

| 8.28. | 2006-ban az EuropeAid bevezetett egy negyedévente frissítendő központi kockázat-nyilvántartási jegyzéket. 2006 decemberéig azonosították a kritikus kockázatokat a 2007-es éves irányítási tervben történő figyelembevétel céljából. Ugyanakkor a korábbi évekhez hasonlóan semmi nem mutat arra, hogy az elkészült elemzés tekintetbe vette volna a projektek külső ellenőreinek megállapításait, illetve a különböző típusú projektvégrehajtó szervezetekhez (civil szervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények, stb.) és a különböző finanszírozási módokhoz (támogatás, költségvetési támogatás, vagyonkezelői alap, stb.) kötődő specifikus kockázatokat. Az azonosított kockázatokat nem hozzák rendszeresen összefüggésbe a Bizottság belső ellenőrzési szolgálatainak megállapításaival. Mindez hasznos alapadatként szolgált volna egy átfogó kockázatelemzés elvégzéséhez, ami segítene a kontrolltevékenységek célorientáltabbá tételében is. |
| --- | --- |

8.28.

2006-ban az EuropeAid bevezetett egy negyedévente frissítendő központi kockázat-nyilvántartási jegyzéket. 2006 decemberéig azonosították a kritikus kockázatokat a 2007-es éves irányítási tervben történő figyelembevétel céljából. Ugyanakkor a korábbi évekhez hasonlóan semmi nem mutat arra, hogy az elkészült elemzés tekintetbe vette volna a projektek külső ellenőreinek megállapításait, illetve a különböző típusú projektvégrehajtó szervezetekhez (civil szervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények, stb.) és a különböző finanszírozási módokhoz (támogatás, költségvetési támogatás, vagyonkezelői alap, stb.) kötődő specifikus kockázatokat. Az azonosított kockázatokat nem hozzák rendszeresen összefüggésbe a Bizottság belső ellenőrzési szolgálatainak megállapításaival. Mindez hasznos alapadatként szolgált volna egy átfogó kockázatelemzés elvégzéséhez, ami segítene a kontrolltevékenységek célorientáltabbá tételében is.

| 8.28. | Az éves kockázat-önértékelést az éves irányítási terv keretében hajtják végre; ez magas szintű kockázatértékelést jelent, amely kiegészíti a többi részletesebb – például az éves ellenőrzési terv elkészítése során lebonyolított – kockázatelemzést. Az értékelés a meglévő mechanizmusok figyelembevételével a reziduális kockázatokra összpontosít. Az a tény, hogy a Számvevőszék által említett elemek nem tükröződnek közvetlenül a (nyilvánvalóan összetett) kockázat megfogalmazásában, nem jelenti azt, hogy ezeket nem vették figyelembe a vizsgálat során. |
| --- | --- |

8.28.

Az éves kockázat-önértékelést az éves irányítási terv keretében hajtják végre; ez magas szintű kockázatértékelést jelent, amely kiegészíti a többi részletesebb – például az éves ellenőrzési terv elkészítése során lebonyolított – kockázatelemzést. Az értékelés a meglévő mechanizmusok figyelembevételével a reziduális kockázatokra összpontosít. Az a tény, hogy a Számvevőszék által említett elemek nem tükröződnek közvetlenül a (nyilvánvalóan összetett) kockázat megfogalmazásában, nem jelenti azt, hogy ezeket nem vették figyelembe a vizsgálat során.

Belső ellenőrzés

| 8.29. | 2006-ban a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) jelentést készített az Európai Közösség és az ENSZ közötti pénzügyi és igazgatási keretegyezményről (FAFA), illetve az EuropeAid belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó, 2003-ban végzett átfogó ellenőrzése nyomán történt lépésekről. Az EuropeAid és a DG ECHO jelenleg dolgozik a FAFA-ra vonatkozó jóváhagyott ajánlások végrehajtásáról szóló cselekvési terven. A Számvevőszék beszámolt a FAFA-val kapcsolatos fejleményekről (6), és ezt a kérdést a továbbiakban is nyomon követi majd. A belső kontrollrendszert illetően az EuropeAid az IAS ajánlásainak többségét végrehajtotta, és jó eredményeket ért el a fennmaradó ajánlások tekintetében is. |
| --- | --- |

8.29.

2006-ban a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) jelentést készített az Európai Közösség és az ENSZ közötti pénzügyi és igazgatási keretegyezményről (FAFA), illetve az EuropeAid belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó, 2003-ban végzett átfogó ellenőrzése nyomán történt lépésekről. Az EuropeAid és a DG ECHO jelenleg dolgozik a FAFA-ra vonatkozó jóváhagyott ajánlások végrehajtásáról szóló cselekvési terven. A Számvevőszék beszámolt a FAFA-val kapcsolatos fejleményekről (6), és ezt a kérdést a továbbiakban is nyomon követi majd. A belső kontrollrendszert illetően az EuropeAid az IAS ajánlásainak többségét végrehajtotta, és jó eredményeket ért el a fennmaradó ajánlások tekintetében is.

8.30.

| 8.30. | A belső ellenőrzési részleg (IAC), amely mind az EuropeAid, mind pedig a DG ECHO tevékenységét ellenőrzi, számos megbízásnak tett eleget 2006-ban: többek között az EuropeAid kockázatkezelési rendszereit és beszerzési eljárásait is ellenőrizte. Az IAC jelenleg nem készít átfogó éves értékeléseket az EuropeAid és a DG ECHO belső ellenőrzésének állapotáról, pedig egy időszakos átfogó értékelés értékes bizonyossági forrásként szolgálhatna az illetékes főigazgatók számára. Habár 2006-ban két új állást hoztak létre az IAC-nál, az EuropeAid ellenőrzési igényfelmérésében leírt valamennyi ellenőrzési feladat a javasolt hároméves cikluson belül az így kibővített létszám mellett sem tűnik megvalósíthatónak. 2007 elején elkészült egy hasonló ellenőrzési igényfelmérés az ellenőrzési munka DG ECHO-val kapcsolatos részét illetően is. |
| --- | --- |

A belső ellenőrzési részleg (IAC), amely mind az EuropeAid, mind pedig a DG ECHO tevékenységét ellenőrzi, számos megbízásnak tett eleget 2006-ban: többek között az EuropeAid kockázatkezelési rendszereit és beszerzési eljárásait is ellenőrizte. Az IAC jelenleg nem készít átfogó éves értékeléseket az EuropeAid és a DG ECHO belső ellenőrzésének állapotáról, pedig egy időszakos átfogó értékelés értékes bizonyossági forrásként szolgálhatna az illetékes főigazgatók számára. Habár 2006-ban két új állást hoztak létre az IAC-nál, az EuropeAid ellenőrzési igényfelmérésében leírt valamennyi ellenőrzési feladat a javasolt hároméves cikluson belül az így kibővített létszám mellett sem tűnik megvalósíthatónak. 2007 elején elkészült egy hasonló ellenőrzési igényfelmérés az ellenőrzési munka DG ECHO-val kapcsolatos részét illetően is.

| 8.30. | A belső ellenőrzési részleg (IAC) feladata nem az, hogy éves véleményt adjon az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiről, hanem hogy tanácsot adjon e jelentések elkészítésével kapcsolatban: a kérdéses évben végzett munkája jellegével és tárgyával összhangban az éves tevékenységi jelentés előkészítéséhez hozzájárulva állásfoglalást kell készítenie az ellenőrzés helyzetéről (lásd SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30.

A belső ellenőrzési részleg (IAC) feladata nem az, hogy éves véleményt adjon az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiről, hanem hogy tanácsot adjon e jelentések elkészítésével kapcsolatban: a kérdéses évben végzett munkája jellegével és tárgyával összhangban az éves tevékenységi jelentés előkészítéséhez hozzájárulva állásfoglalást kell készítenie az ellenőrzés helyzetéről (lásd SEC(2003) 0059).

A főigazgatók a bizonyosság megadása során több különböző információforrást használnak fel (többek között az IAS és egyéb ellenőrző szervek, pl. az IAC által végrehajtott ellenőrzéseket), amelyek összességében mind a bizonyosság alátámasztására szolgálnak.

2006-ban a EuropeAid belső ellenőrzési részlegét két új álláshellyel bővítették ki, ami lehetővé tette tevékenységi területének kibővítését. Az IAC 2006-os tevékenységeit szemügyre véve megállapítható, hogy 2006-os munkaprogramját az eredeti tervek szerint befejezte.

Következtetések és ajánlások

| 8.31. | A Számvevőszék ellenőrzése a küldöttségi szintű ügyletekre vonatkozóan alacsony hibaszintet állapított meg (lásd: 8.8. bekezdés), a projektvégrehajtó szervezetek szintjén viszont úgy találta, hogy az ellenőrzött mintában lényeges hibaarány fordul elő (lásd: 8.9–8.10. bekezdés). |
| --- | --- |

8.31.

A Számvevőszék ellenőrzése a küldöttségi szintű ügyletekre vonatkozóan alacsony hibaszintet állapított meg (lásd: 8.8. bekezdés), a projektvégrehajtó szervezetek szintjén viszont úgy találta, hogy az ellenőrzött mintában lényeges hibaarány fordul elő (lásd: 8.9–8.10. bekezdés).

| 8.31. | A Bizottság becslései szerint – a Számvevőszék által feltárt hibák, illetve a Bizottság által végzett ellenőrzések alapján – a hibák globális pénzügyi hatása az összes külső fellépést érintő végleges kifizetésekre elfogadható szintű, ugyanakkor tovább mérsékelhető. |
| --- | --- |

8.31.

A Bizottság becslései szerint – a Számvevőszék által feltárt hibák, illetve a Bizottság által végzett ellenőrzések alapján – a hibák globális pénzügyi hatása az összes külső fellépést érintő végleges kifizetésekre elfogadható szintű, ugyanakkor tovább mérsékelhető.

A Számvevőszék bizonyos megjegyzései olyan hatályos szerződésekre vonatkoznak, amelyek esetében még nem került sor végleges kifizetésre, és amelyeken a végrehajtás során a bizottsági ellenőrzési rendszer következtében korrekciós intézkedéseket kellene végrehajtani.

| 8.32. | A Számvevőszéknek a bizottsági felügyeleti és kontrollrendszerek 2006. évi működéséről készített átfogó értékelését a
  8.2. melléklet
  mutatja. Ahogy a 8.13–8.18. bekezdésben kifejtettük, továbbra is hiányosságok voltak tapasztalhatók a projektvégrehajtó szervezetek szintjén lebonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszerekben. |
| --- | --- |

8.32.

A Számvevőszéknek a bizottsági felügyeleti és kontrollrendszerek 2006. évi működéséről készített átfogó értékelését a
  8.2. melléklet
  mutatja. Ahogy a 8.13–8.18. bekezdésben kifejtettük, továbbra is hiányosságok voltak tapasztalhatók a projektvégrehajtó szervezetek szintjén lebonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszerekben.

| 8.32. | A Bizottság belső ellenőrzési rendszerét úgy alakították ki, hogy figyelembe vegye a külső segélyezési kiadások többéves jellegét; ez biztosítja, hogy a projektvégrehajtás kulcsfázisaiban végre lehessen hajtani a kedvezményezettek kifizetési igényeinek ellenőrzését, hogy az előlegfizetésekkel kapcsolatos hibák felfedezhetők és korrigálhatók legyenek. |
| --- | --- |

8.32.

A Bizottság belső ellenőrzési rendszerét úgy alakították ki, hogy figyelembe vegye a külső segélyezési kiadások többéves jellegét; ez biztosítja, hogy a projektvégrehajtás kulcsfázisaiban végre lehessen hajtani a kedvezményezettek kifizetési igényeinek ellenőrzését, hogy az előlegfizetésekkel kapcsolatos hibák felfedezhetők és korrigálhatók legyenek.

2006-ban intézkedéseket hoztak az ellenőrzési rendszerek további megszilárdítása érdekében, többek között a költségvetésre és az EFA-ra egyaránt kiterjedő, a szerződéses eljárásokat ismertető javított gyakorlati útmutató terjesztését, a program-előirányzatról szóló kézikönyvet, a küldöttségeknek szóló részletesebb beszámolókészítési irányelveket, valamint a szigorúbb utólagos ellenőrzéseket.

A Bizottság tisztában van vele, hogy a fejlesztések tovább folytathatók, azonban úgy véli, hogy a jelenleg működő rendszerek egészében véve ésszerű bizonyosságot szolgáltatnak a külső fellépésekhez kapcsolódó kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége vonatkozásában.

| 8.33. | E hiányosságok enyhítésére a Számvevőszék a következőket javasolja: |
| --- | --- |

8.33.

E hiányosságok enyhítésére a Számvevőszék a következőket javasolja:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | a projektek külső ellenőrei olyan feladat-meghatározás alapján végezzék munkájukat, amely valamennyi ismert kockázati területet lefed, így a szerződéskötési eljárásokra és a kiadások támogathatóságára vonatkozó bizottsági követelményeket is; továbbá fogalmazzanak meg egyértelmű jelentéstételi követelményeket (lásd: 8.15. és 8.16. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

a projektek külső ellenőrei olyan feladat-meghatározás alapján végezzék munkájukat, amely valamennyi ismert kockázati területet lefed, így a szerződéskötési eljárásokra és a kiadások támogathatóságára vonatkozó bizottsági követelményeket is; továbbá fogalmazzanak meg egyértelmű jelentéstételi követelményeket (lásd: 8.15. és 8.16. bekezdés);

| a) | A 2006. február 1-jétől hatályos új szerződésminták és a kiadások ellenőrzésére vonatkozó új feladatmeghatározások kifejezetten a Számvevőszék által említett szempontokra figyelemmel kerültek kialakításra. |
| --- | --- |

a)

A 2006. február 1-jétől hatályos új szerződésminták és a kiadások ellenőrzésére vonatkozó új feladatmeghatározások kifejezetten a Számvevőszék által említett szempontokra figyelemmel kerültek kialakításra.

| b) | olyan meghatározásokat és beviteli szabályokat kell kidolgozni a CRIS-adatokra vonatkozóan, hogy a CRIS megbízható és hasznos, elemző jellegű bejegyzéseket tartalmazzon valamennyi projekt-ellenőrzésről, akár külső ellenőrök, akár bizottsági alkalmazottak végzik az ellenőrzést, lehetővé téve, hogy az információk






  — | összefogottabbak legyenek, |
| --- | --- | --- |

b)

olyan meghatározásokat és beviteli szabályokat kell kidolgozni a CRIS-adatokra vonatkozóan, hogy a CRIS megbízható és hasznos, elemző jellegű bejegyzéseket tartalmazzon valamennyi projekt-ellenőrzésről, akár külső ellenőrök, akár bizottsági alkalmazottak végzik az ellenőrzést, lehetővé téve, hogy az információk

—

összefogottabbak legyenek,

| — | a megfelelő projektirányítási adatokhoz kapcsolódjanak, |
| --- | --- |

—

a megfelelő projektirányítási adatokhoz kapcsolódjanak,

| — | bevihetők legyenek a kockázat-értékelési rendszerbe, |
| --- | --- |

—

bevihetők legyenek a kockázat-értékelési rendszerbe,

| — | végső soron pedig valamennyi külügyi szolgálattal foglalkozó főigazgatóság felhasználhassa azokat (lásd: 8.23., 8.25. és 8.27. bekezdés); |
| --- | --- |

—

végső soron pedig valamennyi külügyi szolgálattal foglalkozó főigazgatóság felhasználhassa azokat (lásd: 8.23., 8.25. és 8.27. bekezdés);

| b) | A Bizottság a jelenlegi rendszer kiegészítéseként azt tervezi, hogy az összegyűjtött tapasztalatokra építve továbbfejleszti a CRIS-ellenőrzés működését. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság a jelenlegi rendszer kiegészítéseként azt tervezi, hogy az összegyűjtött tapasztalatokra építve továbbfejleszti a CRIS-ellenőrzés működését.

| c) | az EuropeAid központjában vizsgálják felül jobban a küldöttségek által az ellenőrzésekről szolgáltatott információt, annak teljes körűsége és következetessége végett. Ezt támasszák alá a valamennyi főigazgatóság által végzett felülvizsgálati helyszíni ellenőrzések is (lásd: 8.20., 8.22. és 8.24. bekezdés); |
| --- | --- |

c)

az EuropeAid központjában vizsgálják felül jobban a küldöttségek által az ellenőrzésekről szolgáltatott információt, annak teljes körűsége és következetessége végett. Ezt támasszák alá a valamennyi főigazgatóság által végzett felülvizsgálati helyszíni ellenőrzések is (lásd: 8.20., 8.22. és 8.24. bekezdés);

| c) | A Bizottság nemrégiben módosította a küldöttségek által a 2007-es éves ellenőrzési terv végrehajtására használt beszámolókészítési sablont, részletesebbé téve azt, ami lehetővé teszi az ellenőrzési folyamat egyes szakaszai és az ellenőrzési indokok egyértelműbb elkülönítését. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság nemrégiben módosította a küldöttségek által a 2007-es éves ellenőrzési terv végrehajtására használt beszámolókészítési sablont, részletesebbé téve azt, ami lehetővé teszi az ellenőrzési folyamat egyes szakaszai és az ellenőrzési indokok egyértelműbb elkülönítését.

| d) | a DG ECHO az eltérő értelmezések elkerülése érdekében tisztázza a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályokat (lásd: 8.11. bekezdés); |
| --- | --- |

d)

a DG ECHO az eltérő értelmezések elkerülése érdekében tisztázza a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályokat (lásd: 8.11. bekezdés);

| d) | Folytatódott a Bizottság és a szerződő szervezetek közötti, a szabályok jobb megértését célzó együttműködés, hogy a különböző értelmezések számára teret biztosítsanak. A hatályos szabályok egységes értelmezését elősegítendő 2007-ben valamennyi partner adatlapokat kapott kézhez. |
| --- | --- |

d)

Folytatódott a Bizottság és a szerződő szervezetek közötti, a szabályok jobb megértését célzó együttműködés, hogy a különböző értelmezések számára teret biztosítsanak. A hatályos szabályok egységes értelmezését elősegítendő 2007-ben valamennyi partner adatlapokat kapott kézhez.

| e) | felül kell vizsgálni a DG ECHO-nak a végrehajtó partnerek központjában, illetve a helyszínen végeztetett ellenőrzései közötti arányt, hogy jobban meg lehessen ítélni a projektekre vonatkozó kiadások valódiságát (lásd: 8.18. bekezdés). |
| --- | --- |

e)

felül kell vizsgálni a DG ECHO-nak a végrehajtó partnerek központjában, illetve a helyszínen végeztetett ellenőrzései közötti arányt, hogy jobban meg lehessen ítélni a projektekre vonatkozó kiadások valódiságát (lásd: 8.18. bekezdés).

| e) | Felülvizsgálták a partnerek központjában, illetve a helyszínen végzett ellenőrzések közötti arányt, amelyet egy átfogó ellenőrzési stratégia részeként kell tekinteni (lásd a 8.18. pontot). |
| --- | --- |

e)

Felülvizsgálták a partnerek központjában, illetve a helyszínen végzett ellenőrzések közötti arányt, amelyet egy átfogó ellenőrzési stratégia részeként kell tekinteni (lásd a 8.18. pontot).

---

(1)  Az Európai Fejlesztési Alapokon keresztül nyújtott támogatásról külön jelentés készül, mivel azt nem az általános költségvetésből finanszírozzák.

(2)  Újjáépítési, fejlesztési és stabilizációs közösségi segítségnyújtás.

(3)  A földrajzi igazgatóságok a következők: (1) Ázsia és Közép-Ázsia; (2) Európa, a dél-földközi-tengeri térség, a Közel-Kelet és a szomszédságpolitika; (3) Latin-Amerika.

(4)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 8.9. bekezdése.

(5)  Az Európai Számvevőszék 2/2004. sz. véleménye az „egységes ellenőrzési modellről” (single audit model), 50. bekezdés.

(6)  Lásd: a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 8.24–8.28. bekezdése, illetve az Európai Fejlesztési Alap által támogatott tevékenységekről szóló, a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 52. bekezdése.

8.2. MELLÉKLET

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

| Vizsgált rendszer | Legfőbb belső ellenőrzés | Átfogó értékelés |
| --- | --- | --- |
| Eljárások és kézikönyvek | Irányítás és előzetes ellenőrzések | Belső ellenőrzések | Az ügyletekre vonatkozó utólagos ellenőrzés | Külső ellenőrzések | Vezetőségi jelentések |
| EuropeAid Együttműködési Hivatal | | | | | | | |
| Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (ECHO) | | | | N/A | | | |
| Bizottsági küldöttségek | | | | N/A | | | |

Vizsgált rendszer

Legfőbb belső ellenőrzés

Átfogó értékelés

Eljárások és kézikönyvek

Irányítás és előzetes ellenőrzések

Belső ellenőrzések

Az ügyletekre vonatkozó utólagos ellenőrzés

Külső ellenőrzések

Vezetőségi jelentések

EuropeAid Együttműködési Hivatal

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (ECHO)

N/A

Bizottsági küldöttségek

N/A

Magyarázat:

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |
| N/A | Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

N/A

Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat

8.1. MELLÉKLET

A megbízhatósági nyilatkozat keretében tett főbb észrevételek nyomon követése

| A Számvevőszék észrevétele | Végrehajtott intézkedések | A Számvevőszék elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Hibák a projektvégrehajtó szervezetek által folyósított kifizetésekben |
| A Számvevőszék a projektvégrehajtó szervezetek szintjén az ellenőrzött mintában lényeges hiba-előfordulási arányt állapított meg.
  (2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.20. bekezdés) | A kedvezményezettek által kezdeményezendő pénzügyi ellenőrzésekre vonatkozó feladat-meghatározás felülvizsgálata megtörtént. | A végrehajtott intézkedések a 2006-ban ellenőrzött kifizetésekkel kapcsolatban még nem vezettek tényleges eredményhez. | Lásd a Bizottság 8.10., 8.15., 8.16. és 8.31. pontra adott válaszait. |
| A projektek külső ellenőrzése |
| A külső ellenőrök nem kaptak teljes körű feladat-meghatározást, így az ellenőrzések nem terjedtek ki egyes kockázati területekre, mint például az előírt szerződéskötési eljárásoknak való megfelelés ellenőrzésére.
  (2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.15. bekezdés) | A kiadások ellenőrzésére vonatkozó, 2006. február 1-jétől hatályos új szabványszerződések és feladat-meghatározások kifejezetten a Számvevőszék által említett szerződéskötési szempontokat veszik figyelembe. | 2007-ig ennek hatása még nem lesz teljesen látható (a 2006-os megbízhatósági nyilatkozat elkészítésekor vizsgált ellenőrzési jelentések legtöbbjét 2006 februárja előtt készítették). | Lásd a Bizottság 8.10., 8.15. és 8.16. pontra adott válaszait. |
| Információk az ellenőrzésekről és azok eredményéről |
| Sem a külső támogatások kezeléséről szóló jelentések (EAMR), sem a CRIS (Közös Relex Információs Rendszer) számítógépesített vezetői információs rendszer nem tartalmaz teljes körű és rendszerbe foglalt információt a projektekre vonatkozó ellenőrzésekről és azok eredményéről.
  (2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.9. és 8.10. bekezdés) | 2006-ban több ellenőrzési információt vittek be a CRIS rendszerbe, ám továbbra sem mindet. Az EAMR ellenőrzési jelentéseiben továbbra is következetlenségek voltak. | Habár többet használták a CRIS rendszert, egyelőre nem valósult meg az ellenőrzéseknek, illetve azok eredményének teljes körű központi nyilvántartásából eredő lehetséges haszon. | Lásd a Bizottság 8.23. pontra adott válaszát. |
| Kockázatbecslés |
| Az EuropeAid kockázatbecslése hivatkozzék a projektszinten végzett ellenőrzések megállapításaira, és tegyen különbséget a projektvégrehajtó szervezetek és finanszírozási módok különböző típusai között.
  (2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.23. bekezdés a) pont) | A kockázatbecslés a negyedévente frissített központi kockázati nyilvántartás bevezetésének köszönhetően javult. | A kockázati nyilvántartás bevezetése ellenére továbbra sincs kapcsolat az ellenőrzési megállapítások és a kockázatbecslés között, és nem áll rendelkezésre a végrehajtó szervezetek és finanszírozási módok szerinti explicit elemzés sem. | Lásd a Bizottság 8.28. pontra adott válaszát. |

A Számvevőszék észrevétele

Végrehajtott intézkedések

A Számvevőszék elemzése

A Bizottság válasza

Hibák a projektvégrehajtó szervezetek által folyósított kifizetésekben

A Számvevőszék a projektvégrehajtó szervezetek szintjén az ellenőrzött mintában lényeges hiba-előfordulási arányt állapított meg.

(2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.20. bekezdés)

A kedvezményezettek által kezdeményezendő pénzügyi ellenőrzésekre vonatkozó feladat-meghatározás felülvizsgálata megtörtént.

A végrehajtott intézkedések a 2006-ban ellenőrzött kifizetésekkel kapcsolatban még nem vezettek tényleges eredményhez.

Lásd a Bizottság 8.10., 8.15., 8.16. és 8.31. pontra adott válaszait.

A projektek külső ellenőrzése

A külső ellenőrök nem kaptak teljes körű feladat-meghatározást, így az ellenőrzések nem terjedtek ki egyes kockázati területekre, mint például az előírt szerződéskötési eljárásoknak való megfelelés ellenőrzésére.

(2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.15. bekezdés)

A kiadások ellenőrzésére vonatkozó, 2006. február 1-jétől hatályos új szabványszerződések és feladat-meghatározások kifejezetten a Számvevőszék által említett szerződéskötési szempontokat veszik figyelembe.

2007-ig ennek hatása még nem lesz teljesen látható (a 2006-os megbízhatósági nyilatkozat elkészítésekor vizsgált ellenőrzési jelentések legtöbbjét 2006 februárja előtt készítették).

Lásd a Bizottság 8.10., 8.15. és 8.16. pontra adott válaszait.

Információk az ellenőrzésekről és azok eredményéről

Sem a külső támogatások kezeléséről szóló jelentések (EAMR), sem a CRIS (Közös Relex Információs Rendszer) számítógépesített vezetői információs rendszer nem tartalmaz teljes körű és rendszerbe foglalt információt a projektekre vonatkozó ellenőrzésekről és azok eredményéről.

(2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.9. és 8.10. bekezdés)

2006-ban több ellenőrzési információt vittek be a CRIS rendszerbe, ám továbbra sem mindet. Az EAMR ellenőrzési jelentéseiben továbbra is következetlenségek voltak.

Habár többet használták a CRIS rendszert, egyelőre nem valósult meg az ellenőrzéseknek, illetve azok eredményének teljes körű központi nyilvántartásából eredő lehetséges haszon.

Lásd a Bizottság 8.23. pontra adott válaszát.

Kockázatbecslés

Az EuropeAid kockázatbecslése hivatkozzék a projektszinten végzett ellenőrzések megállapításaira, és tegyen különbséget a projektvégrehajtó szervezetek és finanszírozási módok különböző típusai között.

(2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.23. bekezdés a) pont)

A kockázatbecslés a negyedévente frissített központi kockázati nyilvántartás bevezetésének köszönhetően javult.

A kockázati nyilvántartás bevezetése ellenére továbbra sincs kapcsolat az ellenőrzési megállapítások és a kockázatbecslés között, és nem áll rendelkezésre a végrehajtó szervezetek és finanszírozási módok szerinti explicit elemzés sem.

Lásd a Bizottság 8.28. pontra adott válaszát.

9. FEJEZET

Előcsatlakozási stratégia

TARTALOM

| 9.1–9.6 | Bevezetés |
| --- | --- |

9.1–9.6

| 9.7–9.25 | Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

9.7–9.25

| 9.7–9.10 | Az ellenőrzés módszerei és hatóköre |
| --- | --- |

9.7–9.10

| 9.11–9.22 | Ellenőrzési megállapítások |
| --- | --- |

9.11–9.22

| 9.11–9.15 | Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége |
| --- | --- |

9.11–9.15

| 9.16–9.22 | Felügyeleti és kontrollrendszerek |
| --- | --- |

9.16–9.22

| 9.23–9.25 | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

9.23–9.25

| 9.26–9.37 | Az ikerintézményi együttműködésről mint a tagjelölt országok intézménykiépítésének legfőbb eszközéről szóló 6/2003. sz. különjelentés megállapításainak nyomonkövetési felülvizsgálata |
| --- | --- |

9.26–9.37

| 9.26–9.28 | Bevezetés |
| --- | --- |

9.26–9.28

| 9.29–9.36 | A Számvevőszék megállapításai |
| --- | --- |

9.29–9.36

| 9.37 | Ajánlások |
| --- | --- |

9.37

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 9.1. | Az éves jelentésnek ez a fejezete a pénzügyi terv 7. fejezetével foglalkozik, amely a közép- és kelet európai országok (1) előcsatlakozási eszközeinek (PHARE, ISPA és SAPARD) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programnak a kiadásait tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

9.1.

Az éves jelentésnek ez a fejezete a pénzügyi terv 7. fejezetével foglalkozik, amely a közép- és kelet európai országok (1) előcsatlakozási eszközeinek (PHARE, ISPA és SAPARD) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programnak a kiadásait tartalmazza.

9.2.

| 9.2. | A PHARE programot (2) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programot (3) a Bővítési Főigazgatóság irányítja. Ezek az előcsatlakozási programok az intézményrendszer kiépítéséhez és beruházásokhoz nyújtanak támogatást. A Regionális Politikai Főigazgatóság által irányított ISPA (4) a környezetvédelem és a közlekedés területén segíti elő a csatlakozást. A SAPARD (5) programot a Mezőgazdasági Főigazgatóság irányításával hajtják végre. A program célja, hogy segítséget nyújtson a kedvezményezett országoknak mezőgazdasági ágazatuk és vidékeik szerkezetátalakításából fakadó problémák kezelésében, és elősegítse a közös agrárpolitika végrehajtását. |
| --- | --- |

A PHARE programot (2) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programot (3) a Bővítési Főigazgatóság irányítja. Ezek az előcsatlakozási programok az intézményrendszer kiépítéséhez és beruházásokhoz nyújtanak támogatást. A Regionális Politikai Főigazgatóság által irányított ISPA (4) a környezetvédelem és a közlekedés területén segíti elő a csatlakozást. A SAPARD (5) programot a Mezőgazdasági Főigazgatóság irányításával hajtják végre. A program célja, hogy segítséget nyújtson a kedvezményezett országoknak mezőgazdasági ágazatuk és vidékeik szerkezetátalakításából fakadó problémák kezelésében, és elősegítse a közös agrárpolitika végrehajtását.

9.3.

| 9.3. | A PHARE, a Törökország és az ISPA programokat és projekteket többnyire a decentralizált végrehajtási rendszer (DIS) segítségével valósítják meg, amely során a bizottsági küldöttségek előzetesen ellenőrzik a közbeszerzésekre és a szerződések odaítélésére vonatkozó döntéseket. Egyéb esetben a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszert (a továbbiakban: EDIS) alkalmazzák, amely során a Bizottság eltekint a pályáztatási és szerződéskötési eljárások előzetes ellenőrzésétől (6). Decentralizált irányítás esetén a szerződők és kedvezményezettek felé a kifizetéseket a nemzeti hatóságok eszközölik, a Bizottság utólagos ellenőrzésével. |
| --- | --- |

A PHARE, a Törökország és az ISPA programokat és projekteket többnyire a decentralizált végrehajtási rendszer (DIS) segítségével valósítják meg, amely során a bizottsági küldöttségek előzetesen ellenőrzik a közbeszerzésekre és a szerződések odaítélésére vonatkozó döntéseket. Egyéb esetben a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszert (a továbbiakban: EDIS) alkalmazzák, amely során a Bizottság eltekint a pályáztatási és szerződéskötési eljárások előzetes ellenőrzésétől (6). Decentralizált irányítás esetén a szerződők és kedvezményezettek felé a kifizetéseket a nemzeti hatóságok eszközölik, a Bizottság utólagos ellenőrzésével.

9.4.

| 9.4. | A SAPARD programot szintén decentralizáltan hajtják végre, de a projektek kiválasztásához, a pályáztatáshoz és a szerződéskötéshez nem szükséges a Bizottság előzetes hozzájárulása. A Bizottság saját felmérései alapján a programok irányítását az egyes kedvezményezett országokra ruházta át. A végrehajtási és kifizetési feladatokért az akkreditált kifizető ügynökségek felelősek, ők térítik vissza a kedvezményezettek részéről felmerült kiadásokat. A kifizető ügynökségek kötelesek elszámolásaikra vonatkozóan évente igazolást, illetve egy független igazoló szerv által készített ellenőrzési jelentést benyújtani a Bizottságnak. A Bizottság ellenőrzi a rendszerek megfelelő és a tervezett módon történő működését, és a pénzügyi év végén elvégzi a számlaelszámolási eljárásokat. |
| --- | --- |

A SAPARD programot szintén decentralizáltan hajtják végre, de a projektek kiválasztásához, a pályáztatáshoz és a szerződéskötéshez nem szükséges a Bizottság előzetes hozzájárulása. A Bizottság saját felmérései alapján a programok irányítását az egyes kedvezményezett országokra ruházta át. A végrehajtási és kifizetési feladatokért az akkreditált kifizető ügynökségek felelősek, ők térítik vissza a kedvezményezettek részéről felmerült kiadásokat. A kifizető ügynökségek kötelesek elszámolásaikra vonatkozóan évente igazolást, illetve egy független igazoló szerv által készített ellenőrzési jelentést benyújtani a Bizottságnak. A Bizottság ellenőrzi a rendszerek megfelelő és a tervezett módon történő működését, és a pénzügyi év végén elvégzi a számlaelszámolási eljárásokat.

9.5.

| 9.5. | Az előcsatlakozási programok keretében folyósított kifizetések összege 2006-ban 2 277 millió EUR volt. A 2006-ban lekötött és elköltött összegek lebontását a
  9.1. ábra
  szemlélteti. A 2004-ben tagállammá vált nyolc közép- és kelet-európai országnak a csatlakozás után nem kötöttek le új kiadásokat (kivételt képez a SAPARD, amelynél 2004 végéig még vállaltak kötelezettségeket). Bulgária és Románia esetében a kötelezettségvállalások utolsó éve 2006 volt. A korábbi ISPA-projekteket az újonnan csatlakozott országokban azután a Kohéziós Alap projektjeiként kezelik majd. A bizottsági kifizetések ezen projektek esetében 2010/2011-ig folytatódhatnak, a PHARE esetében pedig legalább 2009 végéig folytatódnak majd. |
| --- | --- |

Az előcsatlakozási programok keretében folyósított kifizetések összege 2006-ban 2 277 millió EUR volt. A 2006-ban lekötött és elköltött összegek lebontását a
  9.1. ábra
  szemlélteti. A 2004-ben tagállammá vált nyolc közép- és kelet-európai országnak a csatlakozás után nem kötöttek le új kiadásokat (kivételt képez a SAPARD, amelynél 2004 végéig még vállaltak kötelezettségeket). Bulgária és Románia esetében a kötelezettségvállalások utolsó éve 2006 volt. A korábbi ISPA-projekteket az újonnan csatlakozott országokban azután a Kohéziós Alap projektjeiként kezelik majd. A bizottsági kifizetések ezen projektek esetében 2010/2011-ig folytatódhatnak, a PHARE esetében pedig legalább 2009 végéig folytatódnak majd.

Image

Image

| 9.6. | A 2007–2013-as pénzügyi terv idejére a PHARE, a Törökország, az ISPA és a SAPARD programokat egy egységes előcsatlakozási eszköz, az IPA váltja fel. |
| --- | --- |

9.6.

A 2007–2013-as pénzügyi terv idejére a PHARE, a Törökország, az ISPA és a SAPARD programokat egy egységes előcsatlakozási eszköz, az IPA váltja fel.

KÜLÖNÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés módszerei és hatóköre

| 9.7. | Az ellenőrzés két fő információforrásra támaszkodik: |
| --- | --- |

9.7.

Az ellenőrzés két fő információforrásra támaszkodik:

| a) | az ügyletek tételes vizsgálata: az előcsatlakozási költségvetésből egy 80 ügyletből álló minta került kiválasztásra; |
| --- | --- |

a)

az ügyletek tételes vizsgálata: az előcsatlakozási költségvetésből egy 80 ügyletből álló minta került kiválasztásra;

| b) | a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének ellenőrzése a következő szinteken: a Bizottság székhelye, EK küldöttségek, valamint a nemzeti végrehajtó és kifizető ügynökségek. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti és kontrollrendszerek működésének ellenőrzése a következő szinteken: a Bizottság székhelye, EK küldöttségek, valamint a nemzeti végrehajtó és kifizető ügynökségek.

A PHARE és a Törökország programok

| 9.8. | A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék: |
| --- | --- |

9.8.

A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék:

| a) | 67 ügyletet ellenőrzött tételesen a Bizottság, illetve a kedvezményezett országok szintjén Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Lettországban (a meglévő dokumentáció áttekintése alapján), Litvániában, Lengyelországban, Romániában, Szlovákiában és Törökországban; |
| --- | --- |

a)

67 ügyletet ellenőrzött tételesen a Bizottság, illetve a kedvezményezett országok szintjén Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Lettországban (a meglévő dokumentáció áttekintése alapján), Litvániában, Lengyelországban, Romániában, Szlovákiában és Törökországban;

| b) | értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket (a belső ellenőrzési standardok végrehajtásának, az utólagos ellenőrzési tevékenységek rendszerének és a programok központi szinten történő lezárásának az ellenőrzése, valamint a kedvezményezett országokban tételes vizsgálatra kiválasztott ügyletek különböző kontrollvizsgálatai révén). |
| --- | --- |

b)

értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket (a belső ellenőrzési standardok végrehajtásának, az utólagos ellenőrzési tevékenységek rendszerének és a programok központi szinten történő lezárásának az ellenőrzése, valamint a kedvezményezett országokban tételes vizsgálatra kiválasztott ügyletek különböző kontrollvizsgálatai révén).

ISPA

| 9.9. | Az ISPA esetében hét kifizetést és közbeszerzési eljárást vizsgáltak tételesen, a vizsgált projektek közül öt romániai, kettő pedig bulgáriai volt (7). A Bizottság által felállított felügyeleti és kontrollrendszereken belül különösen a bizottsági küldöttségek előzetes ellenőrzéseit (9.3. bekezdés) és a Regionális Politikai Főigazgatóság ellenőrzési tevékenységét vizsgálták felül. Ezenkívül azt is elemezték, hogy az egyes országok hol tartanak az EDIS-jóváhagyás megszerzésében. |
| --- | --- |

9.9.

Az ISPA esetében hét kifizetést és közbeszerzési eljárást vizsgáltak tételesen, a vizsgált projektek közül öt romániai, kettő pedig bulgáriai volt (7). A Bizottság által felállított felügyeleti és kontrollrendszereken belül különösen a bizottsági küldöttségek előzetes ellenőrzéseit (9.3. bekezdés) és a Regionális Politikai Főigazgatóság ellenőrzési tevékenységét vizsgálták felül. Ezenkívül azt is elemezték, hogy az egyes országok hol tartanak az EDIS-jóváhagyás megszerzésében.

SAPARD

| 9.10. | A SAPARD esetében, a bizottsági szintű ellenőrzés során, a felügyeleti és kontrollrendszereken belül az igazoló szervek jelentéseinek bizottsági felülvizsgálatát, valamint egy hat bizottsági kifizetésből álló minta alapján az ügyleteken végzett vizsgálatokat is értékelték. A számvevőszéki ellenőrzés ezenkívül öt projekt mintáján keresztül Romániában, további öt projekt mintája alapján pedig Lettországban vizsgálta a kontrollmechanizmusokat és ügyleteket, az ellenőrzés időpontjában végrehajtott főbb intézkedésekre összpontosítva. Az ellenőrzések során áttekintették az illetékes kifizető ügynökségek projektekre vonatkozó dokumentációit, és a helyszínen ellenőrizték a projektek jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

9.10.

A SAPARD esetében, a bizottsági szintű ellenőrzés során, a felügyeleti és kontrollrendszereken belül az igazoló szervek jelentéseinek bizottsági felülvizsgálatát, valamint egy hat bizottsági kifizetésből álló minta alapján az ügyleteken végzett vizsgálatokat is értékelték. A számvevőszéki ellenőrzés ezenkívül öt projekt mintáján keresztül Romániában, további öt projekt mintája alapján pedig Lettországban vizsgálta a kontrollmechanizmusokat és ügyleteket, az ellenőrzés időpontjában végrehajtott főbb intézkedésekre összpontosítva. Az ellenőrzések során áttekintették az illetékes kifizető ügynökségek projektekre vonatkozó dokumentációit, és a helyszínen ellenőrizték a projektek jogszerűségét és szabályszerűségét.

Ellenőrzési megállapítások

Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

| 9.11. | A PHARE, a Törökország és az ISPA programok esetében az ellenőrzés során talált hibák nem voltak jelentősek. A SAPARD-dal kapcsolatosan azonban a vizsgálatok jelentős hibákra mutattak rá. |
| --- | --- |

9.11.

A PHARE, a Törökország és az ISPA programok esetében az ellenőrzés során talált hibák nem voltak jelentősek. A SAPARD-dal kapcsolatosan azonban a vizsgálatok jelentős hibákra mutattak rá.

| 9.11. | A Bizottság véleménye szerint a SAPARD esetében a 9.14. bekezdésben meghatározott okok miatt nem jelentős a pénzügyi következményekkel járó hibák száma. |
| --- | --- |

9.11.

A Bizottság véleménye szerint a SAPARD esetében a 9.14. bekezdésben meghatározott okok miatt nem jelentős a pénzügyi következményekkel járó hibák száma.

A PHARE és a Törökország programok

| 9.12. | A PHARE program esetében a Számvevőszék egy lényeges hibát talált, mégpedig Szlovákiában, ahol helytelen társfinanszírozási együtthatót alkalmaztak. A Számvevőszék ezenkívül néhány formai hibára is rávilágított, például a közbeszerzési és szerződési szabályok be nem tartására vonatkozóan. |
| --- | --- |

9.12.

A PHARE program esetében a Számvevőszék egy lényeges hibát talált, mégpedig Szlovákiában, ahol helytelen társfinanszírozási együtthatót alkalmaztak. A Számvevőszék ezenkívül néhány formai hibára is rávilágított, például a közbeszerzési és szerződési szabályok be nem tartására vonatkozóan.

ISPA

| 9.13. | A vizsgált ISPA-ügyletekben nem voltak lényeges hibák. A kis számban előforduló formai hibák többnyire a PRAG (8)-előírások be nem tartásából adódtak (nem igazolták például az értékelőbizottsági ülések egyes szavazó tagjainak távollétét, illetve egyes előrejelzéseket és odaítélési hirdetményeket nem tettek közzé a Hivatalos Lapban). |
| --- | --- |

9.13.

A vizsgált ISPA-ügyletekben nem voltak lényeges hibák. A kis számban előforduló formai hibák többnyire a PRAG (8)-előírások be nem tartásából adódtak (nem igazolták például az értékelőbizottsági ülések egyes szavazó tagjainak távollétét, illetve egyes előrejelzéseket és odaítélési hirdetményeket nem tettek közzé a Hivatalos Lapban).

| 9.13. | A Bizottság ki fogja vizsgálni a követelmények e nyilvánvaló megsértéseinek körülményeit. A PRAG-szabályok általában tartalmazzák ugyan az előrejelzési hirdetményekre vonatkozó előírást, kivételek mégis előfordulhatnak. |
| --- | --- |

9.13.

A Bizottság ki fogja vizsgálni a követelmények e nyilvánvaló megsértéseinek körülményeit. A PRAG-szabályok általában tartalmazzák ugyan az előrejelzési hirdetményekre vonatkozó előírást, kivételek mégis előfordulhatnak.

SAPARD

| 9.14. | A Számvevőszék által vizsgált SAPARD-ügyletekben jelentős hibák voltak kimutathatók. Egyes projektek esetében a közösségi támogatás kedvezményezettje nem tartotta be szerződéses kötelezettségeit. Különösen egy Romániában ellenőrzött projekt bizonyult uniós finanszírozásra alkalmatlannak, miután nem tartották be a Bizottság által előírt közbeszerzési szabályokat és eljárásokat. Bizonyos projektek esetében a hatóságok által a helyszíni vizsgálatokon ténylegesen végrehajtott ellenőrzések nem voltak megfelelőek, illetve azokat nem támasztották alá kellő bizonyítékokkal, ami egy esetben olyan beruházás kifizetéséhez vezetett, amelyet még nem is véglegesítettek teljesen. |
| --- | --- |

9.14.

A Számvevőszék által vizsgált SAPARD-ügyletekben jelentős hibák voltak kimutathatók. Egyes projektek esetében a közösségi támogatás kedvezményezettje nem tartotta be szerződéses kötelezettségeit. Különösen egy Romániában ellenőrzött projekt bizonyult uniós finanszírozásra alkalmatlannak, miután nem tartották be a Bizottság által előírt közbeszerzési szabályokat és eljárásokat. Bizonyos projektek esetében a hatóságok által a helyszíni vizsgálatokon ténylegesen végrehajtott ellenőrzések nem voltak megfelelőek, illetve azokat nem támasztották alá kellő bizonyítékokkal, ami egy esetben olyan beruházás kifizetéséhez vezetett, amelyet még nem is véglegesítettek teljesen.

| 9.14. | A tapasztalt szabálytalanságok többsége egyetlen romániai projekttel volt kapcsolatos. A közbeszerzési eljárások során tapasztalt szabálytalanság a versenykiírások formai szabályaival függött össze. |
| --- | --- |

9.14.

A tapasztalt szabálytalanságok többsége egyetlen romániai projekttel volt kapcsolatos. A közbeszerzési eljárások során tapasztalt szabálytalanság a versenykiírások formai szabályaival függött össze.

A Bizottság vizsgálatnak vetette alá a közbeszerzési versenypályázati rendszert, és a megfelelőségi eljárás keretében megtette a szükséges nyomonkövetési intézkedéseket.

A helyszíni ellenőrzéseket illetően a román hatóságok intézkedéseket hoztak eljárásaik tökéletesítésére.

| 9.15. | A bizottsági szinten ellenőrzött kifizetési mintával kapcsolatban a Számvevőszék megismétli múlt évi, az ún. „korlátozott időbeli eljárás (9)” (az elfogadott, azaz akkreditált eljárásoktól eltérő eljárás, amelynek során nem a SAPARD-ügynökség általi jóváhagyást megelőzően végzik el valamennyi ellenőrzést) keretében felmerült kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos észrevételét. Ezt az eljárást az illetékes bolgár hatóságok nem akkreditálták, és a Bizottság sem vizsgálta meg hivatalosan, illetve nem is hagyta jóvá. A Bizottság elismerte, hogy ez az eljárás szabályellenes és nem alkalmazandó, ennek ellenére a főként a bolgár hatóságok által szolgáltatott (nem bizonyított) információk alapján úgy döntött, hogy egy 19 580 843,66 EUR értékű összeg támogathatónak minősül és ezért azt 2006 novemberében ki is fizették. |
| --- | --- |

9.15.

A bizottsági szinten ellenőrzött kifizetési mintával kapcsolatban a Számvevőszék megismétli múlt évi, az ún. „korlátozott időbeli eljárás (9)” (az elfogadott, azaz akkreditált eljárásoktól eltérő eljárás, amelynek során nem a SAPARD-ügynökség általi jóváhagyást megelőzően végzik el valamennyi ellenőrzést) keretében felmerült kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos észrevételét. Ezt az eljárást az illetékes bolgár hatóságok nem akkreditálták, és a Bizottság sem vizsgálta meg hivatalosan, illetve nem is hagyta jóvá. A Bizottság elismerte, hogy ez az eljárás szabályellenes és nem alkalmazandó, ennek ellenére a főként a bolgár hatóságok által szolgáltatott (nem bizonyított) információk alapján úgy döntött, hogy egy 19 580 843,66 EUR értékű összeg támogathatónak minősül és ezért azt 2006 novemberében ki is fizették.

| 9.15. | A Bizottság sajnálkozását fejezi ki, hogy a bolgár hatóságok nem tájékoztatták időben az ún. „korlátozott időbeli eljárás” alkalmazásáról, ugyanakkor megismétli, hogy a többéves finanszírozási megállapodás (10) (MAFA) bizonyos rendelkezéseinek e megsértése csupán formai hibát jelent. A Bizottság köteles értékelni (többek között) a „jogsértés súlyosságát és a Közösségnél jelentkező pénzügyi veszteséget” (11). A Bizottság 2007. március 19-től 23-ig ellenőrző látogatást tett Bulgáriában. A korlátozott időbeli eljárás keretében jóváhagyott egyes projektek felülvizsgálata során megállapította, hogy a kedvezményezettekkel történt szerződéskötések előtt az akkreditált eljárás valamennyi ellenőrzési lépését betartották, így ez nem volt kihatással az ezen eljárás szerint kezelt projektek kiadásainak támogathatóságára. |
| --- | --- |

9.15.

A Bizottság sajnálkozását fejezi ki, hogy a bolgár hatóságok nem tájékoztatták időben az ún. „korlátozott időbeli eljárás” alkalmazásáról, ugyanakkor megismétli, hogy a többéves finanszírozási megállapodás (10) (MAFA) bizonyos rendelkezéseinek e megsértése csupán formai hibát jelent. A Bizottság köteles értékelni (többek között) a „jogsértés súlyosságát és a Közösségnél jelentkező pénzügyi veszteséget” (11). A Bizottság 2007. március 19-től 23-ig ellenőrző látogatást tett Bulgáriában. A korlátozott időbeli eljárás keretében jóváhagyott egyes projektek felülvizsgálata során megállapította, hogy a kedvezményezettekkel történt szerződéskötések előtt az akkreditált eljárás valamennyi ellenőrzési lépését betartották, így ez nem volt kihatással az ezen eljárás szerint kezelt projektek kiadásainak támogathatóságára.

Felügyeleti és kontrollrendszerek

| 9.16. | Az előcsatlakozási költségvetési területen a felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése három külön főigazgatóságot érint (9.2. bekezdés). Az ellenőrzés valamennyi előcsatlakozási eszköz esetében még mindig tárt fel hiányosságokat a projektek végrehajtásában közreműködő nemzeti hatóságok kontrollrendszereiben. |
| --- | --- |

9.16.

Az előcsatlakozási költségvetési területen a felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése három külön főigazgatóságot érint (9.2. bekezdés). Az ellenőrzés valamennyi előcsatlakozási eszköz esetében még mindig tárt fel hiányosságokat a projektek végrehajtásában közreműködő nemzeti hatóságok kontrollrendszereiben.

A PHARE és a Törökország programok

| 9.17. | A 2000-es és 2001-es PHARE nemzeti programokból finanszírozott projektek esetében a Számvevőszék pénzügyileg jelentéktelennek találta az általa felülvizsgált, szerződtetett külső ellenőrök által végzett utólagos ellenőrzések (záróellenőrzések) hibaszintjét. Ezt az eredményt a Számvevőszék mintavételes vizsgálatainak eredményei is megerősítették. |
| --- | --- |

9.17.

A 2000-es és 2001-es PHARE nemzeti programokból finanszírozott projektek esetében a Számvevőszék pénzügyileg jelentéktelennek találta az általa felülvizsgált, szerződtetett külső ellenőrök által végzett utólagos ellenőrzések (záróellenőrzések) hibaszintjét. Ezt az eredményt a Számvevőszék mintavételes vizsgálatainak eredményei is megerősítették.

9.18.

| 9.18. | A szerződések decentralizált irányítással történő pályáztatásának és odaítélésének előzetes bizottsági küldöttségi ellenőrzése továbbra is eredményes ellenőrzési eszköz az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítására. A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék gyakori kiigazító intézkedéseket észlelt a pályázati aktákban a bulgáriai, romániai és törökországi küldöttségek előzetes ellenőrzésének köszönhetően. Ez azt jelzi, hogy a nemzeti felügyeleti rendszerek a DIS intézményeknél még mindig nem eléggé hatékonyak. Az érintett küldöttségeknél az előzetes ellenőrzés fenntartásának köszönhetően az említett hiányosságok nem okoztak komoly pénzügyi hátrányokat. |
| --- | --- |

A szerződések decentralizált irányítással történő pályáztatásának és odaítélésének előzetes bizottsági küldöttségi ellenőrzése továbbra is eredményes ellenőrzési eszköz az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítására. A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék gyakori kiigazító intézkedéseket észlelt a pályázati aktákban a bulgáriai, romániai és törökországi küldöttségek előzetes ellenőrzésének köszönhetően. Ez azt jelzi, hogy a nemzeti felügyeleti rendszerek a DIS intézményeknél még mindig nem eléggé hatékonyak. Az érintett küldöttségeknél az előzetes ellenőrzés fenntartásának köszönhetően az említett hiányosságok nem okoztak komoly pénzügyi hátrányokat.

9.19.

| 9.19. | Romániában 2006 decemberéig háromból két PHARE végrehajtó ügynökség kapta meg az EDIS akkreditációt. Bulgáriában viszont tovább halasztódik a PHARE program EDIS akkreditációja, ami szintén alátámasztja a Számvevőszék megállapítását, miszerint a DIS intézményeknél a nemzeti igazgatási felügyeleti rendszerek nem eléggé hatékonyak. |
| --- | --- |

Romániában 2006 decemberéig háromból két PHARE végrehajtó ügynökség kapta meg az EDIS akkreditációt. Bulgáriában viszont tovább halasztódik a PHARE program EDIS akkreditációja, ami szintén alátámasztja a Számvevőszék megállapítását, miszerint a DIS intézményeknél a nemzeti igazgatási felügyeleti rendszerek nem eléggé hatékonyak.

| 9.19. | A Bizottság sajnálatosnak tartja a bulgáriai EDIS akkreditációban tapasztalt késedelmeket, azonban megerősíti, hogy e késedelmek elkerülhetetlenek voltak, mivel az irányítási és ellenőrzési struktúrák nem voltak megfelelők az előzetes ellenőrzések kiváltására. A Bizottság, hogy biztosítsa az EDIS keretében a közösségi forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a jóváhagyás feltételeként ragaszkodott az igazgatási struktúrák további fejlesztéséhez. Romániában a harmadik végrehajtó ügynökség 2007 áprilisában kapta meg az EDIS-akkreditációt. |
| --- | --- |

9.19.

A Bizottság sajnálatosnak tartja a bulgáriai EDIS akkreditációban tapasztalt késedelmeket, azonban megerősíti, hogy e késedelmek elkerülhetetlenek voltak, mivel az irányítási és ellenőrzési struktúrák nem voltak megfelelők az előzetes ellenőrzések kiváltására. A Bizottság, hogy biztosítsa az EDIS keretében a közösségi forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a jóváhagyás feltételeként ragaszkodott az igazgatási struktúrák további fejlesztéséhez. Romániában a harmadik végrehajtó ügynökség 2007 áprilisában kapta meg az EDIS-akkreditációt.

ISPA

| 9.20. | A Bizottság a mai napig gondosan nyomon követi az ISPA programhoz tartozó rendszereket és projekteket. A Számvevőszék az ellenőrzését követően javaslatokat tett az ellenőrzési eszközök és a dokumentáció további javítására (pl. ellenőrzési jegyzékek bevezetésével). |
| --- | --- |

9.20.

A Bizottság a mai napig gondosan nyomon követi az ISPA programhoz tartozó rendszereket és projekteket. A Számvevőszék az ellenőrzését követően javaslatokat tett az ellenőrzési eszközök és a dokumentáció további javítására (pl. ellenőrzési jegyzékek bevezetésével).

| 9.20. | A Bizottság figyelembe veszi az ellenőrzési jegyzékekre vonatkozó számvevőszéki javaslatokat. |
| --- | --- |

9.20.

A Bizottság figyelembe veszi az ellenőrzési jegyzékekre vonatkozó számvevőszéki javaslatokat.

| 9.21. | Az ISPA-irányításhoz 2006-ban (Románia esetében júniusban, Bulgária esetében pedig novemberben) működésbe léptetetett rendszerek lehetővé tették, hogy a Bizottság eltekintsen az előzetes jóváhagyás követelményétől. Egyes végrehajtó ügynökségek azonban még nem, vagy csak külön biztosítékokkal kaphatták meg a jóváhagyást. A Bizottság egy határozatában számos követendő pontra hívta fel a különböző érintett szervek figyelmét. Ezen ügyek végrehajtása 2006 végén még folyamatban volt. |
| --- | --- |

9.21.

Az ISPA-irányításhoz 2006-ban (Románia esetében júniusban, Bulgária esetében pedig novemberben) működésbe léptetetett rendszerek lehetővé tették, hogy a Bizottság eltekintsen az előzetes jóváhagyás követelményétől. Egyes végrehajtó ügynökségek azonban még nem, vagy csak külön biztosítékokkal kaphatták meg a jóváhagyást. A Bizottság egy határozatában számos követendő pontra hívta fel a különböző érintett szervek figyelmét. Ezen ügyek végrehajtása 2006 végén még folyamatban volt.

| 9.21. | A kérdések nyomon követése felügyeleti intézkedések, a kifizetési igények ellenőrzése és auditálás formájában folytatódik. |
| --- | --- |

9.21.

A kérdések nyomon követése felügyeleti intézkedések, a kifizetési igények ellenőrzése és auditálás formájában folytatódik.

SAPARD

| 9.22. | A Számvevőszék lettországi és romániai ellenőrzése megállapította, hogy a SAPARD adminisztrációs és kontrollrendszerei esetében figyelmet fordítottak a főbb alapfogalmakra (12), de működésükben még tapasztalhatók hiányosságok: |
| --- | --- |

9.22.

A Számvevőszék lettországi és romániai ellenőrzése megállapította, hogy a SAPARD adminisztrációs és kontrollrendszerei esetében figyelmet fordítottak a főbb alapfogalmakra (12), de működésükben még tapasztalhatók hiányosságok:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| a) | a Bizottság nem hagyta előzetesen jóvá Romániában (lásd még Bulgáriát is a 9.15. bekezdésben) az akkreditált eljárásokban, Lettországban pedig a vidékfejlesztési tervben bekövetkezett változásokat; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság nem hagyta előzetesen jóvá Romániában (lásd még Bulgáriát is a 9.15. bekezdésben) az akkreditált eljárásokban, Lettországban pedig a vidékfejlesztési tervben bekövetkezett változásokat;

| a) | A Bizottság mindkét esetet nyomon követi a megfelelőségi eljárás keretében. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság mindkét esetet nyomon követi a megfelelőségi eljárás keretében.

| b) | az ellenőrzések pontatlansága és nem megfelelő minősége miatt bizonyos hibákat nem mutattak ki egy romániai projekt esetében, és azokat értelemszerűen nem is javították (lásd: 9.14. bekezdés); |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzések pontatlansága és nem megfelelő minősége miatt bizonyos hibákat nem mutattak ki egy romániai projekt esetében, és azokat értelemszerűen nem is javították (lásd: 9.14. bekezdés);

c)

| c) | Romániában még nem létezett olyan áradatbázis, amellyel ellenőrizhető, hogy az árubeszerzéseket elfogadható áron hajtották-e végre, azaz, hogy egy-egy projekt mekkora összegig támogatható. Ez a pont már a 2005-ös éves jelentésben is említésre került (lásd: 9.17. bekezdés c) pont). |
| --- | --- |

Romániában még nem létezett olyan áradatbázis, amellyel ellenőrizhető, hogy az árubeszerzéseket elfogadható áron hajtották-e végre, azaz, hogy egy-egy projekt mekkora összegig támogatható. Ez a pont már a 2005-ös éves jelentésben is említésre került (lásd: 9.17. bekezdés c) pont).

| c) | Az árak ésszerűségének vizsgálatára alkalmas egyik eszköz az árakat tartalmazó adatbázis, amely a SAPARD esetében a többéves pénzügyi keret szerint nem számít szabályozási követelménynek. A Bizottság ugyanakkor osztja a Számvevőszék véleményét, miszerint egy ilyen adatbázis még nagyobb biztosítékot szolgáltathat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vizsgálatához a magánjellegű beszerzéseknél. |
| --- | --- |

c)

Az árak ésszerűségének vizsgálatára alkalmas egyik eszköz az árakat tartalmazó adatbázis, amely a SAPARD esetében a többéves pénzügyi keret szerint nem számít szabályozási követelménynek. A Bizottság ugyanakkor osztja a Számvevőszék véleményét, miszerint egy ilyen adatbázis még nagyobb biztosítékot szolgáltathat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vizsgálatához a magánjellegű beszerzéseknél.

Következtetések és ajánlások

| 9.23. | A Számvevőszék által ellenőrzött ügyletekben nem voltak jelentős hibák, kivéve a SAPARD által finanszírozott ügyleteket. Ez a SAPARD-rendszerek egyes kulcsfontosságú kontrollmechanizmusainak működésében talált hiányosságokat tükrözi (lásd: 9.22. bekezdés). A PHARE, a Törökország és az ISPA programok esetében a szerződések decentralizált irányítással történő pályáztatásának és odaítélésének előzetes bizottsági küldöttségi ellenőrzése továbbra is eredményes kontrollt jelent a közbeszerzési eljárások irányításában – a finanszírozás egyre növekvő összegének összefüggésében – felmerülő helyi kapacitáshiány ellensúlyozására. |
| --- | --- |

9.23.

A Számvevőszék által ellenőrzött ügyletekben nem voltak jelentős hibák, kivéve a SAPARD által finanszírozott ügyleteket. Ez a SAPARD-rendszerek egyes kulcsfontosságú kontrollmechanizmusainak működésében talált hiányosságokat tükrözi (lásd: 9.22. bekezdés). A PHARE, a Törökország és az ISPA programok esetében a szerződések decentralizált irányítással történő pályáztatásának és odaítélésének előzetes bizottsági küldöttségi ellenőrzése továbbra is eredményes kontrollt jelent a közbeszerzési eljárások irányításában – a finanszírozás egyre növekvő összegének összefüggésében – felmerülő helyi kapacitáshiány ellensúlyozására.

| 9.23. | Ahogyan a 9.11., 9.14. és a 9.22. bekezdésre adott válaszaiban kifejtette, a Bizottság véleménye az, hogy a Számvevőszék által a SAPARD-dal összefüggésben megállapított hiányosságok nem jelentősek, kivéve talán a romániai közbeszerzési versenypályázatokat. A Bizottság természetesen tisztában van a SAPARD-dal kapcsolatos esetleges kockázatokkal, amelyeket ellenőrzéseinél figyelembe is vesz, mindeddig azonban nem talált általános és lényeges pénzügyi kockázatra utaló bizonyítékot. |
| --- | --- |

9.23.

Ahogyan a 9.11., 9.14. és a 9.22. bekezdésre adott válaszaiban kifejtette, a Bizottság véleménye az, hogy a Számvevőszék által a SAPARD-dal összefüggésben megállapított hiányosságok nem jelentősek, kivéve talán a romániai közbeszerzési versenypályázatokat. A Bizottság természetesen tisztában van a SAPARD-dal kapcsolatos esetleges kockázatokkal, amelyeket ellenőrzéseinél figyelembe is vesz, mindeddig azonban nem talált általános és lényeges pénzügyi kockázatra utaló bizonyítékot.

| 9.24. | A
  9.1. melléklet
  szemlélteti a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos főbb megfigyelések számvevőszéki nyomon követését, a felügyeleti és kontrollrendszerek 2006-os átfogó értékelése pedig a
  9.2. mellékletben
  található. |
| --- | --- |

9.24.

A
  9.1. melléklet
  szemlélteti a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos főbb megfigyelések számvevőszéki nyomon követését, a felügyeleti és kontrollrendszerek 2006-os átfogó értékelése pedig a
  9.2. mellékletben
  található.

9.25.

| 9.25. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság:

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| a) | kövesse gondosan nyomon a nemzeti felügyeleti és kontrollrendszerek eredményes működését, különös tekintettel a törökországi pályázatok előkészítésére és kezelésére, az EDIS keretében Bulgáriában és Romániában végzett beszerzésekre, illetve a nemzeti társfinanszírozások időben történő folyósítására; |
| --- | --- |

a)

kövesse gondosan nyomon a nemzeti felügyeleti és kontrollrendszerek eredményes működését, különös tekintettel a törökországi pályázatok előkészítésére és kezelésére, az EDIS keretében Bulgáriában és Romániában végzett beszerzésekre, illetve a nemzeti társfinanszírozások időben történő folyósítására;

| a) | A kérdések nyomon követése felügyeleti intézkedések, a kifizetési igények ellenőrzése és auditálás formájában folytatódik. |
| --- | --- |

a)

A kérdések nyomon követése felügyeleti intézkedések, a kifizetési igények ellenőrzése és auditálás formájában folytatódik.

| b) | győződjön meg arról, hogy a román és a bolgár hatóságok a strukturális alapok pénzügyi irányításának megfelelő szintjére fejlesztik rendszereiket, és ennek révén megfelelő biztosítékot nyújtanak a közösségi támogatásra irányuló igények pontosságára, szabályszerűségére és támogathatóságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

győződjön meg arról, hogy a román és a bolgár hatóságok a strukturális alapok pénzügyi irányításának megfelelő szintjére fejlesztik rendszereiket, és ennek révén megfelelő biztosítékot nyújtanak a közösségi támogatásra irányuló igények pontosságára, szabályszerűségére és támogathatóságára vonatkozóan;

| b) | E célból folytatódik a felügyeleti és ellenőrzési munka. |
| --- | --- |

b)

E célból folytatódik a felügyeleti és ellenőrzési munka.

| c) | a SAPARD esetében kövesse nyomon a román hatóságok által kibocsátott ellenőrzési jelentések minőségének javulását; |
| --- | --- |

c)

a SAPARD esetében kövesse nyomon a román hatóságok által kibocsátott ellenőrzési jelentések minőségének javulását;

| c) | A Bizottság tisztában van vele, hogy a helyszíni ellenőrzésekről készülő jelentések színvonala bizonyos esetekben javítható, amit a számlaelszámolási eljárások során figyelemmel kísér. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság tisztában van vele, hogy a helyszíni ellenőrzésekről készülő jelentések színvonala bizonyos esetekben javítható, amit a számlaelszámolási eljárások során figyelemmel kísér.

| d) | gondos nyomon követés révén győződjön meg arról, hogy a SAPARD kifizető ügynökségek előzetes bizottsági hozzájárulás nélkül nem eszközölnek változtatásokat az akkreditált eljárásokban. |
| --- | --- |

d)

gondos nyomon követés révén győződjön meg arról, hogy a SAPARD kifizető ügynökségek előzetes bizottsági hozzájárulás nélkül nem eszközölnek változtatásokat az akkreditált eljárásokban.

| d) | A Bizottság aggodalmának adott hangot a román és a bolgár hatóságok felé, és figyelmeztette őket azon – a csatlakozás időpontjáig fennálló – kötelezettségükre, hogy a Bizottságot az eljárások tervezett módosításairól azok végrehajtását megelőzően tájékoztassák. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság aggodalmának adott hangot a román és a bolgár hatóságok felé, és figyelmeztette őket azon – a csatlakozás időpontjáig fennálló – kötelezettségükre, hogy a Bizottságot az eljárások tervezett módosításairól azok végrehajtását megelőzően tájékoztassák.

AZ IKERINTÉZMÉNYI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL MINT A TAGJELÖLT ORSZÁGOK INTÉZMÉNYKIÉPÍTÉSÉNEK LEGFŐBB ESZKÖZÉRŐL SZÓLÓ 6/2003. SZ. KÜLÖNJELENTÉS MEGÁLLAPÍTÁSAINAK NYOMONKÖVETÉSI FELÜLVIZSGÁLATA

Bevezetés

| 9.26. | 2003 júliusában az Európai Számvevőszék közzétette az ikerintézményi együttműködésről mint a tagjelölt országok intézménykiépítésének legfőbb eszközéről szóló 6/2003. sz. különjelentést (13). A különjelentés fő következtetése az volt, hogy az ikerintézményi együttműködés az intézménykiépítés előnyös eszköze, ami katalizátorként szolgált a tagjelölt országokbeli reformok beindításához. A projekt tényleges eredményei azonban a túlságosan optimista célkitűzésekhez képest mérsékeltek voltak. Az értékarányosság növelése és jobb eredmények elérése érdekében a különjelentés azt javasolta a Bizottságnak, hogy i. fordítson nagyobb figyelmet a reális és elérhető célkitűzések kialakítására; ii. pontosabban kövesse nyomon az elért eredményeket; iii. egyszerűsítse az eljárásokat; iv. igényesebben hajtsa végre az ikerintézményi együttműködéseket; és v. hasznosítsa az így szerzett tapasztalatokat és tudást a fenntarthatóság alátámasztására. Az Európai Parlament és a Tanács szintén támogatta ezeket a javaslatokat (14). |
| --- | --- |

9.26.

2003 júliusában az Európai Számvevőszék közzétette az ikerintézményi együttműködésről mint a tagjelölt országok intézménykiépítésének legfőbb eszközéről szóló 6/2003. sz. különjelentést (13). A különjelentés fő következtetése az volt, hogy az ikerintézményi együttműködés az intézménykiépítés előnyös eszköze, ami katalizátorként szolgált a tagjelölt országokbeli reformok beindításához. A projekt tényleges eredményei azonban a túlságosan optimista célkitűzésekhez képest mérsékeltek voltak. Az értékarányosság növelése és jobb eredmények elérése érdekében a különjelentés azt javasolta a Bizottságnak, hogy i. fordítson nagyobb figyelmet a reális és elérhető célkitűzések kialakítására; ii. pontosabban kövesse nyomon az elért eredményeket; iii. egyszerűsítse az eljárásokat; iv. igényesebben hajtsa végre az ikerintézményi együttműködéseket; és v. hasznosítsa az így szerzett tapasztalatokat és tudást a fenntarthatóság alátámasztására. Az Európai Parlament és a Tanács szintén támogatta ezeket a javaslatokat (14).

9.27.

| 9.27. | Ennek a 2006 közepén végzett nyomonkövetési felülvizsgálatnak a célja az volt, hogy értékelje az ikerintézményi együttműködésnek a számvevőszéki különjelentés közzététele óta tapasztalt általános fejlődését, és felmérje, hogy az eredeti jelentés ajánlásait milyen mértékben sikerült végrehajtani. |
| --- | --- |

Ennek a 2006 közepén végzett nyomonkövetési felülvizsgálatnak a célja az volt, hogy értékelje az ikerintézményi együttműködésnek a számvevőszéki különjelentés közzététele óta tapasztalt általános fejlődését, és felmérje, hogy az eredeti jelentés ajánlásait milyen mértékben sikerült végrehajtani.

9.28.

| 9.28. | A Bizottság (a Bővítési Igazgatóság) feladata az ikerintézményi együttműködés előmozdítása és összehangolása, amelynek keretében, többek között az ikerintézményi együttműködés kézikönyvének összeállítása révén, előírja az együttműködési partnerek számára a követendő szabályokat és iránymutatásokat. Az illetékes főigazgatóságok részesei a kialakított belső konzultációnak, és részt vesznek a támogatás programozásában. A végrehajtásért kizárólagosan az ikerintézményi együttműködésben részt vevő partnerek, azaz a kedvezményezett intézmények és a tagállamok felelősek. |
| --- | --- |

A Bizottság (a Bővítési Igazgatóság) feladata az ikerintézményi együttműködés előmozdítása és összehangolása, amelynek keretében, többek között az ikerintézményi együttműködés kézikönyvének összeállítása révén, előírja az együttműködési partnerek számára a követendő szabályokat és iránymutatásokat. Az illetékes főigazgatóságok részesei a kialakított belső konzultációnak, és részt vesznek a támogatás programozásában. A végrehajtásért kizárólagosan az ikerintézményi együttműködésben részt vevő partnerek, azaz a kedvezményezett intézmények és a tagállamok felelősek.

A Számvevőszék megállapításai

| 9.29. | A Bizottság a 6/2003. sz. különjelentés számos megállapításának eleget tett. Az ikerintézményi együttműködés kézikönyvének 2004-es és 2005-ös felülvizsgálata során a Bizottság olyan helyreigazító intézkedéseket foganatosított, mint az ikerintézményi együttműködésben részt vevő partnerek előkészítő fázisban felmerült költségeinek csak a határidő betartása esetén való visszatérítése, a helyi ikerintézményi együttműködési tanácsadók (RTA) fizetésének ugyanazon szerven keresztüli fizetése, mint a projektkiadások esetében, feltételek szabása a megbízott, azaz a közigazgatási hatóságok helyében eljáró hatóságok igénybevételével kapcsolatban a tisztességtelen verseny elkerülése és az ikerintézményi együttműködés közszolgálati jellegének megtartása érdekében, valamint az úgynevezett „lazább ikerintézményi együttműködés” igénybevételének elősegítése kevésbé összetett projektek esetében. 2005 óta a kézikönyv a PHARE programon felül a CARDS, a Meda és a TACIS programok végrehajtását is szolgálta. |
| --- | --- |

9.29.

A Bizottság a 6/2003. sz. különjelentés számos megállapításának eleget tett. Az ikerintézményi együttműködés kézikönyvének 2004-es és 2005-ös felülvizsgálata során a Bizottság olyan helyreigazító intézkedéseket foganatosított, mint az ikerintézményi együttműködésben részt vevő partnerek előkészítő fázisban felmerült költségeinek csak a határidő betartása esetén való visszatérítése, a helyi ikerintézményi együttműködési tanácsadók (RTA) fizetésének ugyanazon szerven keresztüli fizetése, mint a projektkiadások esetében, feltételek szabása a megbízott, azaz a közigazgatási hatóságok helyében eljáró hatóságok igénybevételével kapcsolatban a tisztességtelen verseny elkerülése és az ikerintézményi együttműködés közszolgálati jellegének megtartása érdekében, valamint az úgynevezett „lazább ikerintézményi együttműködés” igénybevételének elősegítése kevésbé összetett projektek esetében. 2005 óta a kézikönyv a PHARE programon felül a CARDS, a Meda és a TACIS programok végrehajtását is szolgálta.

| 9.29. | A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri a Bizottság elkötelezettségét amellett, hogy az ikerintézményi együttműködést, mint az európai intézményépítés hatékony, hiteles és megalapozott eszközét fenntartja és továbbfejleszti. Ez a fajta folyamatos alkalmazkodás különösen fontos, hiszen az ikerintézményi együttműködés eszköze immár az európai szomszédságpolitika által lefedett területen is igénybe vehető. |
| --- | --- |

9.29.

A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri a Bizottság elkötelezettségét amellett, hogy az ikerintézményi együttműködést, mint az európai intézményépítés hatékony, hiteles és megalapozott eszközét fenntartja és továbbfejleszti. Ez a fajta folyamatos alkalmazkodás különösen fontos, hiszen az ikerintézményi együttműködés eszköze immár az európai szomszédságpolitika által lefedett területen is igénybe vehető.

| 9.30. | A kedvezményezett ország elkötelezettsége a konkrét projektvégrehajtás és az átfogó politikai kötelezettségvállalás szintjén is elengedhetetlen feltétele bármely ikerintézményi együttműködési projekt sikerének. Ezt az ikerintézményi együttműködésről szóló kézikönyv is tartalmazza. Ugyanakkor egyes projektek eredményeit 2006-ban továbbra sem használták fel, mivel a sikeres projektvégrehajtás előfeltételeinek nem feleltek meg teljes mértékben, illetve a kedvezményezett kormány nem kötelezte el magát kellően a projekt eredményeinek felhasználása mellett. |
| --- | --- |

9.30.

A kedvezményezett ország elkötelezettsége a konkrét projektvégrehajtás és az átfogó politikai kötelezettségvállalás szintjén is elengedhetetlen feltétele bármely ikerintézményi együttműködési projekt sikerének. Ezt az ikerintézményi együttműködésről szóló kézikönyv is tartalmazza. Ugyanakkor egyes projektek eredményeit 2006-ban továbbra sem használták fel, mivel a sikeres projektvégrehajtás előfeltételeinek nem feleltek meg teljes mértékben, illetve a kedvezményezett kormány nem kötelezte el magát kellően a projekt eredményeinek felhasználása mellett.

| 9.30. | Az egyes ikerintézményi együttműködési projektek sikere az összes érdekelt fél – beleértve a kiválasztott tagállami igazgatási szerveket – aktív együttműködésétől és teljes elkötelezettségétől függ. |
| --- | --- |

9.30.

Az egyes ikerintézményi együttműködési projektek sikere az összes érdekelt fél – beleértve a kiválasztott tagállami igazgatási szerveket – aktív együttműködésétől és teljes elkötelezettségétől függ.

| 9.31. | A projekt tervezése az ikerintézményi együttműködési projektek első generációja óta sokat javult. A projektek hatóköre egyre koncentráltabb, a célkitűzéseik pedig egyre pontosabbak és mérhetőbbek. A javulás egyik oka, hogy a kedvezményezettek egyre tapasztaltabbá váltak az uniós projektek végrehajtásában. A projektek eredeti tervezése (azaz a projektadatlap elkészítése) azonban továbbra is nehéz azon kedvezményezettek számára, akiknek nincs korábbi tapasztalata az ikerintézményi együttműködésben, illetve a technikai segítségnyújtással kapcsolatos projektekben. Ez még mindig túl nagyra törő célokat kitűző, bonyolult projekteket eredményez az ikerintézményi együttműködés kezdeti szakaszában. A beruházási összetevőket is tartalmazó ikerintézményi együttműködési projektek esetében a beszerzési eljárások gyakran késleltették az ikerintézményi együttműködés végrehajtását, ami a projektek jelentős újratervezését vagy egyes összetevők nyomonkövetési projektekbe való átcsoportosítását tette szükségessé. |
| --- | --- |

9.31.

A projekt tervezése az ikerintézményi együttműködési projektek első generációja óta sokat javult. A projektek hatóköre egyre koncentráltabb, a célkitűzéseik pedig egyre pontosabbak és mérhetőbbek. A javulás egyik oka, hogy a kedvezményezettek egyre tapasztaltabbá váltak az uniós projektek végrehajtásában. A projektek eredeti tervezése (azaz a projektadatlap elkészítése) azonban továbbra is nehéz azon kedvezményezettek számára, akiknek nincs korábbi tapasztalata az ikerintézményi együttműködésben, illetve a technikai segítségnyújtással kapcsolatos projektekben. Ez még mindig túl nagyra törő célokat kitűző, bonyolult projekteket eredményez az ikerintézményi együttműködés kezdeti szakaszában. A beruházási összetevőket is tartalmazó ikerintézményi együttműködési projektek esetében a beszerzési eljárások gyakran késleltették az ikerintézményi együttműködés végrehajtását, ami a projektek jelentős újratervezését vagy egyes összetevők nyomonkövetési projektekbe való átcsoportosítását tette szükségessé.

| 9.31. | Az ikerintézményi együttműködési projektek a Bizottság és a kedvezményezett országok közötti párbeszéd eredményeként jönnek létre. A Bizottság számos kezdeményezést indított, amelyek célja a potenciális kedvezményezett államigazgatási szervek támogatása a tervezett ikerintézményi együttműködési projektek programozása terén: |
| --- | --- |

9.31.

Az ikerintézményi együttműködési projektek a Bizottság és a kedvezményezett országok közötti párbeszéd eredményeként jönnek létre. A Bizottság számos kezdeményezést indított, amelyek célja a potenciális kedvezményezett államigazgatási szervek támogatása a tervezett ikerintézményi együttműködési projektek programozása terén:

| — | Egy 2004-ben kiadott, majd 2006-ban frissített CD-ROM tartalmazta az összes ikerintézményi támogatási kérelmet (adatlapot); |
| --- | --- |

—

Egy 2004-ben kiadott, majd 2006-ban frissített CD-ROM tartalmazta az összes ikerintézményi támogatási kérelmet (adatlapot);

| — | 2005-ben kidolgozták az ikerintézményi támogatási kérelmekre (adatlapokra) vonatkozó új sablont, az ikerintézményi együttműködés egységes kézikönyvét; |
| --- | --- |

—

2005-ben kidolgozták az ikerintézményi támogatási kérelmekre (adatlapokra) vonatkozó új sablont, az ikerintézményi együttműködés egységes kézikönyvét;

| — | intenzívebbé vált a képzési tevékenység, többek között az ikerintézményi együttműködési koordinátorok számára tartott kétévenkénti képzések és a helyszíni képzési tanfolyamok elindítása révén. |
| --- | --- |

—

intenzívebbé vált a képzési tevékenység, többek között az ikerintézményi együttműködési koordinátorok számára tartott kétévenkénti képzések és a helyszíni képzési tanfolyamok elindítása révén.

| 9.32. | Az RTA-k negyedéves jelentéseket készítenek, amelyeket a Bizottság ma már gondosan nyomon követ. A Számvevőszék által felülvizsgált projekteket a küldöttségek rendszeresen elemezték és azokkal kapcsolatban észrevételeket tettek, valamint szükség esetén kiigazító intézkedéseket is javasoltak. |
| --- | --- |

9.32.

Az RTA-k negyedéves jelentéseket készítenek, amelyeket a Bizottság ma már gondosan nyomon követ. A Számvevőszék által felülvizsgált projekteket a küldöttségek rendszeresen elemezték és azokkal kapcsolatban észrevételeket tettek, valamint szükség esetén kiigazító intézkedéseket is javasoltak.

9.33.

| 9.33. | A Bizottság nem egyszerűsítette eléggé az eljárásokat. Az ikerintézményi együttműködésekre vonatkozó szerződések még mindig túlságosan részletes költségvetéseket tartalmaznak tevékenységi szinten, továbbá valamennyi, a projektben részt vevő szakértő önéletrajzát mellékelik a szerződésekhez. Ebből adódóan a tevékenységek finomítása (például a munkaértekezletre szánt napok vagy a lefordítandó dokumentumok számának kiigazítása), amely a projekt kezdeti szakasza után a projektirányítás magától értetődő része, a szerződés hivatalos módosítását teszi szükségessé, ami feleslegesen bonyolítja a projektirányítást. |
| --- | --- |

A Bizottság nem egyszerűsítette eléggé az eljárásokat. Az ikerintézményi együttműködésekre vonatkozó szerződések még mindig túlságosan részletes költségvetéseket tartalmaznak tevékenységi szinten, továbbá valamennyi, a projektben részt vevő szakértő önéletrajzát mellékelik a szerződésekhez. Ebből adódóan a tevékenységek finomítása (például a munkaértekezletre szánt napok vagy a lefordítandó dokumentumok számának kiigazítása), amely a projekt kezdeti szakasza után a projektirányítás magától értetődő része, a szerződés hivatalos módosítását teszi szükségessé, ami feleslegesen bonyolítja a projektirányítást.

| 9.33. | A Bizottság 2007-ben tovább egyszerűsítette az ikerintézményi szabályokat – beleértve a költségvetési módosításokat szabályozó rendelkezéseket –, hogy növelje az ikerintézményi együttműködési projektek igazgatásának áttekinthetőségét és egyszerűbbé tételét. Az ikerintézményi együttműködés kézikönyvében a jóváhagyott ikerintézményi szerződések módosítására egy rugalmas megoldást javasolnak. A szerződéses kapcsolatoknál megszokott módon a módosítási szándékot előzetesen jelezni kell. Ez logikus előírásnak tűnik, mivel ezek a módosítások igen gyakran nemcsak a teljesítendő célkitűzések kiigazítására terjednek ki, hanem a közösségi alapok kiadási szerkezetének kiigazítására is. |
| --- | --- |

9.33.

A Bizottság 2007-ben tovább egyszerűsítette az ikerintézményi szabályokat – beleértve a költségvetési módosításokat szabályozó rendelkezéseket –, hogy növelje az ikerintézményi együttműködési projektek igazgatásának áttekinthetőségét és egyszerűbbé tételét. Az ikerintézményi együttműködés kézikönyvében a jóváhagyott ikerintézményi szerződések módosítására egy rugalmas megoldást javasolnak. A szerződéses kapcsolatoknál megszokott módon a módosítási szándékot előzetesen jelezni kell. Ez logikus előírásnak tűnik, mivel ezek a módosítások igen gyakran nemcsak a teljesítendő célkitűzések kiigazítására terjednek ki, hanem a közösségi alapok kiadási szerkezetének kiigazítására is.

| 9.34. | A Bizottság nem követte a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az ikerintézményi együttműködéseket igényesebben kell végrehajtani. Az ikerintézményi együttműködés és a technikai segítségnyújtás közötti választás továbbra sem alapul mélyreható elemzéseken. |
| --- | --- |

9.34.

A Bizottság nem követte a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az ikerintézményi együttműködéseket igényesebben kell végrehajtani. Az ikerintézményi együttműködés és a technikai segítségnyújtás közötti választás továbbra sem alapul mélyreható elemzéseken.

| 9.34. | Az ikerintézményi együttműködési projektek kijelölése és megtervezése a Bizottság és a kedvezményezett ország közötti folyamat, illetve párbeszéd eredménye, amelyet végső szinten a PHARE vagy CARDS irányítóbizottsága felügyel és hagy jóvá. |
| --- | --- |

9.34.

Az ikerintézményi együttműködési projektek kijelölése és megtervezése a Bizottság és a kedvezményezett ország közötti folyamat, illetve párbeszéd eredménye, amelyet végső szinten a PHARE vagy CARDS irányítóbizottsága felügyel és hagy jóvá.

| 9.35. | A 2006-ban felülvizsgált valamennyi projekt tartalmazott az eredmények fenntarthatóságát segítő intézkedéseket. Ilyen volt például a képzések vezetőinek továbbképzése vagy az eredmények nyomonkövetési projektekben való hasznosítása. |
| --- | --- |

9.35.

A 2006-ban felülvizsgált valamennyi projekt tartalmazott az eredmények fenntarthatóságát segítő intézkedéseket. Ilyen volt például a képzések vezetőinek továbbképzése vagy az eredmények nyomonkövetési projektekben való hasznosítása.

9.36.

| 9.36. | Általánosságban az ikerintézményi együttműködéssel kapcsolatos projektek a beavatkozások hasonló területeit fedik le minden kedvezményezett országban. A Bizottságnak ennek ellenére továbbra sincs módszeres megközelítése a bevált gyakorlatok terjesztésére: máig nem készült el egy, a projekteket és eredményeiket tartalmazó nyilvános adatbázis, és a tudás- és tapasztalatcseréhez kulcsfontosságú RTA-hálózatot sem hozták még létre. Nincs módszeres megközelítés sem a projekteredmények utólagos ellenőrzésére, sem a projektek végét követően az elért eredmények felhasználásának felülvizsgálatára. A programok szintjén csak tematikus értékelést végeznek, ez azonban nem az egyéni projekteket, hanem az eszköz egészét érinti. |
| --- | --- |

Általánosságban az ikerintézményi együttműködéssel kapcsolatos projektek a beavatkozások hasonló területeit fedik le minden kedvezményezett országban. A Bizottságnak ennek ellenére továbbra sincs módszeres megközelítése a bevált gyakorlatok terjesztésére: máig nem készült el egy, a projekteket és eredményeiket tartalmazó nyilvános adatbázis, és a tudás- és tapasztalatcseréhez kulcsfontosságú RTA-hálózatot sem hozták még létre. Nincs módszeres megközelítés sem a projekteredmények utólagos ellenőrzésére, sem a projektek végét követően az elért eredmények felhasználásának felülvizsgálatára. A programok szintjén csak tematikus értékelést végeznek, ez azonban nem az egyéni projekteket, hanem az eszköz egészét érinti.

| 9.36. | A Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz a bevált ikerintézményi gyakorlatok terjesztésére: rendszeresen közzéteszi az ikerintézményi együttműködésről szóló híreket, továbbá kiadott egy új ikerintézményi együttműködési prospektust, illetve egy DVD-t. |
| --- | --- |

9.36.

A Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz a bevált ikerintézményi gyakorlatok terjesztésére: rendszeresen közzéteszi az ikerintézményi együttműködésről szóló híreket, továbbá kiadott egy új ikerintézményi együttműködési prospektust, illetve egy DVD-t.

A számvevőszéki különjelentés megállapításai nyomán 2003-ban együttműködésre kérték fel a kedvezményezett országokat az RTA-hálózat (állandó ikerintézményi tanácsadók hálózata) létrehozása érdekében, azonban pozitív visszajelzés hiányában annak létrehozása nem bizonyult kivitelezhetőnek.

A tematikus értékelések mellett a Bizottság szúrópróbaszerűen egyes projekteket egyedileg is értékel.

Ajánlások

| 9.37. | A Számvevőszék a következőket javasolja a Bizottságnak: |
| --- | --- |

9.37.

A Számvevőszék a következőket javasolja a Bizottságnak:

| 9.37. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék ajánlásait, és törekedni fog arra, hogy ezeket megfelelőképpen figyelembe vegye a jövőbeli ikerintézményi együtműködés terén. |
| --- | --- |

9.37.

A Bizottság üdvözli a Számvevőszék ajánlásait, és törekedni fog arra, hogy ezeket megfelelőképpen figyelembe vegye a jövőbeli ikerintézményi együtműködés terén.

| a) | fontolja meg, hogy szigorúbb feltételeket állít a kedvezményezett kormányok elé a projektek eredményeinek felhasználására; |
| --- | --- |

a)

fontolja meg, hogy szigorúbb feltételeket állít a kedvezményezett kormányok elé a projektek eredményeinek felhasználására;

| a) | A Bizottság a továbbiakban is el fog követni mindent, hogy a kedvezményezett államigazgatási szervek biztosítsák az ikerintézményi együtműködési projektek folyamatos eredményességét. Ha ez a feltétel nem teljesül, a Bizottság felfüggesztheti a projekt végrehajtását. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság a továbbiakban is el fog követni mindent, hogy a kedvezményezett államigazgatási szervek biztosítsák az ikerintézményi együtműködési projektek folyamatos eredményességét. Ha ez a feltétel nem teljesül, a Bizottság felfüggesztheti a projekt végrehajtását.

| b) | vegyen figyelembe hatékonyabb módszereket a kedvezményezettek első projektjei tervezésének (ezen belül pedig a beszerzések tervezésének) a támogatására; |
| --- | --- |

b)

vegyen figyelembe hatékonyabb módszereket a kedvezményezettek első projektjei tervezésének (ezen belül pedig a beszerzések tervezésének) a támogatására;

| b) | A Bizottság máris számos kezdeményezést indított a potenciális kedvezményezettek támogatására, és számol a közbeszerzések megfelelő ütemezésének biztosítására szolgáló fokozott koordinációs igényekkel. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság máris számos kezdeményezést indított a potenciális kedvezményezettek támogatására, és számol a közbeszerzések megfelelő ütemezésének biztosítására szolgáló fokozott koordinációs igényekkel.

| c) | a projektirányítás rugalmasabbá tétele érdekében készítse kevesebb részletességgel az ikerintézményi együttműködésre vonatkozó szerződéseket; |
| --- | --- |

c)

a projektirányítás rugalmasabbá tétele érdekében készítse kevesebb részletességgel az ikerintézményi együttműködésre vonatkozó szerződéseket;

| c) | A Bizottság elkötelezte magát a költségvetési módosításokat szabályozó rendelkezések további egyszerűsítése mellett, azzal a céllal, hogy növelje az ikerintézményi együttműködési projektek igazgatásának áttekinthetőségét és egyszerűbbé tételét. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság elkötelezte magát a költségvetési módosításokat szabályozó rendelkezések további egyszerűsítése mellett, azzal a céllal, hogy növelje az ikerintézményi együttműködési projektek igazgatásának áttekinthetőségét és egyszerűbbé tételét.

| d) | biztosítsa az ikerintézményi együttműködés, illetve a technikai segítségnyújtás közötti választás megalapozottságát, és hívja fel a kedvezményezettek figyelmét a kettő közötti különbségre; |
| --- | --- |

d)

biztosítsa az ikerintézményi együttműködés, illetve a technikai segítségnyújtás közötti választás megalapozottságát, és hívja fel a kedvezményezettek figyelmét a kettő közötti különbségre;

| d) | A Bizottság a továbbiakban is hangsúlyozni fogja az ikerintézményi együttműködés különleges vonásait, hogy biztosítsa az ikerintézményi együttműködés és a technikai segítségnyújtás egyértelmű megkülönböztetését. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság a továbbiakban is hangsúlyozni fogja az ikerintézményi együttműködés különleges vonásait, hogy biztosítsa az ikerintézményi együttműködés és a technikai segítségnyújtás egyértelmű megkülönböztetését.

| e) | i. vezessen be módszeres megközelítést az utólagos értékelésre, a projekteredmények nyomon követésére, valamint annak ellenőrzésére, hogy felhasználják-e az eredményeket; ii. hozzon létre egy RTA-hálózatot; valamint iii. egy projekteredményeket tartalmazó adatbázist a bevált gyakorlatok terjesztésére. |
| --- | --- |

e)

i. vezessen be módszeres megközelítést az utólagos értékelésre, a projekteredmények nyomon követésére, valamint annak ellenőrzésére, hogy felhasználják-e az eredményeket; ii. hozzon létre egy RTA-hálózatot; valamint iii. egy projekteredményeket tartalmazó adatbázist a bevált gyakorlatok terjesztésére.

| e) | i. | Bizottság rendszeres hatásvizsgálatokat fog végrehajtani, amelyek eredményeit a nemzeti kapcsolattartó pontok éves ülésén fogja terjeszteni. |
| --- | --- | --- |

e)

i.

Bizottság rendszeres hatásvizsgálatokat fog végrehajtani, amelyek eredményeit a nemzeti kapcsolattartó pontok éves ülésén fogja terjeszteni.

| ii. | A Bizottság sajnálatát fejezi ki, hogy az ikerintézményi együttműködés többi érdekeltje részéről hiányzó együttműködés miatt még nem volt mód a javasolt hálózat létrehozására. |
| --- | --- |

ii.

A Bizottság sajnálatát fejezi ki, hogy az ikerintézményi együttműködés többi érdekeltje részéről hiányzó együttműködés miatt még nem volt mód a javasolt hálózat létrehozására.

| iii. | Az adatbázis létrehozása számos kérdést vet fel az ikerintézményi tapasztalataikat megosztó partnerekkel folytatott további együttműködéssel, valamint az adatvédelemmel kapcsolatban. |
| --- | --- |

iii.

Az adatbázis létrehozása számos kérdést vet fel az ikerintézményi tapasztalataikat megosztó partnerekkel folytatott további együttműködéssel, valamint az adatvédelemmel kapcsolatban.

---

(1)  A 2004-ben csatlakozott nyolc új tagállam (Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Szlovénia, Szlovákia) és a 2007. január 1-jén csatlakozott két ország (Bulgária és Románia), valamint a tagjelölt Horvátország.

(2)  A Tanács 3906/89/EGK rendelete (1989. december 18.) a Magyar Köztársaságnak és a Lengyel Népköztársaságnak nyújtott gazdasági támogatásról (HL L 375., 1989.12.23., 11. o.).

(3)  A Tanács 2500/2001/EGK rendelete (2001. december 17.) Törökország előcsatlakozási pénzügyi támogatásáról (HL L 342., 2001.12.27., 1. o.).

(4)  A Tanács 1267/1999/EK rendelete az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról (HL L 161., 1999.6.26., 73. o.).

(5)  A Tanács 1268/1999/EK rendelete a speciális mezőgazdasági és vidékfejlesztési csatlakozási programról (HL L 161., 1999.6.26., 87. o.).

(6)  Az EDIS-ben külön végrehajtó ügynökségeket akkreditáltak arra, hogy a pályáztatás és a szerződéskötések előzetes bizottsági ellenőrzése nélkül hajthassák végre a PHARE és ISPA programokat.

(7)  2006-ban az ISPA-támogatásból részesülő harmadik országnak (Horvátország) folyósított kifizetés az összes ISPA-kifizetés kevesebb mint 1 %-át tette ki.

(8)  Útmutató a PHARE, ISPA és SAPARD szerződéskötési eljárásokhoz.

(9)  A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.10. bekezdése.

(10)  Az A. szakasz 5. cikkének (4) bekezdése.

(11)  Lásd a MAFA A. szakasza 12. cikkének (2) és (4) bekezdését.

(12)  A feladatok megfelelő szétválasztása, az ügyletek szabályszerű engedélyezése, megfelelő dokumentáció és nyilvántartás, helyszíni kontroll (fizikai vizsgálat), független ellenőrzések.

(13)  HL C 167., 2003.7.17., 21. o.

(14)  A 2002-es mentesítésről szóló európai parlamenti jelentés (A5–0200/2004), 2569. tanácsi ülés (6970/04).

9.1 a) MELLÉKLET

A megbízhatósági nyilatkozat keretében tett főbb észrevételek nyomon követése – Előcsatlakozási stratégia – Phare és Törökország program

| A Számvevőszék észrevétele | Intézkedések | A Számvevőszék elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| A küldöttségek előzetes ellenőrzésének következtében viszonylag gyakran került sor kiigazító intézkedésekre.
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.13. bekezdése) | A küldöttségek folyamatosan támogatták a nemzeti hatóságok munkájának minőségi javítását. | A Számvevőszék 2006-ban is azt állapította meg, hogy a küldöttségek előzetes ellenőrzésének következtében viszonylag gyakran került sor kiigazító intézkedésekre. | A Bizottság mindent elkövet annak érdekében, hogy támogassa a nemzeti államigazgatási szerveket az irányítási, illetve ellenőrzési kapacitásaik fejlesztésére irányuló megfelelő struktúrák és eljárások kiépítésében és létrehozásában. |
| Nem létezett megfelelő eljárás arra, hogy emlékeztessék a nemzeti hatóságokat végső nyilatkozataik benyújtására és nem készítettek ellenőrzési listákat a felülvizsgálati eljáráshoz.
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.14. bekezdése) | Ellenőrző jegyzékeket készítettek és meghosszabbították a nyilatkozatok benyújtására rendelkezésre álló időt. | Még mindig előfordulnak késések a végső nyilatkozatok benyújtásában. | A Bizottság rendszeresen írásos emlékeztetőket ad ki a végleges nyilatkozatok időben történő benyújtásának nyomatékosítására. Ez a kérdés már a monitoring vegyes bizottságokban is napirendre került. E törekvések eredményeként a késedelmes végleges nyilatkozatok többsége beérkezett és feldolgozásra került. |
| Nem az EDIS akkreditált végrehajtó ügynökségek voltak minden esetben a tényleges szerződéskötő hatóság.
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.15. bekezdése) | A (többek között a tulajdonról rendelkező) nemzeti jogszabályok miatt a végrehajtó ügynökségek nem lehetnek minden esetben a tényleges szerződéskötő hatóság. | Ez az észrevétel már nem releváns. | |

A Számvevőszék észrevétele

Intézkedések

A Számvevőszék elemzése

A Bizottság válasza

A küldöttségek előzetes ellenőrzésének következtében viszonylag gyakran került sor kiigazító intézkedésekre.

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.13. bekezdése)

A küldöttségek folyamatosan támogatták a nemzeti hatóságok munkájának minőségi javítását.

A Számvevőszék 2006-ban is azt állapította meg, hogy a küldöttségek előzetes ellenőrzésének következtében viszonylag gyakran került sor kiigazító intézkedésekre.

A Bizottság mindent elkövet annak érdekében, hogy támogassa a nemzeti államigazgatási szerveket az irányítási, illetve ellenőrzési kapacitásaik fejlesztésére irányuló megfelelő struktúrák és eljárások kiépítésében és létrehozásában.

Nem létezett megfelelő eljárás arra, hogy emlékeztessék a nemzeti hatóságokat végső nyilatkozataik benyújtására és nem készítettek ellenőrzési listákat a felülvizsgálati eljáráshoz.

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.14. bekezdése)

Ellenőrző jegyzékeket készítettek és meghosszabbították a nyilatkozatok benyújtására rendelkezésre álló időt.

Még mindig előfordulnak késések a végső nyilatkozatok benyújtásában.

A Bizottság rendszeresen írásos emlékeztetőket ad ki a végleges nyilatkozatok időben történő benyújtásának nyomatékosítására. Ez a kérdés már a monitoring vegyes bizottságokban is napirendre került. E törekvések eredményeként a késedelmes végleges nyilatkozatok többsége beérkezett és feldolgozásra került.

Nem az EDIS akkreditált végrehajtó ügynökségek voltak minden esetben a tényleges szerződéskötő hatóság.

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.15. bekezdése)

A (többek között a tulajdonról rendelkező) nemzeti jogszabályok miatt a végrehajtó ügynökségek nem lehetnek minden esetben a tényleges szerződéskötő hatóság.

Ez az észrevétel már nem releváns.

9.1 b) MELLÉKLET

A megbízhatósági nyilatkozat keretében tett főbb észrevételek nyomon követése – Előcsatlakozási stratégia – Sapard program

| A Számvevőszék észrevétele | Intézkedések | A Számvevőszék elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| A Sapard kifizető ügynökségek előzetes bizottsági hozzájárulás nélkül eszközöltek változtatásokat a végrehajtási vagy a kifizetési előírásokban.
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.10. bekezdése) | A Bizottság emlékeztette az érintett nemzeti hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy az eljárásokra vonatkozó minden javasolt változtatást végrehajtás előtt nyújtsanak be a Bizottsághoz. | A Számvevőszék 2006-ban ismét megállapította, hogy az eljárásokra vonatkozó változtatásokat a Bizottság nem hagyta előzetesen jóvá. | A Bizottság aggodalmának adott hangot a román és a bolgár hatóságok felé, és figyelmeztette őket azon – a csatlakozás időpontjáig fennálló – kötelezettségükre, hogy a Bizottságot az eljárások tervezett módosításairól azok végrehajtását megelőzően tájékoztassák. |
| A közbeszerzések alapjául szolgáló hiányos dokumentáció nem tette lehetővé, hogy az ajánlatok időben beérkezzenek és azokat megfelelően átvizsgálhassák.
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.17. bekezdésének a) pontja). | A Bizottság a számla-elszámolási eljárás keretében nyomon követte az észrevételeket. | A Számvevőszék 2006-ban is észlelt hiányosságokat a beszerzési eljárásokban. | A Bizottság a számlaelszámolási eljárás során figyelemmel kíséri az említetteket, és szükséges esetben pénzügyi korrekciókat fog javasolni. |
| A nem megfelelő rendszerek nem teszik lehetővé a támogatható összegeket befolyásoló árak megalapozottságának ellenőrzését (például áradatbázisok révén).
  (A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.17. bekezdésének c) pontja). | A Bizottság emlékeztette az érintett nemzeti hatóságokat adatbázis létrehozására. | Az adatbázisban továbbra is vannak hiányosságok. | Az árakat tartalmazó adatbázis megléte, ami nem számít ugyan szabályozási követelménynek, még nagyobb biztosítékot szolgáltathat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vizsgálatához a magánjellegű beszerzéseknél. |

A Számvevőszék észrevétele

Intézkedések

A Számvevőszék elemzése

A Bizottság válasza

A Sapard kifizető ügynökségek előzetes bizottsági hozzájárulás nélkül eszközöltek változtatásokat a végrehajtási vagy a kifizetési előírásokban.

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.10. bekezdése)

A Bizottság emlékeztette az érintett nemzeti hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy az eljárásokra vonatkozó minden javasolt változtatást végrehajtás előtt nyújtsanak be a Bizottsághoz.

A Számvevőszék 2006-ban ismét megállapította, hogy az eljárásokra vonatkozó változtatásokat a Bizottság nem hagyta előzetesen jóvá.

A Bizottság aggodalmának adott hangot a román és a bolgár hatóságok felé, és figyelmeztette őket azon – a csatlakozás időpontjáig fennálló – kötelezettségükre, hogy a Bizottságot az eljárások tervezett módosításairól azok végrehajtását megelőzően tájékoztassák.

A közbeszerzések alapjául szolgáló hiányos dokumentáció nem tette lehetővé, hogy az ajánlatok időben beérkezzenek és azokat megfelelően átvizsgálhassák.

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.17. bekezdésének a) pontja).

A Bizottság a számla-elszámolási eljárás keretében nyomon követte az észrevételeket.

A Számvevőszék 2006-ban is észlelt hiányosságokat a beszerzési eljárásokban.

A Bizottság a számlaelszámolási eljárás során figyelemmel kíséri az említetteket, és szükséges esetben pénzügyi korrekciókat fog javasolni.

A nem megfelelő rendszerek nem teszik lehetővé a támogatható összegeket befolyásoló árak megalapozottságának ellenőrzését (például áradatbázisok révén).

(A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.17. bekezdésének c) pontja).

A Bizottság emlékeztette az érintett nemzeti hatóságokat adatbázis létrehozására.

Az adatbázisban továbbra is vannak hiányosságok.

Az árakat tartalmazó adatbázis megléte, ami nem számít ugyan szabályozási követelménynek, még nagyobb biztosítékot szolgáltathat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vizsgálatához a magánjellegű beszerzéseknél.

9.2 a) MELLÉKLET

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése – Előcsatlakozási stratégia – Phare és Törökország program

| Érintett rendszerek | Legfőbb belső kontroll | Átfogó értékelés |
| --- | --- | --- |
| Eljárások és kézikönyvek | Előzetes ellenőrzés | Belső ellenőrzések | Utólagos kontrolltevé-kenységek | Vezetőségi jelentések |
| Bővítési Főigazgatóság, központi szolgálatok | | | | | | |
| Bizottsági küldöttségek | | | | N/A | | |
| DIS végrehajtó ügynökségek | | | | N/A | | |
| Akkreditált EDIS végrehajtó ügynökségek | | | | N/A | | |

Érintett rendszerek

Legfőbb belső kontroll

Átfogó értékelés

Eljárások és kézikönyvek

Előzetes ellenőrzés

Belső ellenőrzések

Utólagos kontrolltevé-kenységek

Vezetőségi jelentések

Bővítési Főigazgatóság, központi szolgálatok

Bizottsági küldöttségek

N/A

DIS végrehajtó ügynökségek

N/A

Akkreditált EDIS végrehajtó ügynökségek

N/A

Magyarázat:

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |
| N/A | Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

N/A

Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat

9.2 b) MELLÉKLET

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése – Előcsatlakozási stratégia – Sapard program

| Érintett rendszer | Fő kontrollmechanizmusok | Átfogó értékelés |
| --- | --- | --- |
| A feladatok szétválasztása | Belső ellenőrzés | Ellenőrzési nyomvonal | Irányítási ellenőrzések | Előzetes igazgatási & technikai kontrollmechanizmusok/értékelések | Helyszíni ellenőrzések |
| Mezőgazdasági Főigazgatóság | N/A | N/A | | | N/A | | |
| Irányító- és ellenőrző ügynökség Lettországban | | | | | | | |
| Irányító- és ellenőrző ügynökség Romániában | | | | | | | |

Érintett rendszer

Fő kontrollmechanizmusok

Átfogó értékelés

A feladatok szétválasztása

Belső ellenőrzés

Ellenőrzési nyomvonal

Irányítási ellenőrzések

Előzetes igazgatási & technikai kontrollmechanizmusok/értékelések

Helyszíni ellenőrzések

Mezőgazdasági Főigazgatóság

N/A

N/A

N/A

Irányító- és ellenőrző ügynökség Lettországban

Irányító- és ellenőrző ügynökség Romániában

Magyarázat:

| | Kielégítő |
| --- | --- |
| | Részben kielégítő |
| | Nem kielégítő |
| N/A | Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat |

Kielégítő

Részben kielégítő

Nem kielégítő

N/A

Nem alkalmazható: nem vizsgálható/nincs adat

10. FEJEZET

Működési kiadások

TARTALOM

| 10.1 | Bevezetés |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.26 | Az intézmények és közösségi szervezetek működési kiadásai |
| --- | --- |

10.2–10.26

| 10.5–10.6 | Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

10.5–10.6

| 10.6 | Következtetések a megbízhatósági nyilatkozat keretében |
| --- | --- |

10.6

| 10.7–10.25 | Az egyes intézményekre vonatkozó különészrevételek |
| --- | --- |

10.7–10.25

| 10.7–10.8 | Az ellenőrzés hatóköre |
| --- | --- |

10.7–10.8

| 10.9–10.13 | Parlament |
| --- | --- |

10.9–10.13

| 10.14 | Tanács |
| --- | --- |

10.14

| 10.15–10.16 | Bizottság |
| --- | --- |

10.15–10.16

| 10.17 | Bíróság |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Számvevőszék |
| --- | --- |

10.18

| 10.19–10.21 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| --- | --- |

10.19–10.21

| 10.22–10.23 | Régiók Bizottsága |
| --- | --- |

10.22–10.23

| 10.24 | Az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | A külön kockázati területek ellenőrzésének következtetései |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Az utolsó éves jelentés óta kiadott különjelentések |
| --- | --- |

10.26

| 10.27–10.32 | Az Európai Unió ügynökségei |
| --- | --- |

10.27–10.32

| 10.33–10.34 | Európai Iskolák |
| --- | --- |

10.33–10.34

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 10.1. | Ez a fejezet a következőket vizsgálja: |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

10.1.

Ez a fejezet a következőket vizsgálja:

| — | az intézmények és közösségi szervek (1), |
| --- | --- |

—

az intézmények és közösségi szervek (1),

| — | az ügynökségek és más decentralizált szervek, |
| --- | --- |

—

az ügynökségek és más decentralizált szervek,

| — | és az európai iskolák működési kiadásai. |
| --- | --- |

—

és az európai iskolák működési kiadásai.

AZ INTÉZMÉNYEK ÉS KÖZÖSSÉGI SZERVEK MŰKÖDÉSI KIADÁSAI

| 10.2. | Az intézmények működési kiadásainak ellenőrzése két részből áll. Az első rész a különértékeléssel foglalkozik a megbízhatósági nyilatkozat keretében, a második rész pedig az egyes intézményekre vonatkozó egyedi észrevételekről szól a költségvetési rendelet 143. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ezek az észrevételek olyan területek ellenőrzésén alapulnak, amelyeket korábbi ellenőrzési megállapításokban azonosított kockázatok alapján választottak ki. |
| --- | --- |

10.2.

Az intézmények működési kiadásainak ellenőrzése két részből áll. Az első rész a különértékeléssel foglalkozik a megbízhatósági nyilatkozat keretében, a második rész pedig az egyes intézményekre vonatkozó egyedi észrevételekről szól a költségvetési rendelet 143. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ezek az észrevételek olyan területek ellenőrzésén alapulnak, amelyeket korábbi ellenőrzési megállapításokban azonosított kockázatok alapján választottak ki.

10.3.

| 10.3. | Az ezekhez a költségekhez kapcsolódó előirányzatokat közvetlenül az egyes intézmények kezelik és a közösségi intézményekben dolgozók bérének, juttatásainak és nyugdíjának kifizetésére, valamint a bérleti díjak, a beszerzések és egyéb működési kiadások finanszírozására használják fel. 2006-ban az Európai Unió intézményeinek működési kiadásai 6 699 millió EUR összegnek feleltek meg, ennek részletezését lásd a
  10.1. táblázatban
  . |
| --- | --- |

Az ezekhez a költségekhez kapcsolódó előirányzatokat közvetlenül az egyes intézmények kezelik és a közösségi intézményekben dolgozók bérének, juttatásainak és nyugdíjának kifizetésére, valamint a bérleti díjak, a beszerzések és egyéb működési kiadások finanszírozására használják fel. 2006-ban az Európai Unió intézményeinek működési kiadásai 6 699 millió EUR összegnek feleltek meg, ennek részletezését lásd a
  10.1. táblázatban
  .

10.1. táblázat – Kiadások intézmények szerint

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Európai Parlament | 1 235 | 1 440 |
| Tanács | 533 | 585 |
| Bizottság | 3 952 | 4 150 |
| Bíróság | 211 | 238 |
| Számvevőszék | 92 | 99 |
| Európai Gazdasági és Szociális Bizottság | 96 | 108 |
| Régiók Bizottsága | 64 | 69 |
| Európai ombudsman | 6 | 7 |
| Európai adatvédelmi biztos | 2 | 3 |
| Összesen | 6 191 | 6 699 |

(millió EUR)

2005

2006

Európai Parlament

1 235

1 440

Tanács

533

585

Bizottság

3 952

4 150

Bíróság

211

238

Számvevőszék

92

99

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

96

108

Régiók Bizottsága

64

69

Európai ombudsman

6

7

Európai adatvédelmi biztos

2

3

Összesen

6 191

6 699

| 10.4. | A Számvevőszék korábbi ellenőrzései azt mutatták, hogy a talált hibák nem tekinthetők lényegesnek. A korábbi éves jelentések észrevételeinek nyomon követését a
  10.2 táblázat
  szemlélteti. |
| --- | --- |

10.4.

A Számvevőszék korábbi ellenőrzései azt mutatták, hogy a talált hibák nem tekinthetők lényegesnek. A korábbi éves jelentések észrevételeinek nyomon követését a
  10.2 táblázat
  szemlélteti.

10.2. táblázat – A korábbi éves jelentések észrevételeinek nyomon követése

| Észrevételek | Intézkedések | Szükséges-e további intézkedés? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiküldetések során felmerült szállásköltségek visszatérítése |
| A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.6. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.7. bekezdése:
  A 2004. május 1-jén hatályba lépett, módosított személyzeti szabályzat megállapítja, hogy a kiküldetések során felmerült szállásköltségeket egy országonként meghatározott maximális összegig térítik vissza az igazoló dokumentumok benyújtását követően (a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 13. cikke). E szabály ellenére a Bíróság, a Számvevőszék és az ombudsman kivételével minden intézmény rendelkezett a belső szabályzatában a maximálisan megengedett összeg 30-tól 60 százalékáig terjedő átalányösszeg kifizetéséről a személyzet azon tagjainak, akik nem nyújtanak be semmiféle bizonyítékot a felmerült szállásköltségekről. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága 2005 decemberében módosította a belső szabályzatát annak érdekében, hogy így biztosítsa a személyzeti szabályzat betartását. | A Parlamentnek, a Bizottságnak és a Tanácsnak a személyzeti szabályzat betartásának érdekében módosítania kell belső szabályzatát. | Az európai parlament válaszai

  A Parlament – amint azt a Számvevőszék észrevételeire adott korábbi válaszaiban már többször említette – különösen súlyos problémákkal néz szembe a tevékenységei természetéből és munkahelyeinek három székhelyen való szétszórtságából következő kiküldetések kapcsán. Az átalányon alapuló rendszer alkalmazása figyelembe veszi a Parlament Elnökségének e tárgyban nyújtott jogi szaktanácsot, és célja az, hogy ésszerű egyensúlyt teremtsen a szabályozási keret követelményei és az intézmény egyedi munkakörnyezetének kívánalmai között. Továbbá a most bevezetett egyszerűsített rendelkezések segítségével csökkennek a missziók különösen nagy számának kezeléséből származó igazgatási kiadások. Lásd még a Parlament 2007. április 24-i, a 2005. évi elszámolásokra vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalásának (2) (12) bekezdését.

  A Tanács válaszai

  A Tanács Főtitkárságának a kiküldetésekre vonatkozó új belső szabályai már nem biztosítják a 30 százalékos átalányösszeg kifizetését. Hatálybalépésüket megelőzően (ez 2007 októberére várható) ezekről a szabályokról még hivatalos konzultációt kell folytatni a személyzeti képviselőkkel.

  A bizottság válasza

  A kiküldetésekre vonatkozó útmutató – a bizottsági személyzet kiküldetéseit szabályozó, Bizottság által elfogadott belső szabályok – felülvizsgálata folyamatban van a Számvevőszék észrevételeinek megfelelő figyelembevétele céljából. Az új szabályok elfogadását 2008 elejére tervezik. |
| Az európai parlamenti képviselők kiegészítő nyugdíja |
| A 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.17–9.20. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.2. táblázata:
  Ha az európai parlamenti képviselők kiegészítő nyugdíja továbbra is fennmarad, akkor a lehető leghamarabb megfelelő jogalapot kell teremteni hozzá. A rendszernek deficit esetére világos szabályokat kell tartalmaznia az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok felelősségére és feladataira nézve. | A kiegészítő nyugdíjat a Parlament által 2005. szeptember 28-án elfogadott európai parlamenti képviselők statútumának 27. cikke említi. A statútum a 2009-es parlamenti ciklus első napján lép hatályba. Az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok deficit esetére vonatkozó felelősségére és feladataira nézve nem alakítottak ki megfelelő szabályokat. | A 2009-es európai parlamenti ciklus első napjáig a statútumnak nincs joghatása és nem szolgál jogalapul az ASBL nyugdíjalapba befizetett parlamenti járulékok esetében. Megfelelő szabályokat kell kialakítani az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok deficit esetére vonatkozó felelősségére és feladataira nézve. | Az európai parlament válaszai

  Amint azt a Parlament a Számvevőszék 2005-re vonatkozó észrevételeire adott válaszában megjegyzi, a képviselői szabályzat 27. cikke értelmében a nyugdíjalap „e statútum hatálybalépése után továbbra is működik azon képviselők vagy volt képviselők számára, akik ezen alapban jogokat vagy várományokat szereztek”, burkoltan elismerve ezzel, hogy a nyugdíjalap jogalapja a szabályzat hatályba lépését megelőző időszakra is érvényes.


  A képviselői szabályzat végrehajtási intézkedéseinek kidolgozásáért felelős munkacsoport tevékenységének egyik célja, hogy hiány esetére megfogalmazza a Parlament, valamint a rendszer tagjai kötelezettségeire és felelősségére vonatkozó szabályokat.


  A nyugdíjalapról szóló független biztosításmatematikai tanulmány elkészítésére vonatkozó, a Hivatalos Lapban közzétett ajánlattételi felhívás eredményei rendelkezésre állnak, és azokról tájékoztatták a Parlament elnökségét. A közeljövőben elkészülő tanulmány jóvoltából az Elnökség a képviselői szabályzat 2009-es életbe lépését követően megszüntetheti a kiegészítő nyugdíjak kifizetését garantáló intézkedéseket és meghatározhatja a nyugdíjalap és a Parlament kapcsolataira és kötelezettségeire vonatkozó szabályokat. |
| A ki nem vett éves szabadság kifizetése a Tanácsnál |
| A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.18. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.2. táblázata:
  A túlórák csúsztatása alapján 1997. december 31. előtt megadott pótlólagos éves szabadság díjazását, ha a tisztviselő azt még nem vette ki, a nyugdíjba vonuláskor fizetik ki. Mivel az A és B kategóriába sorolt személyzet nem jogosult a túlórák csúsztatására, az ezzel kapcsolatos kifizetések nincsenek összhangban a személyzeti szabályzat 56. cikkével. | Bár a Főtitkárság az A és B kategóriába sorolt személyzet esetében megfelelő intézkedéseket foganatosított az 1997. december 31. előtt felhalmozódott túlórákért járó pótlólagos éves szabadság fokozatos felszámolására, 2006-ban továbbra is eszközöltek kifizetéseket a ki nem vett pótszabadság díjazására. | A ki nem vett éves pótszabadság díjazását meg kell szüntetni. | A Tanács válaszai

  A Tanács Főtitkársága ismeri a ki nem vett, korábbi kompenzációs szabadságállomány kifizetésére vonatkozó számvevőszéki álláspontot, és teljes mértékben egyetért a Számvevőszék arra vonatkozó észrevételeivel, amelyek a jelenlegi rendezési eljárás minél hamarabbi lezárásának szükségességét hangsúlyozzák. Amint azt a Számvevőszék is megjegyezte, e célból kötelező érvényű rendelkezés jelent meg, amely a meglévő szabadságállományok 2009-re történő megszüntetését célozza. Ezenkívül 1997-óta intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy a jövőben ez a helyzet ne forduljon ismét elő.


  Mindazonáltal a Főtitkárság úgy véli, hogy a kinevezésre jogosult hatóság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy tiszteletben tartsa az érintettek megszerzett jogosultságait, valamint a jogos elvárásokra és az azonos bánásmódra vonatkozó európai törvény alapelveit azt jelenti, hogy szükség van egy olyan rendszer megtartására, amely szabadidő biztosítása, valamint – egy rövid átmeneti időszakra fennálló – pénzbeli kifizetés révén megszünteti a szabadságállományokat. A Főtitkárság jelenleg vizsgál minden olyan lehetőséget, amely még jobban felgyorsítja a szabadságállományok megszüntetésének folyamatát, beleértve az ilyen szabadságállományok felhasználására jelenleg engedélyezett időhatárok lecsökkentését is. |
| Utazási költségek visszatérítése a tanácsi tagok delegáltjai esetében |
| A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.11. bekezdése:
  A Tanács a 190/2003 határozattal, 2004. január 1-jétől alkalmazandó hatállyal átszervezte az utazási költségek visszatérítési rendszerét a tanácsi tagok delegáltjai esetében. A visszatérítést egy tagállamonkénti átalánykeretből fizetik. A Számvevőszék megállapította, hogy az új rendszer jelentősen csökkentette a Tanács adminisztratív terheit a delegáltak költségeinek kifizetésekor, a 2005. júliusi részlet kifizetése előtt azonban nem ellenőrizték megfelelően a tagállamok kimutatásainak jogosultságát. | A 2006. februári és novemberi belső ellenőrzési jelentések problémákról számoltak be a nem eléggé világos jogosultsági szabályokkal és az üléseken részt vevők névsorának nem megfelelő rögzítésével kapcsolatban. A 2005-ös helyzet 2006-ban sem változott számottevően.
  A Főtitkárság tervezi, hogy a későbbiekben javít az üléseken való jelenlét rögzítésének rendszerén. | További ellenőrzéseket kell bevezetni a tagállami kimutatások érvényességének biztosítására. | A Tanács válaszai

  A Tanács tagjai küldötteinek utazási költségeit visszatérítő új rendszer bevezetése óta a Tanács Főtitkársága – fokozatosan – szigorú ellenőrzéseket vezetett be a tagállamok költségkimutatásaira vonatkozóan. Ha szabálytalanságokra vagy hibák elkövetésére derül fény, akkor a tagállamok felkérést kapnak a szükséges kiigazítások elvégzésére, és költségkimutatásaik újbóli benyújtására.


  A Tanács Főtitkárságának aktuális projektjei:







  — | a határozat felülvizsgálata, nevezetesen a jogosultságra vonatkozó szabályok tisztázásának előirányzása, |

Észrevételek

Intézkedések

Szükséges-e további intézkedés?

Kiküldetések során felmerült szállásköltségek visszatérítése

A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.6. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.7. bekezdése:

A 2004. május 1-jén hatályba lépett, módosított személyzeti szabályzat megállapítja, hogy a kiküldetések során felmerült szállásköltségeket egy országonként meghatározott maximális összegig térítik vissza az igazoló dokumentumok benyújtását követően (a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 13. cikke). E szabály ellenére a Bíróság, a Számvevőszék és az ombudsman kivételével minden intézmény rendelkezett a belső szabályzatában a maximálisan megengedett összeg 30-tól 60 százalékáig terjedő átalányösszeg kifizetéséről a személyzet azon tagjainak, akik nem nyújtanak be semmiféle bizonyítékot a felmerült szállásköltségekről.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága 2005 decemberében módosította a belső szabályzatát annak érdekében, hogy így biztosítsa a személyzeti szabályzat betartását.

A Parlamentnek, a Bizottságnak és a Tanácsnak a személyzeti szabályzat betartásának érdekében módosítania kell belső szabályzatát.

Az európai parlament válaszai

A Parlament – amint azt a Számvevőszék észrevételeire adott korábbi válaszaiban már többször említette – különösen súlyos problémákkal néz szembe a tevékenységei természetéből és munkahelyeinek három székhelyen való szétszórtságából következő kiküldetések kapcsán. Az átalányon alapuló rendszer alkalmazása figyelembe veszi a Parlament Elnökségének e tárgyban nyújtott jogi szaktanácsot, és célja az, hogy ésszerű egyensúlyt teremtsen a szabályozási keret követelményei és az intézmény egyedi munkakörnyezetének kívánalmai között. Továbbá a most bevezetett egyszerűsített rendelkezések segítségével csökkennek a missziók különösen nagy számának kezeléséből származó igazgatási kiadások. Lásd még a Parlament 2007. április 24-i, a 2005. évi elszámolásokra vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalásának (2) (12) bekezdését.

A Tanács válaszai

A Tanács Főtitkárságának a kiküldetésekre vonatkozó új belső szabályai már nem biztosítják a 30 százalékos átalányösszeg kifizetését. Hatálybalépésüket megelőzően (ez 2007 októberére várható) ezekről a szabályokról még hivatalos konzultációt kell folytatni a személyzeti képviselőkkel.

A bizottság válasza

A kiküldetésekre vonatkozó útmutató – a bizottsági személyzet kiküldetéseit szabályozó, Bizottság által elfogadott belső szabályok – felülvizsgálata folyamatban van a Számvevőszék észrevételeinek megfelelő figyelembevétele céljából. Az új szabályok elfogadását 2008 elejére tervezik.

Az európai parlamenti képviselők kiegészítő nyugdíja

A 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.17–9.20. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.2. táblázata:

Ha az európai parlamenti képviselők kiegészítő nyugdíja továbbra is fennmarad, akkor a lehető leghamarabb megfelelő jogalapot kell teremteni hozzá. A rendszernek deficit esetére világos szabályokat kell tartalmaznia az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok felelősségére és feladataira nézve.

A kiegészítő nyugdíjat a Parlament által 2005. szeptember 28-án elfogadott európai parlamenti képviselők statútumának 27. cikke említi. A statútum a 2009-es parlamenti ciklus első napján lép hatályba. Az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok deficit esetére vonatkozó felelősségére és feladataira nézve nem alakítottak ki megfelelő szabályokat.

A 2009-es európai parlamenti ciklus első napjáig a statútumnak nincs joghatása és nem szolgál jogalapul az ASBL nyugdíjalapba befizetett parlamenti járulékok esetében. Megfelelő szabályokat kell kialakítani az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok deficit esetére vonatkozó felelősségére és feladataira nézve.

Az európai parlament válaszai

Amint azt a Parlament a Számvevőszék 2005-re vonatkozó észrevételeire adott válaszában megjegyzi, a képviselői szabályzat 27. cikke értelmében a nyugdíjalap „e statútum hatálybalépése után továbbra is működik azon képviselők vagy volt képviselők számára, akik ezen alapban jogokat vagy várományokat szereztek”, burkoltan elismerve ezzel, hogy a nyugdíjalap jogalapja a szabályzat hatályba lépését megelőző időszakra is érvényes.

A képviselői szabályzat végrehajtási intézkedéseinek kidolgozásáért felelős munkacsoport tevékenységének egyik célja, hogy hiány esetére megfogalmazza a Parlament, valamint a rendszer tagjai kötelezettségeire és felelősségére vonatkozó szabályokat.

A nyugdíjalapról szóló független biztosításmatematikai tanulmány elkészítésére vonatkozó, a Hivatalos Lapban közzétett ajánlattételi felhívás eredményei rendelkezésre állnak, és azokról tájékoztatták a Parlament elnökségét. A közeljövőben elkészülő tanulmány jóvoltából az Elnökség a képviselői szabályzat 2009-es életbe lépését követően megszüntetheti a kiegészítő nyugdíjak kifizetését garantáló intézkedéseket és meghatározhatja a nyugdíjalap és a Parlament kapcsolataira és kötelezettségeire vonatkozó szabályokat.

A ki nem vett éves szabadság kifizetése a Tanácsnál

A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.18. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.2. táblázata:

A túlórák csúsztatása alapján 1997. december 31. előtt megadott pótlólagos éves szabadság díjazását, ha a tisztviselő azt még nem vette ki, a nyugdíjba vonuláskor fizetik ki. Mivel az A és B kategóriába sorolt személyzet nem jogosult a túlórák csúsztatására, az ezzel kapcsolatos kifizetések nincsenek összhangban a személyzeti szabályzat 56. cikkével.

Bár a Főtitkárság az A és B kategóriába sorolt személyzet esetében megfelelő intézkedéseket foganatosított az 1997. december 31. előtt felhalmozódott túlórákért járó pótlólagos éves szabadság fokozatos felszámolására, 2006-ban továbbra is eszközöltek kifizetéseket a ki nem vett pótszabadság díjazására.

A ki nem vett éves pótszabadság díjazását meg kell szüntetni.

A Tanács válaszai

A Tanács Főtitkársága ismeri a ki nem vett, korábbi kompenzációs szabadságállomány kifizetésére vonatkozó számvevőszéki álláspontot, és teljes mértékben egyetért a Számvevőszék arra vonatkozó észrevételeivel, amelyek a jelenlegi rendezési eljárás minél hamarabbi lezárásának szükségességét hangsúlyozzák. Amint azt a Számvevőszék is megjegyezte, e célból kötelező érvényű rendelkezés jelent meg, amely a meglévő szabadságállományok 2009-re történő megszüntetését célozza. Ezenkívül 1997-óta intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy a jövőben ez a helyzet ne forduljon ismét elő.

Mindazonáltal a Főtitkárság úgy véli, hogy a kinevezésre jogosult hatóság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy tiszteletben tartsa az érintettek megszerzett jogosultságait, valamint a jogos elvárásokra és az azonos bánásmódra vonatkozó európai törvény alapelveit azt jelenti, hogy szükség van egy olyan rendszer megtartására, amely szabadidő biztosítása, valamint – egy rövid átmeneti időszakra fennálló – pénzbeli kifizetés révén megszünteti a szabadságállományokat. A Főtitkárság jelenleg vizsgál minden olyan lehetőséget, amely még jobban felgyorsítja a szabadságállományok megszüntetésének folyamatát, beleértve az ilyen szabadságállományok felhasználására jelenleg engedélyezett időhatárok lecsökkentését is.

Utazási költségek visszatérítése a tanácsi tagok delegáltjai esetében

A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.11. bekezdése:

A Tanács a 190/2003 határozattal, 2004. január 1-jétől alkalmazandó hatállyal átszervezte az utazási költségek visszatérítési rendszerét a tanácsi tagok delegáltjai esetében. A visszatérítést egy tagállamonkénti átalánykeretből fizetik. A Számvevőszék megállapította, hogy az új rendszer jelentősen csökkentette a Tanács adminisztratív terheit a delegáltak költségeinek kifizetésekor, a 2005. júliusi részlet kifizetése előtt azonban nem ellenőrizték megfelelően a tagállamok kimutatásainak jogosultságát.

A 2006. februári és novemberi belső ellenőrzési jelentések problémákról számoltak be a nem eléggé világos jogosultsági szabályokkal és az üléseken részt vevők névsorának nem megfelelő rögzítésével kapcsolatban. A 2005-ös helyzet 2006-ban sem változott számottevően.

A Főtitkárság tervezi, hogy a későbbiekben javít az üléseken való jelenlét rögzítésének rendszerén.

További ellenőrzéseket kell bevezetni a tagállami kimutatások érvényességének biztosítására.

A Tanács válaszai

A Tanács tagjai küldötteinek utazási költségeit visszatérítő új rendszer bevezetése óta a Tanács Főtitkársága – fokozatosan – szigorú ellenőrzéseket vezetett be a tagállamok költségkimutatásaira vonatkozóan. Ha szabálytalanságokra vagy hibák elkövetésére derül fény, akkor a tagállamok felkérést kapnak a szükséges kiigazítások elvégzésére, és költségkimutatásaik újbóli benyújtására.

A Tanács Főtitkárságának aktuális projektjei:

—

a határozat felülvizsgálata, nevezetesen a jogosultságra vonatkozó szabályok tisztázásának előirányzása,

| — | a jelenléti ívek elektronikus kártyarendszerrel történő felváltása. |
| --- | --- |

—

a jelenléti ívek elektronikus kártyarendszerrel történő felváltása.

A bizottsági családi támogatások nyomon követése

2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.12. bekezdése:

A családi támogatásban részesülő alkalmazottak, akiknek már nincs eltartott gyermekük, nem kötelesek rendszeresen frissíteni az adatokat. Valójában nem volt bizonyíték arra nézve, hogy a Brüsszelben dolgozó 1 605 bizottsági alkalmazottból a 676 érintettnek bármikor is meg kellett volna erősítenie vagy frissítenie kellett volna eredeti nyilatkozatait. Azokban az esetekben sem folytattak le megfelelő vizsgálatokat, amikor az eltartandó gyermekek után nemzeti támogatás járt volna, és azt a személyzeti szabályzat alapján le kellett volna vonni a kifizetett juttatásokból.

A különböző típusú támogatások nyomon követése továbbra is az alkalmazottak önkéntes adatszolgáltatásán alapul. Ugyanakkor 2006-ban a Bizottság 676 esetből 231-et nyomon követett, és a többi esetet is nyomon kívánja követni két éven belül.

A Bizottságnak további intézkedéseket kell tennie a családi támogatások rendszeres ellenőrzésére.

A bizottság válasza

A Bizottság tervei szerint a fennmaradó ilyen esetek nyomon követése 2008 elején lezárul. A PMO új IT-rendszer, az IRIS kifejlesztésén dolgozik, amely az eljárások dokumentálását és azok betartásának ellenőrzését teljes egészében számítógépesíti. Az új rendszer több lépcsőben kerül bevezetésre 2007 és 2009 között.

A Bíróság belső ellenőrzési szolgálata

A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 9.21. bekezdése és a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.13. és 10.14. bekezdése:

A Számvevőszék megállapította, hogy a belső ellenőrzési szolgálat vezetője felelt az engedélyezésre jogosult tisztviselők intézkedéseinek előzetes ellenőrzéséért. A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozóan ugyanez állapítható meg. A pénzügyi műveletek lebonyolításában való ilyen mértékű szerepvállalás nem egyeztethető össze a költségvetési rendelet 86. cikkében rögzített alapelvvel, amely szerint a belső ellenőrnek teljesen függetlenül kell ellátnia az ellenőrzési feladatait.

2005 második felében a belső ellenőr külön ellenőrzéseket végzett és ajánlásokat intézett az érintett szolgálatokhoz. A számvevőszéki ellenőrzés időpontjában azonban a belső ellenőr jelentései még nem álltak rendelkezésre.

2006-ban a belső ellenőrzési szolgálat vezetője maradt továbbra is felelős az engedélyezésre jogosult tisztviselős intézkedéseinek előzetes ellenőrzéséért. A belső ellenőrzési szolgálat két ellenőrzési jelentést bocsátott ki és számos ajánlást tett, amelyek jelentős megtakarítást eredményeztek.

A felügyeleti és kontrollegységet újra kell szervezni a belső ellenőrzési szolgálat teljes függetlenségének biztosítása érdekében.

Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

| 10.5. | A Számvevőszék az ellenőrzés során, a megbízhatósági nyilatkozat keretében történő különértékelés elkészítéséhez az intézmények működési költségeinek elszámolásai alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgálta. Ellenőrizte a felügyeleti és kontrollrendszereket, és a működési kiadások egész területéről véletlenszerű minta alapján 61 ügyletet vizsgált. |
| --- | --- |

10.5.

A Számvevőszék az ellenőrzés során, a megbízhatósági nyilatkozat keretében történő különértékelés elkészítéséhez az intézmények működési költségeinek elszámolásai alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgálta. Ellenőrizte a felügyeleti és kontrollrendszereket, és a működési kiadások egész területéről véletlenszerű minta alapján 61 ügyletet vizsgált.

Következtetések a megbízhatósági nyilatkozat keretében

| 10.6. | 2006-ban a 10.9–10.12. bekezdésben említetteknek megfelelően valamennyi intézmény megfelelően alakította ki a felügyeleti és kontrollrendszerek költségvetési rendelet által előírt keretrendszerét, és a vizsgált minta nem tartalmazott jelentős szintű hibákat. A Számvevőszék azonban felhívja a figyelmet az intézmények felügyeleti és kontrollrendszerének hiányosságaira, amelyeket a 10.25. bekezdésben leírtak szerint kell kiigazítani. |
| --- | --- |

10.6.

2006-ban a 10.9–10.12. bekezdésben említetteknek megfelelően valamennyi intézmény megfelelően alakította ki a felügyeleti és kontrollrendszerek költségvetési rendelet által előírt keretrendszerét, és a vizsgált minta nem tartalmazott jelentős szintű hibákat. A Számvevőszék azonban felhívja a figyelmet az intézmények felügyeleti és kontrollrendszerének hiányosságaira, amelyeket a 10.25. bekezdésben leírtak szerint kell kiigazítani.

Az egyes intézményekre vonatkozó különészrevételek

Az ellenőrzés hatóköre

| 10.7. | A 10.2. bekezdésben említett külön kockázati területek ellenőrzése során felmérték a vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereket, valamint számos mintavételre került sor a következőkkel kapcsolatosan: |
| --- | --- |

10.7.

A 10.2. bekezdésben említett külön kockázati területek ellenőrzése során felmérték a vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereket, valamint számos mintavételre került sor a következőkkel kapcsolatosan:

| i) | tárgyalásos közbeszerzési eljárások (a Bizottság OIB és OIL irodái, Parlament, Tanács, Bíróság, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága); |
| --- | --- |

i)

tárgyalásos közbeszerzési eljárások (a Bizottság OIB és OIL irodái, Parlament, Tanács, Bíróság, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága);

| ii) | az intézmények tagjainak kifizetett költségtérítések és juttatások (Parlament, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és Régiók Bizottsága); |
| --- | --- |

ii)

az intézmények tagjainak kifizetett költségtérítések és juttatások (Parlament, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és Régiók Bizottsága);

| iii) | a bizottsági küldöttségek felett gyakorolt központi kontroll (a Bizottság Külkapcsolati Főigazgatósága); |
| --- | --- |

iii)

a bizottsági küldöttségek felett gyakorolt központi kontroll (a Bizottság Külkapcsolati Főigazgatósága);

| iv) | a minimális belsőkontroll-standardok végrehajtását biztosító eljárások (Tanács); |
| --- | --- |

iv)

a minimális belsőkontroll-standardok végrehajtását biztosító eljárások (Tanács);

| v) | belső ellenőrzési feladatkör (Bíróság). |
| --- | --- |

v)

belső ellenőrzési feladatkör (Bíróság).

10.8.

| 10.8. | A megállapított hiányosságokat az alábbiakban foglaljuk össze, a vonatkozó következtetéseket pedig a 10.25. bekezdés rögzíti. A hiányosságok és hibák nem vetíthetők ki a működési kiadások egész területére, mivel az egyes ellenőrzési területek minden intézmény esetében a már ismert kockázatok alapján kerültek kiválasztásra. |
| --- | --- |

A megállapított hiányosságokat az alábbiakban foglaljuk össze, a vonatkozó következtetéseket pedig a 10.25. bekezdés rögzíti. A hiányosságok és hibák nem vetíthetők ki a működési kiadások egész területére, mivel az egyes ellenőrzési területek minden intézmény esetében a már ismert kockázatok alapján kerültek kiválasztásra.

Parlament

| 10.9. | 1998 óta a Számvevőszék számos alkalommal (3) kiemelte az Elnökség (a Parlament elnökéből és 14 alelnökéből álló testület) által kidolgozott szabályozási keretrendszer hiányosságait az Európai Parlament képviselőinek járó asszisztensi juttatások kifizetésével kapcsolatban. 2006-ban a képviselőknek járó asszisztensi juttatásokra fordított kiadások összege körülbelül 132 millió EUR volt. |
| --- | --- |

10.9.

1998 óta a Számvevőszék számos alkalommal (3) kiemelte az Elnökség (a Parlament elnökéből és 14 alelnökéből álló testület) által kidolgozott szabályozási keretrendszer hiányosságait az Európai Parlament képviselőinek járó asszisztensi juttatások kifizetésével kapcsolatban. 2006-ban a képviselőknek járó asszisztensi juttatásokra fordított kiadások összege körülbelül 132 millió EUR volt.

10.10.

| 10.10. | 2004-ben módosították a képviselők által benyújtandó alátámasztó dokumentumokra vonatkozó szabályokat, az ebből származó kötelezettségeket pedig 2005 júliusában egy quaestori közlemény tisztázta. A képviselőknek így a 2004 júliusától 2005 júniusáig tartó időszakra vonatkozóan 2005. november 1-jéig okmányokkal kellett igazolniuk juttatásaik felhasználását. Ezt a határidőt utóbb többször is kitolták, és a Számvevőszék rendelkezésére álló adatok szerint a képviselők által benyújtott és a felelős igazgatási osztály által megfelelő indoklásként elfogadott alátámasztó dokumentumok a 2004-es évre (július–december) a vonatkozó kiadásoknak mindössze 27,2 %-át (11,9 millió EUR), 2005-re (teljes év) pedig 22,5 %-át (27,1 millió EUR) tették ki. |
| --- | --- |

2004-ben módosították a képviselők által benyújtandó alátámasztó dokumentumokra vonatkozó szabályokat, az ebből származó kötelezettségeket pedig 2005 júliusában egy quaestori közlemény tisztázta. A képviselőknek így a 2004 júliusától 2005 júniusáig tartó időszakra vonatkozóan 2005. november 1-jéig okmányokkal kellett igazolniuk juttatásaik felhasználását. Ezt a határidőt utóbb többször is kitolták, és a Számvevőszék rendelkezésére álló adatok szerint a képviselők által benyújtott és a felelős igazgatási osztály által megfelelő indoklásként elfogadott alátámasztó dokumentumok a 2004-es évre (július–december) a vonatkozó kiadásoknak mindössze 27,2 %-át (11,9 millió EUR), 2005-re (teljes év) pedig 22,5 %-át (27,1 millió EUR) tették ki.

| 10.11. | Egy 2007. március 23-i quaestori közlemény 2007. április 30-ra tolta ki a 2006-ra vonatkozó alátámasztó dokumentumok benyújtásának határidejét, anélkül, hogy említést tett volna arról, hogy 2004-re és 2005-re vonatkozóan még hiányoznak egyes dokumentumok. 2007. május 1-jéig az Elnökség nem tett lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjék arról, hogy eleget tettek-e az alátámasztó dokumentáció szolgáltatására vonatkozó kötelezettségnek. |
| --- | --- |

10.11.

Egy 2007. március 23-i quaestori közlemény 2007. április 30-ra tolta ki a 2006-ra vonatkozó alátámasztó dokumentumok benyújtásának határidejét, anélkül, hogy említést tett volna arról, hogy 2004-re és 2005-re vonatkozóan még hiányoznak egyes dokumentumok. 2007. május 1-jéig az Elnökség nem tett lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjék arról, hogy eleget tettek-e az alátámasztó dokumentáció szolgáltatására vonatkozó kötelezettségnek.

| 10.10–10.11. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  Az eredeti szöveg egyértelműségének hiánya és az Unió 2004-es bővítésének hatásai következtében a quaestoroknak – elmélyült politikai és technikai konzultációk után – végrehajtási intézkedéseket kellett kidolgozniuk és végrehajtaniuk. Az Elnökség ezért elhatározta a határidő meghosszabbítását és utasította a quaestorokat, hogy vizsgálják meg a kiadások rendezésével kapcsolatban benyújtott technikai dokumentumok egyszerűsítésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

10.10–10.11.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

Az eredeti szöveg egyértelműségének hiánya és az Unió 2004-es bővítésének hatásai következtében a quaestoroknak – elmélyült politikai és technikai konzultációk után – végrehajtási intézkedéseket kellett kidolgozniuk és végrehajtaniuk. Az Elnökség ezért elhatározta a határidő meghosszabbítását és utasította a quaestorokat, hogy vizsgálják meg a kiadások rendezésével kapcsolatban benyújtott technikai dokumentumok egyszerűsítésének lehetőségeit.

A tagállamokban tapasztalható, egymástól nagymértékben eltérő szituációk és az új követelményeknek való megfeleléshez szükséges idő figyelembe vételével nem ítélték megfelelőnek, hogy végleges határidőt szabjanak a felülvizsgálat alatt álló szabályokból eredő kötelezettségekre vonatkozólag.

Továbbá az Elnökség 2006. szeptember 25-énCodex (képviselők és asszisztenseik jogai és kötelezettségei) néven új szabályokat fogadott el, amelyek hatást gyakoroltak a parlamenti asszisztensi juttatásokra vonatkozó szabályokra (amely hatás eredménye az Elnökség által 2006. december 13-án elfogadott felülvizsgált változat).

A fentiekre való tekintettel a quaestorok tájékoztatták az összes képviselőt, hogy a dokumentumokat 2007. április 30-ig kell benyújtani. Ezután óriási mennyiségű dokumentum érkezett be, amelyek vizsgálata jelenleg zajlik.

| 10.12. | A Számvevőszék megjegyzi tehát, hogy az Elnökség nem biztosította a megfelelő alátámasztó dokumentáció benyújtására vonatkozó szabályok eredményes végrehajtását. Mivel a képviselők asszisztensi juttatásaira kifizetett összegek nagy részét utólag nem igazolták a képviselők részéről felmerült költségként megfelelő alátámasztó dokumentumokkal, a Számvevőszék úgy tekinti, hogy nincs elegendő bizonylat annak szemléltetésére, hogy a képviselők ténylegesen alkalmaztak vagy szerződtettek asszisztenst/asszisztenseket, illetve, hogy a képviselők által aláírt szerződésekben említett szolgáltatásokat valóban el is végezték. Az Elnökségnek lépéseket kell tennie a költségek megalapozottságának bizonyításához elengedhetetlenül szükséges dokumentumok beszerzése érdekében. Amennyiben ezek a dokumentumok belátható időn belül nem kerülnek bemutatásra, az igazolatlan összegekkel kapcsolatban intézkedéseket kell tenni, azaz fel kell függeszteni a kifizetéseket és/vagy beszedési utalványokat kell kibocsátani. |
| --- | --- |

10.12.

A Számvevőszék megjegyzi tehát, hogy az Elnökség nem biztosította a megfelelő alátámasztó dokumentáció benyújtására vonatkozó szabályok eredményes végrehajtását. Mivel a képviselők asszisztensi juttatásaira kifizetett összegek nagy részét utólag nem igazolták a képviselők részéről felmerült költségként megfelelő alátámasztó dokumentumokkal, a Számvevőszék úgy tekinti, hogy nincs elegendő bizonylat annak szemléltetésére, hogy a képviselők ténylegesen alkalmaztak vagy szerződtettek asszisztenst/asszisztenseket, illetve, hogy a képviselők által aláírt szerződésekben említett szolgáltatásokat valóban el is végezték. Az Elnökségnek lépéseket kell tennie a költségek megalapozottságának bizonyításához elengedhetetlenül szükséges dokumentumok beszerzése érdekében. Amennyiben ezek a dokumentumok belátható időn belül nem kerülnek bemutatásra, az igazolatlan összegekkel kapcsolatban intézkedéseket kell tenni, azaz fel kell függeszteni a kifizetéseket és/vagy beszedési utalványokat kell kibocsátani.

| 10.12. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  Emlékeztetni kell arra, hogy a parlamenti asszisztensi juttatások kifizetése előtt kötelezően be kell nyújtani az alapvető dokumentumokat, például jelentkezési lapokat, valamint a képviselő, az asszisztens(ek), a szolgáltató vagy a kifizető közötti szerződéseket. |
| --- | --- |

10.12.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

Emlékeztetni kell arra, hogy a parlamenti asszisztensi juttatások kifizetése előtt kötelezően be kell nyújtani az alapvető dokumentumokat, például jelentkezési lapokat, valamint a képviselő, az asszisztens(ek), a szolgáltató vagy a kifizető közötti szerződéseket.

Egyéb dokumentumokat, például – ha az asszisztens alkalmazottként dolgozik – társadalombiztosítási igazolást is be kell nyújtani, mégpedig három hónapon belül. A fenti előírásokat minden képviselőnek be kell tartania.

A szabályok 2004-es módosítása óta – legutóbb 2006. december 13-án – kért kiegészítő dokumentumok leginkább a szolgáltatókkal (az asszisztensek körülbelül fele) kötött szerződésekre vonatkoznak, és azzal a kötelezettséggel kapcsolatosak, amely szerint a képviselők részére számlákat és bizonylatokat kell adni, akiknek azután továbbítaniuk kell a Parlament szolgálatainak egy másolatot „a kiszámlázott összegekről szóló kimutatásról és egy, a szolgáltató által aláírt nyilatkozatról, amely szerint az alkalmazandó nemzeti jogszabályokból eredő valamennyi társadalombiztosítási és adózási kötelezettségnek eleget tett”. A fent említett dokumentumok beszerzése az előre tervezettnél több időt vett igénybe. Mint azt már említettük, óriási mennyiségű dokumentum érkezett be, amelyek vizsgálata jelenleg zajlik.

A vizsgálat után azok a képviselők, akik nem tesznek eleget a kiadásokkal kapcsolatban szükséges bizonyítékok benyújtására vonatkozó kötelezettségnek, személyre szóló levelet kapnak, a hiányzó dokumentumok megnevezésével. Amennyiben a képviselő nem tudja pótolni a hiányzó dokumentumokat, a küldöttség engedélyezésre jogosult tisztviselője felfüggesztheti a kifizetéseket, és a főtitkár kérheti az indokolatlanul kifizetett összegek visszatérítését. Az erre vonatkozó határozatokat a quaestorokkal együtt hozzák meg.

| 10.13. | A belső ellenőr 2006-ban átfogó ellenőrzést végzett a Parlament közbeszerzési eljárásaira vonatkozóan. Az ellenőrzés számos hiányosságot talált a közbeszerzési eljárások belső- és vezetői kontrolljának működése területén, különösen ami a tervezést, az alkalmazandó előírások és szabályok betartását, a vezetői tájékoztatás megbízhatóságát, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást illeti. Készült egy 144 egyedi intézkedésből álló részletes cselekvési terv, amelyek közül a főtitkár 2006-ban néhányat már végre is hajtott, többek között létrehozott egy tanácsadó testületet (Procurement Forum), illetve egy központi szerződés-nyilvántartást. A parlamenti tárgyalásos közbeszerzési eljárások és szerződések mintájának számvevőszéki vizsgálata megerősítette a Parlament belső ellenőrének megállapításait. |
| --- | --- |

10.13.

A belső ellenőr 2006-ban átfogó ellenőrzést végzett a Parlament közbeszerzési eljárásaira vonatkozóan. Az ellenőrzés számos hiányosságot talált a közbeszerzési eljárások belső- és vezetői kontrolljának működése területén, különösen ami a tervezést, az alkalmazandó előírások és szabályok betartását, a vezetői tájékoztatás megbízhatóságát, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást illeti. Készült egy 144 egyedi intézkedésből álló részletes cselekvési terv, amelyek közül a főtitkár 2006-ban néhányat már végre is hajtott, többek között létrehozott egy tanácsadó testületet (Procurement Forum), illetve egy központi szerződés-nyilvántartást. A parlamenti tárgyalásos közbeszerzési eljárások és szerződések mintájának számvevőszéki vizsgálata megerősítette a Parlament belső ellenőrének megállapításait.

| 10.13. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  Fontos megemlíteni, hogy a közbeszerzési eljárások belső ellenőr által végzett ellenőrzésére 2003-ban – az új költségvetési rendelet végrehajtásának első évében – került sor, és 2006-ban került véglegesítésre. |
| --- | --- |

10.13.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

Fontos megemlíteni, hogy a közbeszerzési eljárások belső ellenőr által végzett ellenőrzésére 2003-ban – az új költségvetési rendelet végrehajtásának első évében – került sor, és 2006-ban került véglegesítésre.

Az intézkedések 2003-ban és az azt követő évek során léptek életbe. Tehát különösen a 2006-os év és a számvevőszék által említett intézkedések vonatkozásában hasznos lenne pontosítani, hogy az új tanácsadó testület, a Közbeszerzési Fórum átveszi a régi, az engedélyezésre jogosult tisztviselő munkájának támogatására 2003-ban létrehozott közbeszerzési intézményközi munkacsoport feladatait, és hogy a szerződések 2006-ban létrehozott központi nyilvántartása az előző két év során végzett fejlesztések eredménye.

Tanács

| 10.14. | A tanácsi tárgyalásos közbeszerzési eljárások és szerződések mintájának vizsgálata kimutatta, hogy az Európai Tanács üléseinek távközlési szolgáltatásokkal való ellátására irányuló, legfeljebb négyéves időtartamra kötött szerződését további egy évre meghosszabbították. A Tanács igazgatósága helytelenül indokolta a szerződés (900 000 EUR-ra becsült költségű) kiterjesztését a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok 126. cikke (1) bekezdésének e) pontjára (a továbbiakban: VR) (4) hivatkozva, amely a következőkre vonatkozik: „olyan kiegészítő szolgáltatás, illetve építési beruházás [...], amely nem szerepel az eredeti projektben, illetőleg az elsőként megkötött szerződésben, de amely előre nem látható és a körülmények miatt szükségessé vált”. A Számvevőszék álláspontja szerint nyílt pályázati eljárást kellett volna kiírni a szerződés lejárta előtt. |
| --- | --- |

10.14.

A tanácsi tárgyalásos közbeszerzési eljárások és szerződések mintájának vizsgálata kimutatta, hogy az Európai Tanács üléseinek távközlési szolgáltatásokkal való ellátására irányuló, legfeljebb négyéves időtartamra kötött szerződését további egy évre meghosszabbították. A Tanács igazgatósága helytelenül indokolta a szerződés (900 000 EUR-ra becsült költségű) kiterjesztését a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok 126. cikke (1) bekezdésének e) pontjára (a továbbiakban: VR) (4) hivatkozva, amely a következőkre vonatkozik: „olyan kiegészítő szolgáltatás, illetve építési beruházás [...], amely nem szerepel az eredeti projektben, illetőleg az elsőként megkötött szerződésben, de amely előre nem látható és a körülmények miatt szükségessé vált”. A Számvevőszék álláspontja szerint nyílt pályázati eljárást kellett volna kiírni a szerződés lejárta előtt.

| 10.14. | A TANÁCS VÁLASZA
  A szóban forgó szerződés lefedi az uniós csúcstalálkozók során (évente átlagosan 3-szor) az újságírók által használt telekommunikációs infrastruktúra (telefon vonalak és ISDN-vonalak) hozzáférhetőségét. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő szervezeti egysége több hónappal a szerződés lejártát megelőzően felismerte egy közbeszerzési eljárás megnyitásának szükségességét ezen igény teljesítésére. Mindazonáltal, éppen akkor – 2007 elején – a Főtitkárság minden szervezeti egységének az (1 300 fő befogadására alkalmas) új LEX-épületbe történő beköltözéssel kapcsolatos projektekre kellett összpontosítania erőfeszítéseit. Emiatt az a döntés született, hogy a meglévő szerződést kilenc hónappal meghosszabbítják. |
| --- | --- |

10.14.

A TANÁCS VÁLASZA

A szóban forgó szerződés lefedi az uniós csúcstalálkozók során (évente átlagosan 3-szor) az újságírók által használt telekommunikációs infrastruktúra (telefon vonalak és ISDN-vonalak) hozzáférhetőségét. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő szervezeti egysége több hónappal a szerződés lejártát megelőzően felismerte egy közbeszerzési eljárás megnyitásának szükségességét ezen igény teljesítésére. Mindazonáltal, éppen akkor – 2007 elején – a Főtitkárság minden szervezeti egységének az (1 300 fő befogadására alkalmas) új LEX-épületbe történő beköltözéssel kapcsolatos projektekre kellett összpontosítania erőfeszítéseit. Emiatt az a döntés született, hogy a meglévő szerződést kilenc hónappal meghosszabbítják.

A Tanács Főtitkársága tudatában van annak, hogy – a számvevőszéki jelentésben foglaltaknak megfelelően – a szerződés lejártát megelőzően új ajánlattételi eljárást kellett volna lebonyolítania. Ugyanakkor a rendkívüli körülményekre tekintettel nem látott más lehetőséget, mint a jelenlegi szerződés lehető legrövidebb időre történő meghosszabbítását.

Megjegyzendő, hogy – a fent említett követelmény miatt – a Tanács Főtitkársága nemrég ajánlattételi eljárást indított.

Bizottság (5)

| 10.15. | A Külkapcsolati Főigazgatóság 2006-os éves tevékenységi jelentése szerint 2006-ban – különösen a Külszolgálati Igazgatóság utólagos ellenőrzésekkel foglalkozó osztályának létrehozásával – fejlesztések történtek a küldöttségek felügyeleti kontrollja terén. A korábbi évek főigazgatói fenntartása kikerült a jelentésekből. A 2006-os fejlesztések ellenére azonban a számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kétszeres kifizetések kockázatára még nem találtak megfelelő megoldást. |
| --- | --- |

10.15.

A Külkapcsolati Főigazgatóság 2006-os éves tevékenységi jelentése szerint 2006-ban – különösen a Külszolgálati Igazgatóság utólagos ellenőrzésekkel foglalkozó osztályának létrehozásával – fejlesztések történtek a küldöttségek felügyeleti kontrollja terén. A korábbi évek főigazgatói fenntartása kikerült a jelentésekből. A 2006-os fejlesztések ellenére azonban a számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kétszeres kifizetések kockázatára még nem találtak megfelelő megoldást.

| 10.15. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A főigazgató úgy véli, hogy az utólagos ellenőrzési egység – számos utólagos ellenőrzési tevékenység végzése révén – hatékonyan hozzájárult ahhoz, hogy megfelelő szintű bizonyosságot biztosítson számára a küldöttségek pénzgazdálkodásának minőségével kapcsolatban. A Külkapcsolati Főigazgatóság folyamatosan fejleszti mintavételi módszereit és hitelesítési technikáit; e folyamat során meg fogja oldani a duplikált kifizetések feltárásának kérdését. |
| --- | --- |

10.15.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A főigazgató úgy véli, hogy az utólagos ellenőrzési egység – számos utólagos ellenőrzési tevékenység végzése révén – hatékonyan hozzájárult ahhoz, hogy megfelelő szintű bizonyosságot biztosítson számára a küldöttségek pénzgazdálkodásának minőségével kapcsolatban. A Külkapcsolati Főigazgatóság folyamatosan fejleszti mintavételi módszereit és hitelesítési technikáit; e folyamat során meg fogja oldani a duplikált kifizetések feltárásának kérdését.

| 10.16. | Az OIB szerződéseket és közbeszerzéseket kezelő rendszerében 2006-ban történtek előrelépések, és a 2005-ös igazgatói fenntartás kikerült a jelentésből. Az OIL-lal kapcsolatban 2005-ben és 2006-ban ugyan nem tettek fenntartásokat, a belső ellenőrzési szolgálat 2007 áprilisában mégis hiányosságokról számolt be a pályázatok irányításával és kontrolljával kapcsolatban. Az OIB és az OIL tárgyalásos közbeszerzési eljárásainak számvevőszéki vizsgálata kimutatta, hogy a nem átgondoltan megtervezett pályázatok és a piaci feltételek nem megfelelő elemzése számos esetben azt eredményezte, hogy csak egy szolgáltatóval tárgyaltak és nem írtak ki ajánlati felhívást. |
| --- | --- |

10.16.

Az OIB szerződéseket és közbeszerzéseket kezelő rendszerében 2006-ban történtek előrelépések, és a 2005-ös igazgatói fenntartás kikerült a jelentésből. Az OIL-lal kapcsolatban 2005-ben és 2006-ban ugyan nem tettek fenntartásokat, a belső ellenőrzési szolgálat 2007 áprilisában mégis hiányosságokról számolt be a pályázatok irányításával és kontrolljával kapcsolatban. Az OIB és az OIL tárgyalásos közbeszerzési eljárásainak számvevőszéki vizsgálata kimutatta, hogy a nem átgondoltan megtervezett pályázatok és a piaci feltételek nem megfelelő elemzése számos esetben azt eredményezte, hogy csak egy szolgáltatóval tárgyaltak és nem írtak ki ajánlati felhívást.

| 10.16. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A közbeszerzések irányításában már 2006 során, a 2005-ben összeállított cselekvési tervet követően értek el javulást. |
| --- | --- |

10.16.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A közbeszerzések irányításában már 2006 során, a 2005-ben összeállított cselekvési tervet követően értek el javulást.

Az OIB esetében ez a következőket foglalja magában: belső átszervezés, a személyzet (kötelező) képzése, a négyéves gördülőterv hatékonyabb irányítása egy IT-alkalmazás segítségével, a belső eljárások megerősítése, a közbeszerzés főbb erősségeinek és gyenge pontjainak vezetőség általi értékelése, majd ezt követően cselekvési terv kidolgozása, a belső hálózatok megerősítése, valamint az információk és bevált gyakorlatok terjesztése.

2007-ben folytatódik a tökéletesítés, különösen az erőforrások és azok besorolásának megerősítése, a tervezési folyamat javítása, valamint a legfontosabb és legösszetettebb pályázatok esetében a piacelemzés javítása révén.

A végrehajtási szabályok 126. cikke (1) bekezdésének b) pontja bizonyos területeken a szóba jöhető pályázók korlátozott száma miatt engedélyezi tárgyalásos eljárás alkalmazását.

Táblázat: Az OIB és OIL 60 000 EUR-nál nagyobb összegű közbeszerzési eljárásai

| 2006 – Eljárások (az összegek millió EUR-ban) | OIB | OIL |
| --- | --- | --- |
| Teljes szám | 34 | 12 |
| Tárgyalásos | 4 | 1 |
| Teljes összeg | 137,0 | 14,5 |
| A tárgyalásos eljárások összege | 2,5 | 0,07 |

2006 – Eljárások (az összegek millió EUR-ban)

OIB

OIL

Teljes szám

34

12

Tárgyalásos

4

1

Teljes összeg

137,0

14,5

A tárgyalásos eljárások összege

2,5

0,07

Bár az IAS (Belső Ellenőrzési Szolgálat) jelentése hiányosságokat állapított meg az OIL-nál, ajánlásainak egyike sem minősült kritikának, ami megmagyarázza a fenntartások hiányát. Mindazonáltal az OIL cselekvési tervet dolgozott ki a Számvevőszék és az IAS által egyaránt szóvá tett hiányosságok megszüntetésére.

A cselekvési tervet az IAS ajánlásait követve nemrégiben vezették be, hatása hamarosan érezhetővé válik.

Bíróság

| 10.17. | A
  10.2. táblázatban
  említett, a belső ellenőrzési szolgálattal kapcsolatos észrevételtől eltekintve az ellenőrzés nem adott okot észrevételekre. |
| --- | --- |

10.17.

A
  10.2. táblázatban
  említett, a belső ellenőrzési szolgálattal kapcsolatos észrevételtől eltekintve az ellenőrzés nem adott okot észrevételekre.

| 10.17. | A BÍRÓSÁG VÁLASZA
  A Számvevőszék kizárólag a belső ellenőrzéssel kapcsolatban tett észrevételeket. E tekintetben a Bíróság kiemeli, hogy a Számvevőszék éves jelentésiben korábban tett észrevételek folyományaként módosították az ellenőrzési rendszer igazgatási szervezetét. Két, egymással sem hierarchikus, sem funkcionális kapcsolatban nem lévő igazgatási egységet hoztak létre: a belső ellenőr által igazgatott belső ellenőrzési egységet, valamint az ellenőrzési műveletek elvégzésével megbízott egységet. Ezen új szervezet a Bíróság igazgatási tanácsa által nemrég kinevezett belső ellenőr és az ellenőrzési egység vezetőjének hivatalba lépésétől, azaz 2007. október 1-jétől lesz működőképes. |
| --- | --- |

10.17.

A BÍRÓSÁG VÁLASZA

A Számvevőszék kizárólag a belső ellenőrzéssel kapcsolatban tett észrevételeket. E tekintetben a Bíróság kiemeli, hogy a Számvevőszék éves jelentésiben korábban tett észrevételek folyományaként módosították az ellenőrzési rendszer igazgatási szervezetét. Két, egymással sem hierarchikus, sem funkcionális kapcsolatban nem lévő igazgatási egységet hoztak létre: a belső ellenőr által igazgatott belső ellenőrzési egységet, valamint az ellenőrzési műveletek elvégzésével megbízott egységet. Ezen új szervezet a Bíróság igazgatási tanácsa által nemrég kinevezett belső ellenőr és az ellenőrzési egység vezetőjének hivatalba lépésétől, azaz 2007. október 1-jétől lesz működőképes.

Számvevőszék

| 10.18. | A Számvevőszék ellenőrzését független külső könyvvizsgálócég végzi, amely hitelesítő záradékot adott ki a 2006. december 31-i pénzügyi kimutatások szabályszerűségéről és valódiságáról, amelyhez jelentést csatolt az igazgatási és számviteli eljárásokról, valamint a pénzügyi irányítás és a belső ellenőrzési rendszer megbízhatóságáról. A jelentés megállapítja, hogy az ellenőrök véleménye szerint munkájuk „nem tárt fel olyan tényeket, amelyek kétségbe vonnák az igazgatási és számviteli eljárások, a belső kontroll vagy a pénzügyi irányítás alkalmazandó szabályainak való megfelelés helyességét”. A hitelesítő záradékot és a jelentést a Hivatalos Lapban fogják közzétenni. |
| --- | --- |

10.18.

A Számvevőszék ellenőrzését független külső könyvvizsgálócég végzi, amely hitelesítő záradékot adott ki a 2006. december 31-i pénzügyi kimutatások szabályszerűségéről és valódiságáról, amelyhez jelentést csatolt az igazgatási és számviteli eljárásokról, valamint a pénzügyi irányítás és a belső ellenőrzési rendszer megbízhatóságáról. A jelentés megállapítja, hogy az ellenőrök véleménye szerint munkájuk „nem tárt fel olyan tényeket, amelyek kétségbe vonnák az igazgatási és számviteli eljárások, a belső kontroll vagy a pénzügyi irányítás alkalmazandó szabályainak való megfelelés helyességét”. A hitelesítő záradékot és a jelentést a Hivatalos Lapban fogják közzétenni.

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 10.19. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottságának „közös szolgálata” által irányított tárgyalásos közbeszerzési eljárásokra és szerződésekre vonatkozó minta vizsgálata irányítási és kontrollhiányosságokat tárt fel. 2006-ban az összes közbeszerzésre fordított kiadásnak nagy részét tárgyalásos eljárással és nem ajánlati felhívások útján kötött szerződések tették ki. A következő költségvetési tételeket tekintve ez a rész meghaladta az összes lekötött előirányzat (amelynek értéke 6,4 millió EUR volt) 50 %-át: 2 0 1 0. (biztosítás), 2 0 2 0. (víz, gáz, elektromos áram és fűtés), 2 0 3 0. (takarítás és karbantartás), 2 2 0 0. (műszaki berendezések és felszerelések beszerzése). Ez a gyakorlat ellentmond a költségvetési rendelet 89. cikkében található általános szabálynak, amely szerint „minden beszerzési szerződést a lehető legszélesebb körben kell pályáztatni”. A tárgyalásos eljárás csupán kivétel, amely csak a VR 126., 127. és 129. cikkében meghatározott szigorú korlátok között alkalmazható. |
| --- | --- |

10.19.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottságának „közös szolgálata” által irányított tárgyalásos közbeszerzési eljárásokra és szerződésekre vonatkozó minta vizsgálata irányítási és kontrollhiányosságokat tárt fel. 2006-ban az összes közbeszerzésre fordított kiadásnak nagy részét tárgyalásos eljárással és nem ajánlati felhívások útján kötött szerződések tették ki. A következő költségvetési tételeket tekintve ez a rész meghaladta az összes lekötött előirányzat (amelynek értéke 6,4 millió EUR volt) 50 %-át: 2 0 1 0. (biztosítás), 2 0 2 0. (víz, gáz, elektromos áram és fűtés), 2 0 3 0. (takarítás és karbantartás), 2 2 0 0. (műszaki berendezések és felszerelések beszerzése). Ez a gyakorlat ellentmond a költségvetési rendelet 89. cikkében található általános szabálynak, amely szerint „minden beszerzési szerződést a lehető legszélesebb körben kell pályáztatni”. A tárgyalásos eljárás csupán kivétel, amely csak a VR 126., 127. és 129. cikkében meghatározott szigorú korlátok között alkalmazható.

| 10.19. | A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A teljes összeg valóban körülbelül 50 %-nak felel meg. Ennek az összegnek azonban közel a felét a villanyáram és a gáz költsége teszi ki. Ezt a piaci ágazatot csak nemrég liberalizálták. 2004-ben intézményközi eljárás indult, de nem vezetett eredményre. Az EGSZB új intézményközi eljárásban vesz részt, amely jelenleg is folyamatban van. Az új üléstermek tolmácsolási berendezéseinek bővítésére műszaki kompatibilitási okok miatt a többi ülésterembe már korábban beépített rendszer szállítójával kötöttünk szerződést. Mindeközben több szerződésre – amelyet korábban tárgyalásos eljárás alapján ítéltünk oda – (épületek karbantartása, épületek felügyelete, felvonók felügyelete, felvonók karbantartása, egészségügyi kellékek szállítása, hulladékelszállítás) pályázatot írtunk ki, és számos esetben már meg is kötöttük az új szerződéseket. A biztosítási szerződéseket illetően az intézményközi pályázat kiírására irányuló 2003-as kezdeményezés nem vezetett sikerre. Az EGSZB arra készül, hogy vagy saját pályázatot ír ki, vagy társul az intézményközi szerződésekhez, hogy 2008-ban új jogi keretet alakíthasson ki. |
| --- | --- |

10.19.

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

A teljes összeg valóban körülbelül 50 %-nak felel meg. Ennek az összegnek azonban közel a felét a villanyáram és a gáz költsége teszi ki. Ezt a piaci ágazatot csak nemrég liberalizálták. 2004-ben intézményközi eljárás indult, de nem vezetett eredményre. Az EGSZB új intézményközi eljárásban vesz részt, amely jelenleg is folyamatban van. Az új üléstermek tolmácsolási berendezéseinek bővítésére műszaki kompatibilitási okok miatt a többi ülésterembe már korábban beépített rendszer szállítójával kötöttünk szerződést. Mindeközben több szerződésre – amelyet korábban tárgyalásos eljárás alapján ítéltünk oda – (épületek karbantartása, épületek felügyelete, felvonók felügyelete, felvonók karbantartása, egészségügyi kellékek szállítása, hulladékelszállítás) pályázatot írtunk ki, és számos esetben már meg is kötöttük az új szerződéseket. A biztosítási szerződéseket illetően az intézményközi pályázat kiírására irányuló 2003-as kezdeményezés nem vezetett sikerre. Az EGSZB arra készül, hogy vagy saját pályázatot ír ki, vagy társul az intézményközi szerződésekhez, hogy 2008-ban új jogi keretet alakíthasson ki.

Az EGSZB úgy véli, hogy azokat az eseteket, amikor nem írt ki pályázatot egyes szerződésekre, a körülmények igazolták (pl. a korábbi kiírás nem vezetett eredményre, műszaki kompatibilitás stb.), és ez megmagyarázza a pályázat nélkül odaítélt szerződések nagy számát.

| 10.20. | A VR 123. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy tárgyalásos eljárás során a tárgyalásra meghívott pályázók száma nem lehet háromnál kevesebb, feltéve, hogy elegendő olyan pályázó van, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak, illetve az ajánlattételre felkért pályázók száma elegendő ahhoz, hogy biztosítsa a tényleges versenyt. Az ellenőrzés során megvizsgált szerződések 70 %-a esetében mindössze egy lehetséges szolgáltatótól kértek ajánlatot. A Számvevőszék szerint a legtöbb ilyen szerződés esetében (amelyek értéke összesen 1,8 millió EUR volt) lehetőség nyílt volna egynél több szolgáltatótól is ajánlatot kérni. |
| --- | --- |

10.20.

A VR 123. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy tárgyalásos eljárás során a tárgyalásra meghívott pályázók száma nem lehet háromnál kevesebb, feltéve, hogy elegendő olyan pályázó van, aki megfelel a kiválasztási szempontoknak, illetve az ajánlattételre felkért pályázók száma elegendő ahhoz, hogy biztosítsa a tényleges versenyt. Az ellenőrzés során megvizsgált szerződések 70 %-a esetében mindössze egy lehetséges szolgáltatótól kértek ajánlatot. A Számvevőszék szerint a legtöbb ilyen szerződés esetében (amelyek értéke összesen 1,8 millió EUR volt) lehetőség nyílt volna egynél több szolgáltatótól is ajánlatot kérni.

| 10.20. | A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A Számvevőszék 10 szerződés esetét vizsgálta meg, melyből 7 tárgyalásos eljárás során kerül odaítélésre, egyetlen szóba jöhető fél részére. Három esettel kapcsolatban (tolmácsolási berendezés bővítése, épület-karbantartási szerződés meghosszabbítása, biztosítási szerződések) lásd a 10.19. ponthoz fűzött megjegyzéseket. Egy eset a Régiók Bizottsága saját (az EGSZB-vel nem közös) előirányzatainak terhére tett kiadásokra vonatkozik, és az EGSZB engedélyezésre jogosult tisztviselőjét nem érinti. Két esetben elvileg ki lehetett volna írni pályázatot, de ezt nem tartottuk gazdaságosnak (transzparensek és poszterek: kis mennyiségről volt szó és időközben új keretszerződést kötöttünk; biztonsági belépők: a köztes forgalmazók kikerülésével, közvetlenül a szállítótól rendeltünk). Egy esetben (a JDE – „Belliard I és II” – épületre vonatkozó megfelelőségi tanulmány elvégzéséről szóló szerződés esetében) a két bizottságnak nem volt más választása, mint hogy alkalmazza az EP P6_TA(2005)0410. számú, 15.12.2005-én elfogadott állásfoglalását, amely azt kéri, hogy az ellenőrző vizsgálatot a SICABEL végezze el. A szerződést tehát tárgyalásos eljárás útján a SICABEL-nek ítéltük oda, a Számvevőszéket pedig erről folyamatosan tájékoztattuk. |
| --- | --- |

10.20.

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

A Számvevőszék 10 szerződés esetét vizsgálta meg, melyből 7 tárgyalásos eljárás során kerül odaítélésre, egyetlen szóba jöhető fél részére. Három esettel kapcsolatban (tolmácsolási berendezés bővítése, épület-karbantartási szerződés meghosszabbítása, biztosítási szerződések) lásd a 10.19. ponthoz fűzött megjegyzéseket. Egy eset a Régiók Bizottsága saját (az EGSZB-vel nem közös) előirányzatainak terhére tett kiadásokra vonatkozik, és az EGSZB engedélyezésre jogosult tisztviselőjét nem érinti. Két esetben elvileg ki lehetett volna írni pályázatot, de ezt nem tartottuk gazdaságosnak (transzparensek és poszterek: kis mennyiségről volt szó és időközben új keretszerződést kötöttünk; biztonsági belépők: a köztes forgalmazók kikerülésével, közvetlenül a szállítótól rendeltünk). Egy esetben (a JDE – „Belliard I és II” – épületre vonatkozó megfelelőségi tanulmány elvégzéséről szóló szerződés esetében) a két bizottságnak nem volt más választása, mint hogy alkalmazza az EP P6_TA(2005)0410. számú, 15.12.2005-én elfogadott állásfoglalását, amely azt kéri, hogy az ellenőrző vizsgálatot a SICABEL végezze el. A szerződést tehát tárgyalásos eljárás útján a SICABEL-nek ítéltük oda, a Számvevőszéket pedig erről folyamatosan tájékoztattuk.

| 10.21. | A 2 0. (ingatlanbefektetések, épületbérlés és járulékos költségek) és 2 2. (ingóságok és járulékos költségek) alcímekért felelős, felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult tisztviselő által odaítélt szerződéseken belül a korábbi évekhez képest jelentősen nőtt a tárgyalásos eljárások aránya. Az intézményi átlagnál is lényegesen magasabb volt ez az arány. 2007 márciusáig az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem tett jelentést az intézménynek olyan intézkedésekről, amelyek a VR. 54. cikke előírásainak megfelelően megfordítanák ezt a tendenciát. |
| --- | --- |

10.21.

A 2 0. (ingatlanbefektetések, épületbérlés és járulékos költségek) és 2 2. (ingóságok és járulékos költségek) alcímekért felelős, felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult tisztviselő által odaítélt szerződéseken belül a korábbi évekhez képest jelentősen nőtt a tárgyalásos eljárások aránya. Az intézményi átlagnál is lényegesen magasabb volt ez az arány. 2007 márciusáig az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem tett jelentést az intézménynek olyan intézkedésekről, amelyek a VR. 54. cikke előírásainak megfelelően megfordítanák ezt a tendenciát.

| 10.21. | A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az EGSZB nem úgy gondolja, hogy a 20. és 22. alcím alá tartozó tárgyalásos eljárások számát illetően negatív trend volna megfigyelhető. A tárgyalásos eljárások számának mérséklésére irányuló intézkedések mindenesetre bekerültek a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő 2006-os pénzügyi évre vonatkozó jelentésének végső változatába. További részletek a 10.19. pontra vonatkozó megjegyzésekben olvashatók. |
| --- | --- |

10.21.

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az EGSZB nem úgy gondolja, hogy a 20. és 22. alcím alá tartozó tárgyalásos eljárások számát illetően negatív trend volna megfigyelhető. A tárgyalásos eljárások számának mérséklésére irányuló intézkedések mindenesetre bekerültek a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő 2006-os pénzügyi évre vonatkozó jelentésének végső változatába. További részletek a 10.19. pontra vonatkozó megjegyzésekben olvashatók.

Régiók Bizottsága

| 10.22. | A 10.19–10.21. bekezdés megjegyzései a Régiók Bizottságára is vonatkoznak, mivel azok a két bizottság „közös szolgálatai” által kezelt szerződéseket érintik. |
| --- | --- |

10.22.

A 10.19–10.21. bekezdés megjegyzései a Régiók Bizottságára is vonatkoznak, mivel azok a két bizottság „közös szolgálatai” által kezelt szerződéseket érintik.

| 10.22. | A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA
  A Régiók Bizottsága tudomásul vette a Számvevőszéknek az EGSZB-vel közös szolgáltatási részlegek által kezelt szerződésekkel kapcsolatos megjegyzéseit, és elkötelezi magát a közös szolgáltatási részlegek pénzügyi vezetési gyakorlatának és módszereinek javítása mellett. Az RB főtitkára írt ebben a témában az EGSZB főtitkárának, és javasolta néhány korrekciós lépés bevezetését, különösen a pénzügyi folyamatok és a pályáztatási eljárások terén. Reméljük, hogy ezeket az intézkedéseket a két bizottság közötti megállapodással minél előbb be lehet vezetni. |
| --- | --- |

10.22.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

A Régiók Bizottsága tudomásul vette a Számvevőszéknek az EGSZB-vel közös szolgáltatási részlegek által kezelt szerződésekkel kapcsolatos megjegyzéseit, és elkötelezi magát a közös szolgáltatási részlegek pénzügyi vezetési gyakorlatának és módszereinek javítása mellett. Az RB főtitkára írt ebben a témában az EGSZB főtitkárának, és javasolta néhány korrekciós lépés bevezetését, különösen a pénzügyi folyamatok és a pályáztatási eljárások terén. Reméljük, hogy ezeket az intézkedéseket a két bizottság közötti megállapodással minél előbb be lehet vezetni.

| 10.23. | Az intézmény szabályzata szerint a tagok utazási költségeit a ténylegesen kifizetett repülőjegyek alapján térítik vissza. A jegyek vásárlása kapcsán felmerült adminisztratív költségeket az utazási irodai számla ellenében térítik vissza. Számos esetben az utazási költségeket kézzel írott, mindig ugyanazt az összeget tartalmazó utazási irodai számlák alapján térítették vissza. Az intézmény igazgatása által végzett utólagos ellenőrzési eljárás keretében kiderült, hogy a számlákon található összeg átlagosan 83 %-kal volt magasabb, mint a felhasznált repülőjegy esetében a légitársaság által kiszabott ár. A vásárlás számláján nem szerepelt bizonyíték a tényleges adminisztratív költségekről. Az intézmény igazgatása széles körű vizsgálatot végzett az ügyben, amely 2007 júliusában zárult le. A Számvevőszék véleménye szerint a vizsgálat eredményei nem támasztják alá a kifizetett adminisztratív költségek indokoltságát. |
| --- | --- |

10.23.

Az intézmény szabályzata szerint a tagok utazási költségeit a ténylegesen kifizetett repülőjegyek alapján térítik vissza. A jegyek vásárlása kapcsán felmerült adminisztratív költségeket az utazási irodai számla ellenében térítik vissza. Számos esetben az utazási költségeket kézzel írott, mindig ugyanazt az összeget tartalmazó utazási irodai számlák alapján térítették vissza. Az intézmény igazgatása által végzett utólagos ellenőrzési eljárás keretében kiderült, hogy a számlákon található összeg átlagosan 83 %-kal volt magasabb, mint a felhasznált repülőjegy esetében a légitársaság által kiszabott ár. A vásárlás számláján nem szerepelt bizonyíték a tényleges adminisztratív költségekről. Az intézmény igazgatása széles körű vizsgálatot végzett az ügyben, amely 2007 júliusában zárult le. A Számvevőszék véleménye szerint a vizsgálat eredményei nem támasztják alá a kifizetett adminisztratív költségek indokoltságát.

| 10.23. | A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA
  Az RB szabályzata szerint a tagok repülőjegyhez és az azzal járó adminisztrációs költségekhez kapcsolódó utazási költségei megtéríthetőek az utazási iroda által kiállított számla és az ahhoz csatolt eredeti repülőjegy és eredeti beszállókártya bemutatása ellenében. A szabályzat értelmében a tagok teljesen rugalmas feltételekkel kínált jeggyel utazhatnak. Az RB megállapította, hogy a tagok valóban az utazási iroda által kiállított számlán szereplő összeget fizették ki, bár az érintett jegyek tényleges ára alacsonyabb volt. Az utazási iroda által kiszámlázott ár és a jegyek tényleges ára közötti különbség abból adódik, hogy – amint az utazási iroda 2007. február 9-én kijelentette – az utazási iroda teljes rugalmasságot garantált a jegyekre. Ez azt jelenti, hogy a tagok rugalmas kondíciókkal utaztak, amiért a teljesen rugalmas kondíciójú repülőjegyek árát kellett megfizetniük. |
| --- | --- |

10.23.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

Az RB szabályzata szerint a tagok repülőjegyhez és az azzal járó adminisztrációs költségekhez kapcsolódó utazási költségei megtéríthetőek az utazási iroda által kiállított számla és az ahhoz csatolt eredeti repülőjegy és eredeti beszállókártya bemutatása ellenében. A szabályzat értelmében a tagok teljesen rugalmas feltételekkel kínált jeggyel utazhatnak. Az RB megállapította, hogy a tagok valóban az utazási iroda által kiállított számlán szereplő összeget fizették ki, bár az érintett jegyek tényleges ára alacsonyabb volt. Az utazási iroda által kiszámlázott ár és a jegyek tényleges ára közötti különbség abból adódik, hogy – amint az utazási iroda 2007. február 9-én kijelentette – az utazási iroda teljes rugalmasságot garantált a jegyekre. Ez azt jelenti, hogy a tagok rugalmas kondíciókkal utaztak, amiért a teljesen rugalmas kondíciójú repülőjegyek árát kellett megfizetniük.

A teljes átláthatóság garantálása érdekében az RB a további költségtérítéseket több feltételnek való megfelelés függvényévé tette. Ezenkívül felkérte a tagokat, hogy ne az eddig alkalmazott kondíciók szerint utazzanak, és a költségtérítésre vonatkozó igényeiken a repülőjegyen ténylegesen feltüntetett ár szerepeljen.

Az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

| 10.24. | Az ellenőrzés nem adott okot lényeges észrevételekre. |
| --- | --- |

10.24.

Az ellenőrzés nem adott okot lényeges észrevételekre.

A külön kockázati területek ellenőrzésének következtetései

| 10.25. | Az egyes intézmények külön kockázati területeinek ellenőrzése az egyes intézmények tagjainak kifizetett juttatásokhoz kapcsolódó felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben hiányosságokat tárt fel. Az Európai Parlament esetében az Elnökségnek megfelelő intézkedéseket kell kezdeményeznie abban az esetben, ha az elengedhetetlennek tartott dokumentumok nem érkeznek meg elfogadható határidőn belül (lásd: 10.9–10.12. bekezdés). A tárgyalásos közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság és más intézmények számos esetben nem tartották be a versenyen alapuló pályáztatás általános elvét (lásd: 10.13., 10.14., 10.16., 10.19–10.21. bekezdés). Különösen az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága nem vette figyelembe, hogy a költségvetési rendelet csak korlátozott mértékben teszi lehetővé a tárgyalásos eljárás használatát. Ez fokozott kockázatot eredményez a kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatosan. |
| --- | --- |

10.25.

Az egyes intézmények külön kockázati területeinek ellenőrzése az egyes intézmények tagjainak kifizetett juttatásokhoz kapcsolódó felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben hiányosságokat tárt fel. Az Európai Parlament esetében az Elnökségnek megfelelő intézkedéseket kell kezdeményeznie abban az esetben, ha az elengedhetetlennek tartott dokumentumok nem érkeznek meg elfogadható határidőn belül (lásd: 10.9–10.12. bekezdés). A tárgyalásos közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság és más intézmények számos esetben nem tartották be a versenyen alapuló pályáztatás általános elvét (lásd: 10.13., 10.14., 10.16., 10.19–10.21. bekezdés). Különösen az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága nem vette figyelembe, hogy a költségvetési rendelet csak korlátozott mértékben teszi lehetővé a tárgyalásos eljárás használatát. Ez fokozott kockázatot eredményez a kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatosan.

| 10.25. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  Lásd a 10.12. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

10.25.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

Lásd a 10.12. bekezdésre adott választ.

| 10.25. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A Bizottság folytatja a közbeszerzések jobb piacelemzés és tervezés révén történő javítására tett erőfeszítéseit. A költségvetési rendelet (6) számos olyan esetben engedélyezi a tárgyalásos eljárást, amikor csak egy pályázó jöhet szóba (lásd: 10.16. pont). |
| --- | --- |

10.25.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A Bizottság folytatja a közbeszerzések jobb piacelemzés és tervezés révén történő javítására tett erőfeszítéseit. A költségvetési rendelet (6) számos olyan esetben engedélyezi a tárgyalásos eljárást, amikor csak egy pályázó jöhet szóba (lásd: 10.16. pont).

| 10.25. | A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Lásd a 10.19., 10.20. és 10.21. ponthoz fűzött megjegyzéseket. |
| --- | --- |

10.25.

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

Lásd a 10.19., 10.20. és 10.21. ponthoz fűzött megjegyzéseket.

Az utolsó éves jelentés óta kiadott különjelentések

| 10.26. | 2/2007. sz. különjelentés az intézmények ingatlankiadásairól. |
| --- | --- |

10.26.

2/2007. sz. különjelentés az intézmények ingatlankiadásairól.

AZ EURÓPAI UNIÓ ÜGYNÖKSÉGEI

| 10.27. | Az ügynökségek a Bizottságtól különálló, saját jogi személyiséggel rendelkező szervek. A Bizottság fontos felügyeleti szerepet tölt be az ügynökségekkel szemben: részt vesz azok vezetőségében és kinevezi az ügyvezető igazgatókat vagy javaslatot tesz személyükre. A két saját finanszírozású ügynökség (7) kivételével a Bizottság költségvetése szintén finanszírozásuk fő forrása. Az ügynökségek pénzügyi és személyzeti szabályzatának végrehajtására irányuló intézkedéseket a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az alábbi információk és észrevételek a Bizottság ügynökségekkel kapcsolatos szerepére vonatkoznak. |
| --- | --- |

10.27.

Az ügynökségek a Bizottságtól különálló, saját jogi személyiséggel rendelkező szervek. A Bizottság fontos felügyeleti szerepet tölt be az ügynökségekkel szemben: részt vesz azok vezetőségében és kinevezi az ügyvezető igazgatókat vagy javaslatot tesz személyükre. A két saját finanszírozású ügynökség (7) kivételével a Bizottság költségvetése szintén finanszírozásuk fő forrása. Az ügynökségek pénzügyi és személyzeti szabályzatának végrehajtására irányuló intézkedéseket a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az alábbi információk és észrevételek a Bizottság ügynökségekkel kapcsolatos szerepére vonatkoznak.

10.28.

| 10.28. | Az Európai Unió ügynökségeinek és egyéb decentralizált szerveinek (8) ellenőrzése külön éves jelentések tárgyát képezi. 2006-ban az Európai Számvevőszék 24 ügynökséget ellenőrzött, öttel többet (9), mint 2005-ben. Költségvetésük 2006-ban 1 080,5 millió EUR-t tett ki, míg 2005-ben ez az összeg 928,4 millió EUR volt. Az ügynökségek létszámkerete 2005-ös 2 588-hoz képest 2006-ban 3 212-re nőtt. Lásd:
  10.3. táblázat
  . |
| --- | --- |

Az Európai Unió ügynökségeinek és egyéb decentralizált szerveinek (8) ellenőrzése külön éves jelentések tárgyát képezi. 2006-ban az Európai Számvevőszék 24 ügynökséget ellenőrzött, öttel többet (9), mint 2005-ben. Költségvetésük 2006-ban 1 080,5 millió EUR-t tett ki, míg 2005-ben ez az összeg 928,4 millió EUR volt. Az ügynökségek létszámkerete 2005-ös 2 588-hoz képest 2006-ban 3 212-re nőtt. Lásd:
  10.3. táblázat
  .

10.3. táblázat – Az Európai Unió ügynökségei – Főbb adatok

| Az Európai Unió ügynökségei és más decentralizált szervei | Központ | A pénzügyi függetlenség első éve | Költségvetés (10)


  (millió EUR) | Létszámkeret |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Ügynökségek |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | Thesszaloniki | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | Koppenhága | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Európai Képzési Alapítvány | Torino | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja | Lisszabon | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Európai Gyógyszerügynökség | London | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | Luxembourg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (11) | Bécs | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Európai Újjáépítési Ügynökség | Thesszaloniki | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Európai Rendőr-akadémia (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Hága | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | Lisszabon | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság | Párma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Európai Vasúti Ügynökség (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Európai ügynökség a külső határokon folytatott operatív együttműködés irányítására (12) | Varsó | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Európai GNSS Felügyeleti Hatósága (12) | Brüsszel (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Végrehajtó hivatalok |
| Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal (12) | Brüsszel | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (12) | Brüsszel | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Összesen | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Az Európai Unió ügynökségei és más decentralizált szervei

Központ

A pénzügyi függetlenség első éve

Költségvetés (10)

(millió EUR)

Létszámkeret

2006

2005

2006

2005

Ügynökségek

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

Thesszaloniki

1977

16,8

16,6

95

91

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Koppenhága

1994

37,1

32,1

115

115

Európai Képzési Alapítvány

Torino

1994

27

26,7

105

104

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

Lisszabon

1995

13

13

77

77

Európai Gyógyszerügynökség

London

1994

139

110,1

424

379

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Luxembourg

1995

40,9

28,4

189

181

Közösségi Növényfajta-hivatal

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (11)

Bécs

1998

9,4

8,2

37

37

Európai Újjáépítési Ügynökség

Thesszaloniki

2000

271

276,5

108

114

Európai Rendőr-akadémia (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Hága

2002

14,7

13

112

87

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

Lisszabon

2003

44,6

35,3

132

95

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

Párma

2003

40,2

36,7

250

194

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Európai Vasúti Ügynökség (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Európai ügynökség a külső határokon folytatott operatív együttműködés irányítására (12)

Varsó

2006

19,2

—

28

—

Európai GNSS Felügyeleti Hatósága (12)

Brüsszel (13)

2006

7

—

30

—

Végrehajtó hivatalok

Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal (12)

Brüsszel

2006

5,6

—

46

—

Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (12)

Brüsszel

2006

29,2

—

75

—

Összesen

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29. | A Bizottság által a közösségi költségvetésből fizetett támogatások elosztása nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően alátámasztott becslésein alapul. Az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzegyenleg fenntartásához vezet (14). A Számvevőszék javasolja, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel. |
| --- | --- |

10.29.

A Bizottság által a közösségi költségvetésből fizetett támogatások elosztása nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően alátámasztott becslésein alapul. Az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzegyenleg fenntartásához vezet (14). A Számvevőszék javasolja, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel.

| 10.29. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az ügynökségnek a közösségi támogatás egészére vagy egy részére fizetési kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottságnak olyan feltételek mellett és időközönként, amelyekben a Bizottsággal megállapodtak, és e kérelemhez pénzforgalmi előrejelzést kell csatolniuk. Általános szabályként a Bizottság részletekben teljesíti a kifizetéseket, az el nem költött összegeket a Bizottság behajtja. A Bizottság szolgálatai tanulmányozzák olyan rendelkezéseknek a megfelelő jogszabályba (15) történő beillesztését, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az év egésze során figyelembe vegye az ügynökségek valós szükségleteit. Ez a jövőben várhatóan szigorúbb tervezéshez vezet és növeli az átláthatóságot. |
| --- | --- |

10.29.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az ügynökségnek a közösségi támogatás egészére vagy egy részére fizetési kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottságnak olyan feltételek mellett és időközönként, amelyekben a Bizottsággal megállapodtak, és e kérelemhez pénzforgalmi előrejelzést kell csatolniuk. Általános szabályként a Bizottság részletekben teljesíti a kifizetéseket, az el nem költött összegeket a Bizottság behajtja. A Bizottság szolgálatai tanulmányozzák olyan rendelkezéseknek a megfelelő jogszabályba (15) történő beillesztését, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az év egésze során figyelembe vegye az ügynökségek valós szükségleteit. Ez a jövőben várhatóan szigorúbb tervezéshez vezet és növeli az átláthatóságot.

| 10.30. | A 2002. júniusi általános költségvetésről szóló rendeletet 2006-ban módosították (16). A módosítások a költségvetési alapelvekre, a belső kontrollrendszerekre és a beszámoló bemutatására irányultak. A módosításokat jelenleg még nem építették be az ügynökségek költségvetési keretrendeleteibe és külön pénzügyi szabályzataiba. |
| --- | --- |

10.30.

A 2002. júniusi általános költségvetésről szóló rendeletet 2006-ban módosították (16). A módosítások a költségvetési alapelvekre, a belső kontrollrendszerekre és a beszámoló bemutatására irányultak. A módosításokat jelenleg még nem építették be az ügynökségek költségvetési keretrendeleteibe és külön pénzügyi szabályzataiba.

| 10.30. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az ügynökségekre (17) vonatkozó két költségvetési keretrendelet felülvizsgálata magában foglalja majd a Tanács által az általános költségvetési rendeletben elfogadott módosításokat, így csak az általános költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok elfogadása után kezdődhet meg. A szabályozási ügynökségekre vonatkozó rendelettervezetet 2007 júliusában fogadta el a Bizottság, és véleményezésre továbbította a többi intézménynek (18). |
| --- | --- |

10.30.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az ügynökségekre (17) vonatkozó két költségvetési keretrendelet felülvizsgálata magában foglalja majd a Tanács által az általános költségvetési rendeletben elfogadott módosításokat, így csak az általános költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok elfogadása után kezdődhet meg. A szabályozási ügynökségekre vonatkozó rendelettervezetet 2007 júliusában fogadta el a Bizottság, és véleményezésre továbbította a többi intézménynek (18).

| 10.31. | Az ABAC elnevezésű új rendszer bevezetése az ügynökségeknél több évbe fog telni (19). Az új rendszer bevezetéséig a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a jelenlegi SI2 rendszert megfelelően karbantartsák az ügynökségeknél. |
| --- | --- |

10.31.

Az ABAC elnevezésű új rendszer bevezetése az ügynökségeknél több évbe fog telni (19). Az új rendszer bevezetéséig a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a jelenlegi SI2 rendszert megfelelően karbantartsák az ügynökségeknél.

| 10.31. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az S12 modult fokozatosan kiiktatják, de 2008. december 31-ig fenntartják. Az ügynökségek szabadon választhatnak az ABAC vagy bármely más rendszer között. Az ABAC ügynökségen belüli teljes bevezetéséhez kapcsolódó valamennyi tevékenység tervezését, elemzését és koordinálását mind az időzítés, mind az erőforrások tekintetében egy erre létrehozott projektteam végzi, amely közvetlenül a Bizottság könyvelőjének számol be. |
| --- | --- |

10.31.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az S12 modult fokozatosan kiiktatják, de 2008. december 31-ig fenntartják. Az ügynökségek szabadon választhatnak az ABAC vagy bármely más rendszer között. Az ABAC ügynökségen belüli teljes bevezetéséhez kapcsolódó valamennyi tevékenység tervezését, elemzését és koordinálását mind az időzítés, mind az erőforrások tekintetében egy erre létrehozott projektteam végzi, amely közvetlenül a Bizottság könyvelőjének számol be.

| 10.32. | 2006-ban két ügynökség is úgy döntött, hogy átvállalja alkalmazottai gyermekeinek iskolai költségeit, figyelmen kívül hagyva a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 3. cikkét, és ezáltal indokolatlan egyenlőtlenségeket teremtve más közösségi alkalmazottakkal szemben. Ez jelzi, hogy a Bizottságnak jobban nyomon kellene követnie a személyzeti szabályzat betartását az ügynökségeknél. |
| --- | --- |

10.32.

2006-ban két ügynökség is úgy döntött, hogy átvállalja alkalmazottai gyermekeinek iskolai költségeit, figyelmen kívül hagyva a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 3. cikkét, és ezáltal indokolatlan egyenlőtlenségeket teremtve más közösségi alkalmazottakkal szemben. Ez jelzi, hogy a Bizottságnak jobban nyomon kellene követnie a személyzeti szabályzat betartását az ügynökségeknél.

| 10.32. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az iránymutatások két fő ajánlása a következő: i. a személyzeti szabályzatnak a Bizottság végrehajtási szabályaival összhangban történő végrehajtását célzó szabályok elfogadása, korlátozott mértékű módosításokkal, amelyeket az ügynökség személyzetének speciális jellege indokol; és ii. az egyes ügynökségek feladataira és követelményeire alapozott, következetesebb személyzeti politika kialakítása. Mivel a szabályozási ügynökségek független közösségi szervek, e szabályok elfogadása saját felelősségi körükbe tartozik. A Bizottság azon végrehajtási szabályokhoz adhatja beleegyezését, amelyek megegyeznek a Bizottság szabályaival, vagy az ügynökségek speciális tulajdonságai (méret, személyzeti struktúra, feladatkör stb.) miatt indokoltan térnek el azoktól. A Bizottság szorosan együttműködik az ügynökségekkel annak érdekében, hogy az ügynökségek a lehető legteljesebb mértékben alkalmazzák a Bizottság végrehajtási szabályait. A Bizottság – ugyancsak az ügynökségekkel együttműködve – a bizottsági végrehajtási szabályok alapján végrehajtásiszabály-modelleket dolgozott ki, amelyek célja a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyzettel szembeni egyenlő bánásmódot biztosító alapvető közös elvek és szabályok létrehozása. |
| --- | --- |

10.32.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az iránymutatások két fő ajánlása a következő: i. a személyzeti szabályzatnak a Bizottság végrehajtási szabályaival összhangban történő végrehajtását célzó szabályok elfogadása, korlátozott mértékű módosításokkal, amelyeket az ügynökség személyzetének speciális jellege indokol; és ii. az egyes ügynökségek feladataira és követelményeire alapozott, következetesebb személyzeti politika kialakítása. Mivel a szabályozási ügynökségek független közösségi szervek, e szabályok elfogadása saját felelősségi körükbe tartozik. A Bizottság azon végrehajtási szabályokhoz adhatja beleegyezését, amelyek megegyeznek a Bizottság szabályaival, vagy az ügynökségek speciális tulajdonságai (méret, személyzeti struktúra, feladatkör stb.) miatt indokoltan térnek el azoktól. A Bizottság szorosan együttműködik az ügynökségekkel annak érdekében, hogy az ügynökségek a lehető legteljesebb mértékben alkalmazzák a Bizottság végrehajtási szabályait. A Bizottság – ugyancsak az ügynökségekkel együttműködve – a bizottsági végrehajtási szabályok alapján végrehajtásiszabály-modelleket dolgozott ki, amelyek célja a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyzettel szembeni egyenlő bánásmódot biztosító alapvető közös elvek és szabályok létrehozása.

Ami az ügynökségek személyzete gyermekeinek iskoláztatását illeti, a Bizottság két megoldást javasolt az iránymutatásokban: i. az Európai Iskola rendszerével együttműködve európai szekciók kialakítása a helyi nemzeti vagy nemzetközi iskolákban (európai iskoláztatás); vagy ii. szerződés kötése az ügynökség és a környezetében lévő nemzetközi iskolák között.

Ami az európai iskoláztatást illeti, a nemzeti hatóságoknak már most is módjukban áll helyi iskolák kiválasztása és teljes körű finanszírozása, hogy azokat akkreditálják és így az anyanyelvű oktatásra alapozott, harmonizált tantervnek megfelelően európai iskoláztatást nyújthassanak. A jövőben – az Európai Iskola rendszerének reformjával összefüggésben – ezt a lehetőséget kiszélesítik és tovább egységesítik. Az ilyen típusú iskoláztatás teljes költségét a tagállamok viselnék, és a Bizottság a reform részeként kidolgozza az ügynökségi személyzet ilyen iskoláztatásban részesülő gyermekeinek számával arányos uniós hozzájárulásra vonatkozó megközelítést.

A szolgáltatási szerződések esetében az ügynökség közvetlenül az iskolának fizetné a tandíjat. Ez esetben az iskola tandíjmentesnek minősülne, és az érintett személyzet nem részesülne a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 3. cikke értelmében vett iskoláztatási támogatásban.

Ezen álláspontjával teljes összhangban a Bizottság ismételten felhívta a két szóban forgó ügynökség figyelmét, hogy az általuk alkalmazott megközelítés sem az iránymutatásokban nem szerepel, sem a személyzeti szabályzattal nincs összhangban. Ezt legutóbb az ügynökségek személyzeti politikára vonatkozó többéves terveihez fűzött észrevételeiben tette meg, amelyeket a 2008. évi költségvetési eljárás keretében továbbítottak a költségvetési hatóságnak.

EURÓPAI ISKOLÁK

| 10.33. | A Számvevőszék Európai Iskolákról szóló külön éves jelentését (amelyet a Hivatalos Lapban nem tesznek közzé) az Európai Iskolák Igazgatótanácsához és az iskolák igazgatóinak is benyújtják. Az iskolák 2006-ra szóló 231,1 millió EUR-s költségvetését főként bizottsági támogatásból (127,1 millió EUR), valamint a tagállamok hozzájárulásaiból (50,7 millió EUR) (20) finanszírozták. Az európai iskolákra vonatkozó főbb adatokat a
  10.4 táblázat
  tartalmazza. |
| --- | --- |

10.33.

A Számvevőszék Európai Iskolákról szóló külön éves jelentését (amelyet a Hivatalos Lapban nem tesznek közzé) az Európai Iskolák Igazgatótanácsához és az iskolák igazgatóinak is benyújtják. Az iskolák 2006-ra szóló 231,1 millió EUR-s költségvetését főként bizottsági támogatásból (127,1 millió EUR), valamint a tagállamok hozzájárulásaiból (50,7 millió EUR) (20) finanszírozták. Az európai iskolákra vonatkozó főbb adatokat a
  10.4 táblázat
  tartalmazza.

10.4. táblázat – Európai iskolák – Főbb adatok

| Európai iskolák | Ország | Költségvetés (21)
   (22)


  (millió EUR) | A Bizottságtól kapott támogatás (23)


  (millió EUR) | Tanulók száma (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Titkárság | Belgium | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxembourg I | Luxemburg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxembourg II | Luxemburg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Brüsszel I Uccle | Belgium | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Brüsszel II (Woluwé) | Belgium | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Brüsszel III (Ixelles) | Belgium | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgium | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Olaszország | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Németország | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Németország | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Németország | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Spanyolország | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Hollandia | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Egyesült Királyság | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Összesen | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| Megjegyzés: az összegekben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő. |

Európai iskolák

Ország

Költségvetés (21)
   (22)

(millió EUR)

A Bizottságtól kapott támogatás (23)

(millió EUR)

Tanulók száma (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Titkárság

Belgium

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxembourg I

Luxemburg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxembourg II

Luxemburg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Brüsszel I Uccle

Belgium

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Brüsszel II (Woluwé)

Belgium

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Brüsszel III (Ixelles)

Belgium

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgium

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Olaszország

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Németország

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Németország

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Németország

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Spanyolország

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Hollandia

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Egyesült Királyság

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Összesen

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

Megjegyzés: az összegekben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő.

| 10.34. | A Számvevőszék nem talált olyan jelentős hibákat, amelyek kétségbevonnák az általa megvizsgált elszámolások megbízhatóságát, illetve a az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

10.34.

A Számvevőszék nem talált olyan jelentős hibákat, amelyek kétségbevonnák az általa megvizsgált elszámolások megbízhatóságát, illetve a az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

(1)  Bizottság, Parlament, Tanács, Bíróság, Számvevőszék, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, Régiók Bizottsága, európai ombudsman és európai adatvédelmi biztos (a költségvetési rendelet 1. cikke).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Unió 2005. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament (C6–0465/2006–2006/2071(DEC))

(3)  10/98. sz. különjelentés 1.37. bekezdése és különösen a Számvevőszék 2002-es pénzügyi évről szóló éves jelentésének 9.22. bekezdése, amelyben a Számvevőszék már megjegyezte, hogy a 2000 áprilisában kibocsátott szabályokat nem tartották be szigorúan, így a juttatás helytelen felhasználásának kockázata fennmaradt, valamint a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.10. bekezdése.

(4)  A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (2002. december 23.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

(5)  A működési kiadások többségéért felelős bizottsági osztályok a következők: Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság (ADMIN), Fordítási Főigazgatóság (DGT), Tolmácsolási Főigazgatóság (SCIC), Tájékoztatási Főigazgatóság (COMM), Külkapcsolati Főigazgatóság (RELEX), Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Luxembourg (OIL), Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Brüsszel (OIB), Egyéni Jogosultságok Kezelési és Kifizetési Hivatala (PMO), az Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatala (EPSO), az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala (OPOCE).

(6)  A Tanács 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.).

(7)  Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és Közösségi Növényfajta-hivatal.

(8)  A továbbiakban: „ügynökségek”.

(9)  2006-ban a következő ügynökségek kaptak pénzügyi autonómiát: Európai Rendőr-akadémia, Európai Vasúti Ügynökség, Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal, Európai ügynökség a külső határokon folytatott operatív együttműködés irányítására és az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség.

(10)  Kifizetési előirányzatok.

(11)  Korábban Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja.

(12)  Az ügynökség 2006-ban kérte, hogy pénzügyileg függetlenné váljon.

(13)  Ideiglenes székhely.

(14)  Az ügynökségek rendelkezésére álló készpénz 2006 végén (leszámítva – a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt, a Közösségi Növényfajta-hivatalt és az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját – valamint az Európai GNSS Felügyeleti Hatóságot): 213 millió EUR, míg az előirányzatok összege 810 millió EUR.

(15)  A Bizottság 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

(16)  A Tanács 1995/2006/EK, Euratom rendelete (2006. december 13.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosításáról (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.).

(17)  Szabályozási és végrehajtó ügynökségek.

(18)  A végrehajtó ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletet 2007 májusában fogadták el, és már az intézményeknél van.

(19)  2006 végén, még 14 ügynökség nem használta az ABAC-ot. A Bizottság tervei szerint az ABAC-ot minden évben legfeljebb négy ügynökségnél helyezik üzembe.

(20)  Forrás: Az Európai Iskolák 2007-es költségvetésének általános bevezetése.

(21)  Az Európai Iskolák és a Titkárság költségvetése alapján előre látható összes bevétel és kiadás, beleértve a kiinduló költségvetésben eszközölt módosításokat is.

(22)  Forrás: Európai iskolák, végleges beszámoló, 2006.

(23)  Forrás: Európai iskolák, végleges beszámoló, 2006.

(24)  Forrás: A főtitkár 2006-os éves jelentése az európai iskolák kormányzótanácsának.

Megjegyzés: az összegekben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő.

11. FEJEZET

Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek

TARTALOM

| 11.1–11.2. | Bevezetés |
| --- | --- |

11.1–11.2.

| 11.3–11.18. | Banki tevékenységek a mediterrán térségben |
| --- | --- |

11.3–11.18.

| 11.3–11.5. | Előzmények |
| --- | --- |

11.3–11.5.

| 11.6–11.13. | Megállapítások az egyes tevékenységek Bizottság és EBB által történő végrehajtását illetően |
| --- | --- |

11.6–11.13.

| 11.6–11.11. | Kockázatitőke-műveletek |
| --- | --- |

11.6–11.11.

| 11.12. | Kamattámogatások |
| --- | --- |

11.12.

| 11.13. | FEMIP Technikai Segítségnyújtási Támogatási Alap |
| --- | --- |

11.13.

| 11.14. | Jelentéstételi kötelezettség a költségvetési hatóságok felé |
| --- | --- |

11.14.

| 11.15. | A bankszámlák besorolása a Közösségek pénzügyi kimutatásaiban |
| --- | --- |

11.15.

| 11.16–11.18. | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- |

11.16–11.18.

| 11.19–11.20. | A külső fellépések garanciaalapja |
| --- | --- |

11.19–11.20.

| 11.21–11.22. | A felszámolás alatt álló ESZAK |
| --- | --- |

11.21–11.22.

| 11.23. | A korábbi észrevételek nyomon követése |
| --- | --- |

11.23.

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 11.1. | A Közösség banki tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi eszközeit a tagállamokban, illetve – még jelentősebb mértékben – a külpolitika keretében az Unión kívül használják fel. Ezen eszközök fő céljai közé tartozik a gazdasági fejlődés fellendítése, az infrastruktúra fejlesztése, valamint főként kis- és középvállalkozások esetében (KKV-k) a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítésére irányuló intézkedések révén munkahelyek teremtése. A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség hasonló műveletekben érintett. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

11.1.

A Közösség banki tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi eszközeit a tagállamokban, illetve – még jelentősebb mértékben – a külpolitika keretében az Unión kívül használják fel. Ezen eszközök fő céljai közé tartozik a gazdasági fejlődés fellendítése, az infrastruktúra fejlesztése, valamint főként kis- és középvállalkozások esetében (KKV-k) a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítésére irányuló intézkedések révén munkahelyek teremtése. A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség hasonló műveletekben érintett.

11.2.

| 11.2. | A számvevőszéki ellenőrzés a mediterrán térség banki intézkedéseire, a külső fellépések garanciaalapjának működésére, valamint a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) tevékenységeire terjedt ki. |
| --- | --- |

A számvevőszéki ellenőrzés a mediterrán térség banki intézkedéseire, a külső fellépések garanciaalapjának működésére, valamint a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) tevékenységeire terjedt ki.

BANKI TEVÉKENYSÉGEK A MEDITERRÁN TÉRSÉGBEN

Előzmények

| 11.3. | Az Unió és a mediterrán térség harmadik országai közötti együttműködés kb. 30 évvel ezelőtt kezdődött, és az évek folyamán fokozatosan fejlődött (1). Az „Euro-mediterrán partnerséget” (2) az 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendelet (Meda I) hozta létre. 2000 decemberében új, módosított rendelet (3) (Meda II) lépett hatályba (4). 2002 októbere óta az Európai Beruházási Bank (EBB) az „Euro-mediterrán beruházási és partnerségi pénzügyi eszköz (FEMIP)” révén folytatja tevékenységeit a mediterrán régióban. |
| --- | --- |

11.3.

Az Unió és a mediterrán térség harmadik országai közötti együttműködés kb. 30 évvel ezelőtt kezdődött, és az évek folyamán fokozatosan fejlődött (1). Az „Euro-mediterrán partnerséget” (2) az 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendelet (Meda I) hozta létre. 2000 decemberében új, módosított rendelet (3) (Meda II) lépett hatályba (4). 2002 októbere óta az Európai Beruházási Bank (EBB) az „Euro-mediterrán beruházási és partnerségi pénzügyi eszköz (FEMIP)” révén folytatja tevékenységeit a mediterrán régióban.

11.4.

| 11.4. | A Meda-rendeletben meghatározott banki tevékenységeket az uniós költségvetés finanszírozza és az EBB hajtja végre. Ezek a műveletek a következők lehetnek: kockázatitőke-műveletek, kamattámogatások az EBB egyes hiteleihez (5), illetve technikai segítségnyújtás finanszírozása a FEMIP Támogatási Alapjából (6). |
| --- | --- |

A Meda-rendeletben meghatározott banki tevékenységeket az uniós költségvetés finanszírozza és az EBB hajtja végre. Ezek a műveletek a következők lehetnek: kockázatitőke-műveletek, kamattámogatások az EBB egyes hiteleihez (5), illetve technikai segítségnyújtás finanszírozása a FEMIP Támogatási Alapjából (6).

11.5.

| 11.5. | A számvevőszéki ellenőrzés célja annak vizsgálata volt, hogy a kapcsolódó banki tevékenységek végrehajtása, nyomon követése és könyvelése az alkalmazandó rendeletekkel és eljárásokkal összhangban történt-e a Bizottságnál és az EBB-nél. Az ellenőrzés a Meda-rendelet értelmében finanszírozott műveletekre terjedt ki, illetve a korábbi rendeletek alapján finanszírozott, még folyamatban levő műveletek közül azokra, amelyeknél kifizetések voltak függőben, illetve amelyeknél jelentős összegek forogtak kockán. A megállapítások alapjául egy 90 – banki tevékenységenként 30–30 – műveletből álló minta dokumentumokon alapuló ellenőrzése szolgált, melynek részét képezte a felügyeleti és kontrollrendszer vizsgálata is. A fő pénzügyi adatokat a
  11.1. táblázat
  tartalmazza. |
| --- | --- |

A számvevőszéki ellenőrzés célja annak vizsgálata volt, hogy a kapcsolódó banki tevékenységek végrehajtása, nyomon követése és könyvelése az alkalmazandó rendeletekkel és eljárásokkal összhangban történt-e a Bizottságnál és az EBB-nél. Az ellenőrzés a Meda-rendelet értelmében finanszírozott műveletekre terjedt ki, illetve a korábbi rendeletek alapján finanszírozott, még folyamatban levő műveletek közül azokra, amelyeknél kifizetések voltak függőben, illetve amelyeknél jelentős összegek forogtak kockán. A megállapítások alapjául egy 90 – banki tevékenységenként 30–30 – műveletből álló minta dokumentumokon alapuló ellenőrzése szolgált, melynek részét képezte a felügyeleti és kontrollrendszer vizsgálata is. A fő pénzügyi adatokat a
  11.1. táblázat
  tartalmazza.

11.1. táblázat – Fő pénzügyi adatok

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2005.12.31. | 2006.12.31. |
| Kockázatitőke-műveletek |
| Valamennyi folyamatban lévő művelet nettó értéke | 223,9 | 210,8 |
| Kamattámogatások hitelekhez |
| Hitelösszegek (valamennyi mediterrán) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Kamattámogatások (valamennyi mediterrán) | nincs adat (7) | 479,5 |
| FEMIP Technikai Segítségnyújtási Támogatási Alap |
| Költségvetési előirányzatok (mind) | 105,0 | 105,0 |
| Kifizetések vagyonkezelői számlákra | 40,5 | 50,0 |
| Forrás: Európai Beruházási Bank. |

(millió EUR)

2005.12.31.

2006.12.31.

Kockázatitőke-műveletek

Valamennyi folyamatban lévő művelet nettó értéke

223,9

210,8

Kamattámogatások hitelekhez

Hitelösszegek (valamennyi mediterrán)

3 348,2

3 513,2

Kamattámogatások (valamennyi mediterrán)

nincs adat (7)

479,5

FEMIP Technikai Segítségnyújtási Támogatási Alap

Költségvetési előirányzatok (mind)

105,0

105,0

Kifizetések vagyonkezelői számlákra

40,5

50,0

Forrás: Európai Beruházási Bank.

Megállapítások az egyes tevékenységek Bizottság és EBB által történő végrehajtását illetően

Kockázatitőke-műveletek

| 11.6. | A legfontosabb kockázatitőke-műveletek a feltételesen visszafizetendő egyedi és globális hitelek, illetve a beruházási alapokban való részesedések. Ezek a műveletek azonban, mivel nem vonatkozik rájuk visszafizetési határidő vagy rögzített kamatláb, jellegükből adódóan gyakorlatilag tőkebefektetésnek minősülnek. |
| --- | --- |

11.6.

A legfontosabb kockázatitőke-műveletek a feltételesen visszafizetendő egyedi és globális hitelek, illetve a beruházási alapokban való részesedések. Ezek a műveletek azonban, mivel nem vonatkozik rájuk visszafizetési határidő vagy rögzített kamatláb, jellegükből adódóan gyakorlatilag tőkebefektetésnek minősülnek.

| 11.6. | A Bizottság a 2006-os beszámolóban az „Értékesíthető befektetések” tételnél tüntette fel ezen eszközöket. |
| --- | --- |

11.6.

A Bizottság a 2006-os beszámolóban az „Értékesíthető befektetések” tételnél tüntette fel ezen eszközöket.

Kockázati tőke nyújtása feltételes hitelek útján

| 11.7. | A kilenc ellenőrzött globális hitel közül háromnál a globális hitel keretében megvalósuló, 16,8 millió EUR összértékű egyedi hitelnyújtások meghaladták az ilyen hitelekhez az EBB által megállapított és a Bizottság által jóváhagyott, 15 millió EUR összegű általános felső összeghatárt. |
| --- | --- |

11.7.

A kilenc ellenőrzött globális hitel közül háromnál a globális hitel keretében megvalósuló, 16,8 millió EUR összértékű egyedi hitelnyújtások meghaladták az ilyen hitelekhez az EBB által megállapított és a Bizottság által jóváhagyott, 15 millió EUR összegű általános felső összeghatárt.

| 11.7. | A kötelezettségvállalásban szereplő összeg végül nem került teljes egészében folyósításra. |
| --- | --- |

11.7.

A kötelezettségvállalásban szereplő összeg végül nem került teljes egészében folyósításra.

Kockázati tőke nyújtása beruházási alapok útján

| 11.8. | A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kockázatitőke-műveletek portfoliójában szereplő beruházási alapok nem feleltek meg teljes mértékben a Meda-rendeletnek, mivel: |
| --- | --- |

11.8.

A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kockázatitőke-műveletek portfoliójában szereplő beruházási alapok nem feleltek meg teljes mértékben a Meda-rendeletnek, mivel:

| 11.8. | |
| --- | --- |

11.8.

| — | a portfolió hét olyan beruházási alapot tartalmaz, amely nem az EU területén található (Jersey, Guernsey, Man-sziget és a Brit Virgin-szigetek). Ezen alapok tekintetében összesen 36,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalásra került sor; |
| --- | --- |

—

a portfolió hét olyan beruházási alapot tartalmaz, amely nem az EU területén található (Jersey, Guernsey, Man-sziget és a Brit Virgin-szigetek). Ezen alapok tekintetében összesen 36,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalásra került sor;

| — | Az EIB által hozzá intézett egyik kifejezett kérdésre a Bizottság megerősítette, hogy a befektetési alapoknak az Európai Unióban vagy a földközi-tengeri partnerországok valamelyikében kell székhellyel rendelkezniük. |
| --- | --- |

—

Az EIB által hozzá intézett egyik kifejezett kérdésre a Bizottság megerősítette, hogy a befektetési alapoknak az Európai Unióban vagy a földközi-tengeri partnerországok valamelyikében kell székhellyel rendelkezniük.

| — | a beruházási alapok a támogatható partnerterületek és -országok listáján kívüli beruházásokat is végrehajtottak (Egyesült Arab Emirátusok, Man-sziget). Ez elsősorban abból adódott, hogy az alapok beruházási szabályai nem tartalmazzák a szükséges beruházási korlátozást. |
| --- | --- |

—

a beruházási alapok a támogatható partnerterületek és -országok listáján kívüli beruházásokat is végrehajtottak (Egyesült Arab Emirátusok, Man-sziget). Ez elsősorban abból adódott, hogy az alapok beruházási szabályai nem tartalmazzák a szükséges beruházási korlátozást.

| — | A Bizottság nem rendelkezik részletes listával a befektetési alapokon keresztül realizált befektetésekről. A Bizottság megfelelő beszámolási követelmények bevezetésével a jövőre nézve biztosítani fogja e hiányosság korrigálását. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nem rendelkezik részletes listával a befektetési alapokon keresztül realizált befektetésekről. A Bizottság megfelelő beszámolási követelmények bevezetésével a jövőre nézve biztosítani fogja e hiányosság korrigálását.

| 11.9. | Az alapok közötti keresztberuházások tekintetében nem volt ellenőrzési eljárás. Ebből adódóan nehezen volt megállapítható, hogy valamennyi felső összeghatárt betartották-e. |
| --- | --- |

11.9.

Az alapok közötti keresztberuházások tekintetében nem volt ellenőrzési eljárás. Ebből adódóan nehezen volt megállapítható, hogy valamennyi felső összeghatárt betartották-e.

| 11.9. | A Bizottság jelenleg képes ellenőrizni (az alapok) befektetéseit, és amennyiben az alapok közötti keresztberuházások problémát jelentenének, kész lenne beavatkozni. |
| --- | --- |

11.9.

A Bizottság jelenleg képes ellenőrizni (az alapok) befektetéseit, és amennyiben az alapok közötti keresztberuházások problémát jelentenének, kész lenne beavatkozni.

A kockázatitőke-műveletek nyomon követése, könyvelése és értékelése terén tapasztalt hiányosságok

| 11.10. | A kockázatitőke-műveletek nyomon követése korábban nem volt megfelelő. A közvetítők jelentéstételi kötelezettségeit, pl. a pénzügyi kimutatások, közvetített hitelekkel kapcsolatos szerződések és kifizetési bizonylatok megküldésére vonatkozó kötelezettséget nem követték következetesen nyomon. Emiatt késtek a behajtások, és bizonytalanság mutatkozott a kockázatitőke-műveletek értékelését illetően. Az illetékes EBB-részleg 2005. évi belső átszervezését követően javult a pénzügyi ellenőrzés, azonban a korábbi műveletekkel kapcsolatosan egyes hiányosságok továbbra is megoldatlanok maradtak. |
| --- | --- |

11.10.

A kockázatitőke-műveletek nyomon követése korábban nem volt megfelelő. A közvetítők jelentéstételi kötelezettségeit, pl. a pénzügyi kimutatások, közvetített hitelekkel kapcsolatos szerződések és kifizetési bizonylatok megküldésére vonatkozó kötelezettséget nem követték következetesen nyomon. Emiatt késtek a behajtások, és bizonytalanság mutatkozott a kockázatitőke-műveletek értékelését illetően. Az illetékes EBB-részleg 2005. évi belső átszervezését követően javult a pénzügyi ellenőrzés, azonban a korábbi műveletekkel kapcsolatosan egyes hiányosságok továbbra is megoldatlanok maradtak.

11.11.

| 11.11. | Az Európai Közösségek ideiglenes konszolidált pénzügyi kimutatásaiban a kockázatitőke-műveletek az „EK-költségvetéséből és a felszámolás alatt álló ESZAK-ból nyújtott hitelek” tételnél szerepeltek. Mivel ezek gyakorlatilag tőkeberuházásnak tekinthetők (lásd: 11.6. bekezdés), a Bizottság 11. számú számviteli szabálya („Pénzügyi követelések és kötelezettségek”) értelmében az „Értékesíthető befektetések” tételnél kellene szerepelniük, valós értéken feltüntetve. Nyilvántartásuk azonban értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett bekerülési értéken történik, mivel valós értékük megbízható módon nem mérhető. Az értékvesztésre képzett céltartalék összegét az ideiglenes vagy végleges leírások határozzák meg. Bár ez a fajta értékelési módszer az adott körülmények között elfogadható, következetlenségek figyelhetők meg az alkalmazásában. A Számvevőszék több olyan esetet is feltárt, ahol az EBB az értékvesztésre vonatkozóan rendelkezésére álló ideiglenes becsléseket nem közölte a Bizottsággal. Ez is mutatja, hogy a Bizottság és az EBB közötti egyezményt naprakésszé kell tenni, hogy a Bizottság időben hozzájuthasson a számviteli szabályok alkalmazása során figyelembe veendő összes vonatkozó információhoz. A Bizottság emellett a jelenleginél aktívabban felügyelje az egyezmény alkalmazását, hogy ne csupán az EBB által nyújtott információk álljanak a rendelkezésére. |
| --- | --- |

Az Európai Közösségek ideiglenes konszolidált pénzügyi kimutatásaiban a kockázatitőke-műveletek az „EK-költségvetéséből és a felszámolás alatt álló ESZAK-ból nyújtott hitelek” tételnél szerepeltek. Mivel ezek gyakorlatilag tőkeberuházásnak tekinthetők (lásd: 11.6. bekezdés), a Bizottság 11. számú számviteli szabálya („Pénzügyi követelések és kötelezettségek”) értelmében az „Értékesíthető befektetések” tételnél kellene szerepelniük, valós értéken feltüntetve. Nyilvántartásuk azonban értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett bekerülési értéken történik, mivel valós értékük megbízható módon nem mérhető. Az értékvesztésre képzett céltartalék összegét az ideiglenes vagy végleges leírások határozzák meg. Bár ez a fajta értékelési módszer az adott körülmények között elfogadható, következetlenségek figyelhetők meg az alkalmazásában. A Számvevőszék több olyan esetet is feltárt, ahol az EBB az értékvesztésre vonatkozóan rendelkezésére álló ideiglenes becsléseket nem közölte a Bizottsággal. Ez is mutatja, hogy a Bizottság és az EBB közötti egyezményt naprakésszé kell tenni, hogy a Bizottság időben hozzájuthasson a számviteli szabályok alkalmazása során figyelembe veendő összes vonatkozó információhoz. A Bizottság emellett a jelenleginél aktívabban felügyelje az egyezmény alkalmazását, hogy ne csupán az EBB által nyújtott információk álljanak a rendelkezésére.

| 11.11. | A Bizottság a 2006-os beszámolóban az „Értékesíthető befektetések” tételnél végrehajtotta ezen eszközök szükségessé vált átsorolását. A beszámolókészítési és számviteli standardok a MEDA program rendelkezéseinek érvényessége idején jelentős átalakuláson estek át. Az Európai Beruházási Bank (EBB) és a Bizottság végig figyelemmel kísérte az eseményeket, jelenleg pedig a leginkább költséghatékony megoldást keresve közösen értékelik a helyzetet, amelynek során figyelembe veszik azokat az információkat is, amelyek a több évvel ezelőtt a végső kedvezményezettekkel megkötött (és ezért a jelenlegi beszámolókészítési standardokat nem tartalmazó) szerződésekből származnak. Az éves vezetői jelentések tartalma vonatkozásában is új beszámolókészítési követelmények elfogadására készülnek, amelyek lehetővé tennék a Bizottság számára a megfelelő jogalapok és jogkörök alkalmazásának alaposabb ellenőrzését. |
| --- | --- |

11.11.

A Bizottság a 2006-os beszámolóban az „Értékesíthető befektetések” tételnél végrehajtotta ezen eszközök szükségessé vált átsorolását. A beszámolókészítési és számviteli standardok a MEDA program rendelkezéseinek érvényessége idején jelentős átalakuláson estek át. Az Európai Beruházási Bank (EBB) és a Bizottság végig figyelemmel kísérte az eseményeket, jelenleg pedig a leginkább költséghatékony megoldást keresve közösen értékelik a helyzetet, amelynek során figyelembe veszik azokat az információkat is, amelyek a több évvel ezelőtt a végső kedvezményezettekkel megkötött (és ezért a jelenlegi beszámolókészítési standardokat nem tartalmazó) szerződésekből származnak. Az éves vezetői jelentések tartalma vonatkozásában is új beszámolókészítési követelmények elfogadására készülnek, amelyek lehetővé tennék a Bizottság számára a megfelelő jogalapok és jogkörök alkalmazásának alaposabb ellenőrzését.

Kamattámogatások

| 11.12. | A közösségi költségvetés az EBB egyes környezetvédelmi hiteleihez nyújt kamattámogatást. A kapcsolódó műveleteket általában kielégítően hajtották végre, azonban több hiányosságra is fény derült. Különösen az utóbbi időkben kötött, 135 millió EUR összértékű, 26,8 millió EUR értékű kamattámogatásra jogosító hitelszerződések rendelkeztek az eurótól eltérő valutában történő kifizetésről, noha ez ellentétes a Meda II rendelet 6. cikkével. Emellett egy 8,5 millió EUR értékű kamattámogatással érintett projektet lezártak, bár a kedvezményezett nem nyújtotta be az ehhez szükséges, a projekt sikeres végrehajtását igazoló jelentést. |
| --- | --- |

11.12.

A közösségi költségvetés az EBB egyes környezetvédelmi hiteleihez nyújt kamattámogatást. A kapcsolódó műveleteket általában kielégítően hajtották végre, azonban több hiányosságra is fény derült. Különösen az utóbbi időkben kötött, 135 millió EUR összértékű, 26,8 millió EUR értékű kamattámogatásra jogosító hitelszerződések rendelkeztek az eurótól eltérő valutában történő kifizetésről, noha ez ellentétes a Meda II rendelet 6. cikkével. Emellett egy 8,5 millió EUR értékű kamattámogatással érintett projektet lezártak, bár a kedvezményezett nem nyújtotta be az ehhez szükséges, a projekt sikeres végrehajtását igazoló jelentést.

| 11.12. | A MEDA II keretében csak egyetlen esetben került sor eltérő valutanemben történő kifizetésre egy projekttel kapcsolatban. E kölcsön soron következő kifizetéseivel kapcsolatban az EBB tájékoztatta a kölcsön kedvezményezettjét, hogy a folyósítás nem lehetséges az eurótól eltérő pénznemben. Az EBB az euróban meghatározott kifizetésekre vonatkozó kötelezettség teljesítése érdekében jelenleg készíti elő a finanszírozási szerződések módosítását. |
| --- | --- |

11.12.

A MEDA II keretében csak egyetlen esetben került sor eltérő valutanemben történő kifizetésre egy projekttel kapcsolatban. E kölcsön soron következő kifizetéseivel kapcsolatban az EBB tájékoztatta a kölcsön kedvezményezettjét, hogy a folyósítás nem lehetséges az eurótól eltérő pénznemben. Az EBB az euróban meghatározott kifizetésekre vonatkozó kötelezettség teljesítése érdekében jelenleg készíti elő a finanszírozási szerződések módosítását.

FEMIP Technikai Segítségnyújtási Támogatási Alap

| 11.13. | A technikai segítségnyújtási projektek célja, hogy a projektciklus különböző szakaszaiban, vagyis a projektmeghatározás, az előkészítés és a végrehajtás során támogassák a kedvezményezetteket. A technikai segítségnyújtási projekteket általában megfelelően igazgatták. Bár a keretmegállapodás nem teszi lehetővé a szabályoktól való eltérést, a megvizsgált 30 művelet közül három esetében támogathatósági problémák merültek fel: |
| --- | --- |

11.13.

A technikai segítségnyújtási projektek célja, hogy a projektciklus különböző szakaszaiban, vagyis a projektmeghatározás, az előkészítés és a végrehajtás során támogassák a kedvezményezetteket. A technikai segítségnyújtási projekteket általában megfelelően igazgatták. Bár a keretmegállapodás nem teszi lehetővé a szabályoktól való eltérést, a megvizsgált 30 művelet közül három esetében támogathatósági problémák merültek fel:

| a) | két ellenőrzött projektnél összesen 1,15 millió EUR értékben környezeti hatásvizsgálatokat finanszíroztak, bár ezeket a projekttámogatóknak kellett volna kifizetniük; |
| --- | --- |

a)

két ellenőrzött projektnél összesen 1,15 millió EUR értékben környezeti hatásvizsgálatokat finanszíroztak, bár ezeket a projekttámogatóknak kellett volna kifizetniük;

| b) | szintén a technikai segítségnyújtási támogatási alapból finanszíroztak egy 0,2 millió EUR értékű, külső fél által végzett, technikai segítségnyújtásra vonatkozó időközi értékelést, noha ez nincs összhangban a támogatható technikai segítségnyújtási projekteknek a keretmegállapodásban szereplő meghatározásával. |
| --- | --- |

b)

szintén a technikai segítségnyújtási támogatási alapból finanszíroztak egy 0,2 millió EUR értékű, külső fél által végzett, technikai segítségnyújtásra vonatkozó időközi értékelést, noha ez nincs összhangban a támogatható technikai segítségnyújtási projekteknek a keretmegállapodásban szereplő meghatározásával.

| 11.13. | A környezeti hatásvizsgálatokat szabályozó európai irányelvek magas szintű követelményeket támasztanak, különösen a nyilvános konzultációs folyamatot illetően. A környezeti hatásvizsgálat alapvető részét képezi az EBB beruházási projektciklusának. A helyben finanszírozott és megvalósított környezeti hatásvizsgálatok gyakran nem felelnek meg az uniós irányelvek előírásainak. A nem kormányzati szervezetek (NGO-k) bizonyos esetekben kritikát fogalmaznak meg az EBB-vel szemben amiatt, hogy nem tartatja be eléggé szigorúan ezeket a követelményeket. A 0,2 millió EUR-ra rúgó EBB-s beruházásra tekintettel a kölcsönfolyósítás feltételéül környezeti hatásvizsgálatot írtak elő. |
| --- | --- |

11.13.

A környezeti hatásvizsgálatokat szabályozó európai irányelvek magas szintű követelményeket támasztanak, különösen a nyilvános konzultációs folyamatot illetően. A környezeti hatásvizsgálat alapvető részét képezi az EBB beruházási projektciklusának. A helyben finanszírozott és megvalósított környezeti hatásvizsgálatok gyakran nem felelnek meg az uniós irányelvek előírásainak. A nem kormányzati szervezetek (NGO-k) bizonyos esetekben kritikát fogalmaznak meg az EBB-vel szemben amiatt, hogy nem tartatja be eléggé szigorúan ezeket a követelményeket. A 0,2 millió EUR-ra rúgó EBB-s beruházásra tekintettel a kölcsönfolyósítás feltételéül környezeti hatásvizsgálatot írtak elő.

A Bizottság – miután megvizsgálta a támogathatósági feltételek teljesülését – hozzájárult az időközi értékelés „Euromediterrán beruházási és partnerségi pénzügyi eszköz (FEMIP)” támogatási alapból történő finanszírozásához. Az időközi értékelés hatékonyabb technikai segítségnyújtási műveletek révén támasztja alá az EBB befektetéseit. Ennek megfelelően a Bizottság és az EBB is helyénvalónak tartotta, hogy az időközi értékelést a FEMIP támogatási alapból finanszírozzák.

Jelentéstételi kötelezettség a költségvetési hatóságok felé

| 11.14. | A Bizottság a Meda program 1996. évi elindítása óta az év során finanszírozott tevékenységekről éves jelentést köteles benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a Meda-rendelet 15. cikke). A Bizottság közzétett ugyan egy általános éves jelentést a fejlesztési együttműködésről, ez azonban egyelőre nem tartalmaz elég információt a pénzügyi eszközöknek köszönhetően elért fejlődésről. |
| --- | --- |

11.14.

A Bizottság a Meda program 1996. évi elindítása óta az év során finanszírozott tevékenységekről éves jelentést köteles benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a Meda-rendelet 15. cikke). A Bizottság közzétett ugyan egy általános éves jelentést a fejlesztési együttműködésről, ez azonban egyelőre nem tartalmaz elég információt a pénzügyi eszközöknek köszönhetően elért fejlődésről.

| 11.14. | A Bizottság fontolóra veszi, hogy részletesebb információkkal fogja ellátni a költségvetési hatóságot. |
| --- | --- |

11.14.

A Bizottság fontolóra veszi, hogy részletesebb információkkal fogja ellátni a költségvetési hatóságot.

A bankszámlák besorolása a Közösségek pénzügyi kimutatásaiban

| 11.15. | A költségvetési forrásokat az EBB által a Bizottság nevében vezetett egyedi kamatozású bankszámlákra (8) utalják. Az ezeken a számlákon található összegeket a Közösségek ideiglenes konszolidált pénzügyi kimutatásaiban előfinanszírozásként tartották nyilván. Ez a besorolás eltért attól, amit a Bizottság által más pénzintézetekre bízott, hasonlóan lebonyolított programoknál alkalmaztak. Ez utóbbi esetben ugyanis a bankszámlákat „Készpénz és készpénzegyenérték” címen sorolták be. |
| --- | --- |

11.15.

A költségvetési forrásokat az EBB által a Bizottság nevében vezetett egyedi kamatozású bankszámlákra (8) utalják. Az ezeken a számlákon található összegeket a Közösségek ideiglenes konszolidált pénzügyi kimutatásaiban előfinanszírozásként tartották nyilván. Ez a besorolás eltért attól, amit a Bizottság által más pénzintézetekre bízott, hasonlóan lebonyolított programoknál alkalmaztak. Ez utóbbi esetben ugyanis a bankszámlákat „Készpénz és készpénzegyenérték” címen sorolták be.

| 11.15. | A 2006-os végleges beszámolóban a Számvevőszék jelzéseinek megfelelő átsorolást hajtottak végre. |
| --- | --- |

11.15.

A 2006-os végleges beszámolóban a Számvevőszék jelzéseinek megfelelő átsorolást hajtottak végre.

Következtetések és ajánlások

| 11.16. | A Meda-rendelet értelmében végzett banki tevékenységek irányítása a technikai segítségnyújtás és a kamattámogatással érintett hitelek tekintetében általában kielégítő volt. A kockázatitőke-műveletek tekintetében azonban a Számvevőszék hiányosságokat állapított meg a végrehajtási és a nyomon követési eljárásokban, illetve a vonatkozó adatoknak az EBB részéről a Bizottság felé abból a célból történő továbbításában, hogy az utóbbi teljes mértékben alkalmazni tudja számviteli szabályait. A kockázatitőke-műveletek és a kamattámogatási tevékenységek tekintetében megállapítható volt továbbá az is, hogy a kedvezményezettek nem mindig tesznek eleget szerződéses és jelentéstételi kötelezettségeiknek. Megfelelő lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a pénzügyi közvetítők és a hitelfelvevők teljesítsék szerződéses kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

11.16.

A Meda-rendelet értelmében végzett banki tevékenységek irányítása a technikai segítségnyújtás és a kamattámogatással érintett hitelek tekintetében általában kielégítő volt. A kockázatitőke-műveletek tekintetében azonban a Számvevőszék hiányosságokat állapított meg a végrehajtási és a nyomon követési eljárásokban, illetve a vonatkozó adatoknak az EBB részéről a Bizottság felé abból a célból történő továbbításában, hogy az utóbbi teljes mértékben alkalmazni tudja számviteli szabályait. A kockázatitőke-műveletek és a kamattámogatási tevékenységek tekintetében megállapítható volt továbbá az is, hogy a kedvezményezettek nem mindig tesznek eleget szerződéses és jelentéstételi kötelezettségeiknek. Megfelelő lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a pénzügyi közvetítők és a hitelfelvevők teljesítsék szerződéses kötelezettségeiket.

| 11.16. | A Bizottság intézkedéseket fog hozni annak érdekében, hogy a pénzügyi közvetítők és a hitelfelvevők teljesítsék szerződéses kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

11.16.

A Bizottság intézkedéseket fog hozni annak érdekében, hogy a pénzügyi közvetítők és a hitelfelvevők teljesítsék szerződéses kötelezettségeiket.

| 11.17. | A Bizottság és az EBB igazítsa ki és tegye naprakésszé a közöttük létrejött, kockázatitőke-műveletekről és kamattámogatásokról szóló igazgatási egyezményt. |
| --- | --- |

11.17.

A Bizottság és az EBB igazítsa ki és tegye naprakésszé a közöttük létrejött, kockázatitőke-műveletekről és kamattámogatásokról szóló igazgatási egyezményt.

| 11.17. | A Bizottság megbeszélést folytat az EBB-vel az új számviteli szabályoknak megfelelő új beszámolókészítési követelményekről, és törekszik a leginkább költséghatékony megoldás megtalálására. |
| --- | --- |

11.17.

A Bizottság megbeszélést folytat az EBB-vel az új számviteli szabályoknak megfelelő új beszámolókészítési követelményekről, és törekszik a leginkább költséghatékony megoldás megtalálására.

| 11.18. | A Bizottság dolgozzon ki szigorúbb, a pénzügyi adatok teljességét és megbízhatóságát biztosító nyomon követési eljárásokat, bocsásson rendelkezésre teljesebb körű adatokat a pénzügyi eszközöknek köszönhetően elért fejlődésről, továbbá kezelje egységesen a más intézményekre bízott intézkedésekhez nyitott különféle bankszámlákat. |
| --- | --- |

11.18.

A Bizottság dolgozzon ki szigorúbb, a pénzügyi adatok teljességét és megbízhatóságát biztosító nyomon követési eljárásokat, bocsásson rendelkezésre teljesebb körű adatokat a pénzügyi eszközöknek köszönhetően elért fejlődésről, továbbá kezelje egységesen a más intézményekre bízott intézkedésekhez nyitott különféle bankszámlákat.

| 11.18. | A Bizottság megbízást adott az EBB részére műveleteknek az ő nevében történő végrehajtására, és átruházott rá bizonyos, az egyezményben egyértelműen meghatározott (és teljesítendő) irányítási feladatköröket. A Bizottság – az egyezmény rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett – kész tovább fokozni az EBB-nek átadott feladatkörök ellenőrzését. |
| --- | --- |

11.18.

A Bizottság megbízást adott az EBB részére műveleteknek az ő nevében történő végrehajtására, és átruházott rá bizonyos, az egyezményben egyértelműen meghatározott (és teljesítendő) irányítási feladatköröket. A Bizottság – az egyezmény rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett – kész tovább fokozni az EBB-nek átadott feladatkörök ellenőrzését.

A Bizottság fontolóra veszi, hogy részletesebb információkkal fogja ellátni a költségvetési hatóságot.

A 2006-os végleges beszámolóban a Számvevőszék jelzéseinek megfelelő átsorolást hajtottak végre.

A KÜLSŐ FELLÉPÉSEK GARANCIAALAPJA

| 11.19. | A harmadik országok számára hiteleket nyújtó külső fellépések garanciaalapjának (9) („az Alap”) célja, hogy a kedvezményezett nem teljesítése esetén kifizesse a Közösség hitelezőit (10), és megakadályozza a Közösség költségvetéséből történő közvetlen pénzlehívásokat. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) végzi az alap adminisztratív kezelését, az EBB pedig a pénzgazdálkodásért (11) felel. 2006. december 31-én az Alap forrásai 1 379 millió EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

11.19.

A harmadik országok számára hiteleket nyújtó külső fellépések garanciaalapjának (9) („az Alap”) célja, hogy a kedvezményezett nem teljesítése esetén kifizesse a Közösség hitelezőit (10), és megakadályozza a Közösség költségvetéséből történő közvetlen pénzlehívásokat. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) végzi az alap adminisztratív kezelését, az EBB pedig a pénzgazdálkodásért (11) felel. 2006. december 31-én az Alap forrásai 1 379 millió EUR-t tettek ki.

11.20.

| 11.20. | A Számvevőszék úgy találta, hogy a garanciaalapot 2006-ban megfelelő módon irányították. 2006-ban az Alapból nem hívtak le garanciát. |
| --- | --- |

A Számvevőszék úgy találta, hogy a garanciaalapot 2006-ban megfelelő módon irányították. 2006-ban az Alapból nem hívtak le garanciát.

A FELSZÁMOLÁS ALATT ÁLLÓ ESZAK

| 11.21. | 2002. július 23-án lejárt az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés. A Szén- és Acélközösség eszközeit és forrásait az Európai Közösségnek adta át (12). Ezek nettó összegét – a továbbiakban a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) – a szén- és acélipar terén folytatott kutatás javára utalják ki. 2006. december 31-én az ESZAK f. a. eszközei összesen 2 174 millió EUR-t tettek ki, míg 2005. december 31-én ezek értéke 2 214 millió EUR volt. |
| --- | --- |

11.21.

2002. július 23-án lejárt az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés. A Szén- és Acélközösség eszközeit és forrásait az Európai Közösségnek adta át (12). Ezek nettó összegét – a továbbiakban a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) – a szén- és acélipar terén folytatott kutatás javára utalják ki. 2006. december 31-én az ESZAK f. a. eszközei összesen 2 174 millió EUR-t tettek ki, míg 2005. december 31-én ezek értéke 2 214 millió EUR volt.

11.22.

| 11.22. | Az ESZAK f. a. pénzügyi műveleteinek felszámolása megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, így a többéves pénzügyi előírásoknak is. |
| --- | --- |

Az ESZAK f. a. pénzügyi műveleteinek felszámolása megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, így a többéves pénzügyi előírásoknak is.

A KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK NYOMON KÖVETÉSE

| 11.23. | Lásd:
  11.1. melléklet
  . |
| --- | --- |

11.23.

Lásd:
  11.1. melléklet
  .

(1)  Például „jegyzőkönyvek” – az EU és a mediterrán országok közötti külön kétoldalú pénzügyi megállapodások –, illetve a mediterrán harmadik országokkal való pénzügyi együttműködés szabályainak megállapításáról szóló 1992. június 29-i 1763/92/EGK tanácsi rendelet útján.

---

(2)  A Meda-rendelet szerinti partnerországok és -területek a következők: Marokkó, Algéria, Tunézia, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Ciszjordánia és a Gázai-övezet, Libanon, Szíria, Törökország, Ciprus és Málta. Ciprus és Málta időközben az EU tagállama lett, Törökország pedig speciális előcsatlakozási támogatásban részesül.

(3)  A régi 1488/96/EK rendeletet („Meda I”) (HL L 189., 1996.7.30., 1. o.) módosító, 2000. november 27-i 2698/2000/EK tanácsi rendelet („Meda II”) (HL L 311., 2000.12.12., 1. o.).

(4)  Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt 2007. évi hatállyal hozták létre (HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).

(5)  Az EBB saját forrásaiból nyújt hitelt, ahhoz azonban az uniós költségvetés nyújt kamattámogatást.

(6)  A FEMIP Támogatási Alapja nem azonos az uniós tagállamok által összesen 32,5 millió EUR értékben közvetlenül finanszírozott FEMIP Vagyonkezelői Alappal. A Vagyonkezelői Alapot a Bizottság is támogatta, 1 millió EUR-val.

(7)  2005. június 30-án ez az összeg 489 millió EUR volt.

Forrás: Európai Beruházási Bank.

(8)  2006. december 31-én összesen 233,1 millió EUR-t tartottak ezeken a bankszámlákon.

(9)  A legutóbb a 2007. január 30-i 89/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 22., 2007.1.31., 1. o.) módosított, 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 293., 1994.11.12., 1. o.).

(10)  Elsősorban az EBB-t, de ide tartoznak az Euratom külső hitelei és a harmadik országoknak nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) kölcsönök is.

(11)  A legutóbb 2002. április 28-án és 2002. május 8-án módosított irányítási megállapodás az EBB és az Európai Közösség között.

(12)  Az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv (HL C 80., 2001.3.10., 67. o.).

11.1. MELLÉKLET

A Számvevőszék korábbi észrevételeinek nyomon követése

| A Számvevőszék észrevételei | A 2006. évi helyzet | További intézkedés szükséges | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Egyedi észrevételek a Finanszírozási Mechanizmus projektjeire vonatkozóan |
| Nyilvános pályáztatás |
| A 2002. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.33. bekezdése szerint egy spanyolországi (Galícia) szélfarm megépítéséhez szükséges elektromos transzformátor beszerzése során nemzeti preferenciát alkalmaztak. A szélfarm létrehozására vonatkozó engedélyben helyi, galíciai termékek 74 %-os mértékű részesedéséről rendelkeztek (80 % az építőmérnöki munkákkal együtt). A kedvezményezettnek ahhoz, hogy megszerezhesse a regionális hatóságok külön engedélyét a berendezés svédországi beszerzésére, bizonyítania kellett, hogy a termék nem állt rendelkezésre a belföldi piacon. A Bizottságot felkérték, hogy a helyzetet megvizsgálva győződjön meg arról, hogy a nemzeti termékek nem élveznek elsőbbséget. | A Bizottság az esetet az EBB nélkül vizsgálta meg, és megállapította a vonatkozó irányelv megsértését, azonban úgy ítélte meg, hogy további intézkedés nem időszerű. | | A Bizottság az ügyet mind a közbeszerzés, mind az áruk szabad mozgása szempontjából megvizsgálta. Úgy találta, hogy az az idő szerint hatályos közbeszerzési szabályok megsértése előfordulhatott, de nem bizonyítható, az áruk szabad mozgására vonatkozó rendelkezések megsértésére pedig nem talált bizonyítékot. Úgy találta, hogy a közbeszerzés ügyében további intézkedés nem időszerű, mivel a hatályos jogszabályok alapján a gazdasági szereplő már nem tartozna a szabályozás hatálya alá. |
| A pénzintézetek által a Bizottság nevében kezelt eszközök áttekintése |
| A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.16. bekezdése szerint:
  (10.16. (b)) a Bizottság nem könyvelte eszközként, és így nem is szerepeltette az elszámolásokban azt a banki művelethez történő hozzájárulást, amelyet a Kreditanstalt für Wiederaufbau kezel Bosznia-Hercegovinában, és amelyre 44,25 millió EUR-t fizettek ki;
  (10.16. (c)) összesen 16 millió EUR összegű uniós pénzeszközt bocsátottak az Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR) rendelkezésére banki műveletekhez Koszovóban, Montenegróban és Szerbiában, amelyeket a KfW kezel. Sem a Bizottság, sem az EAR nem szerepeltette ezeket az összegeket a 2004-es előzetes beszámolójában. | A Számvevőszék megállapításaira adott válaszának megfelelően a Bizottság szerepeltette ezeket az összegeket a 2004. évi végleges pénzügyi beszámolójában. 2005-ben azonban az összegek indoklás nélkül ismét nem jelentek meg a pénzügyi beszámolóban.
  A Bizottság 2006-ban 46,1 millió EUR-t könyvelt el eszközként ilyen részesedésekből, és az eredménykimutatásban profitot tüntetett fel. A Bizottság úgy határozott (1), hogy ezen összegekkel pénzügyi részesedést szerez a „Dél-Kelet Európa Európai Alapban” (2) (profitorientált magán befektetési alap) (3), megvásárolva annak 922,5685 darab, egyenként 50 000 EUR értékű „C” részvényét. A részvényeket a Bizottság nevében az Európai Beruházási Alap vásárolta meg (4), egyedi vagyonkezelői megállapodás alapján. A részesedés értéke 2006 végén 49,4 millió EUR volt. | A Bizottságnak megfelelő nyomon követési és kontrolleljárásokat kell végrehajtania a pénzügyi részesedésként nyilvántartott eszközei tekintetében, és biztosítania kell, hogy az említett eszközöket mindig megfelelően nyilvántartsák. | A Bizottság 2006 óta gondoskodik arról, hogy a pénzügyi részesedésként nyilvántartott eszközeivel kapcsolatos nyilvántartás és ellenőrzés megfelelő és pontos legyen, és a megfelelő besorolások szerint történjen. A Kreditanstalt für Wiederaufbau részére nyújtott 44,250 millió EUR összegű kölcsönt 2005-ben nem vezették be az eszközök közé. A 2006. június 19-én aláírt átsorolási megállapodást követően azonban a Bizottság (EB) és az Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR) jóváhagyta a fennálló hitelek átsorolását az „Európai Alapok” tételből a „Délkelet-Európa Európai Alap” (EFSE) tételbe. Az összeg az EB 2006-os mérlegében szerepel eszközként, és további ellenőrzés alá esik.


  A Bizottság megvizsgálja, milyen intézkedések lehetnek alkalmasak a helyzet javítására, majd elfogadja a megfelelő intézkedéseket. |
| Hasonló problémát vázolt a 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.17. és 10.18 bekezdése is a Bizottság nevében pénzintézetek által kezelt, meglévő eszközök tekintetében. Az eszközökről készített átfogó listának biztosítania kell az eszközök rendszeres és megfelelő módon végzett ellenőrzését. | Az új számviteli rendszer 2005-ben történt bevezetése óta a Bizottság kivonatot kap a számláin lévő eszközök egy részéről. | | |

A Számvevőszék észrevételei

A 2006. évi helyzet

További intézkedés szükséges

A Bizottság válasza

Egyedi észrevételek a Finanszírozási Mechanizmus projektjeire vonatkozóan

Nyilvános pályáztatás

A 2002. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.33. bekezdése szerint egy spanyolországi (Galícia) szélfarm megépítéséhez szükséges elektromos transzformátor beszerzése során nemzeti preferenciát alkalmaztak. A szélfarm létrehozására vonatkozó engedélyben helyi, galíciai termékek 74 %-os mértékű részesedéséről rendelkeztek (80 % az építőmérnöki munkákkal együtt). A kedvezményezettnek ahhoz, hogy megszerezhesse a regionális hatóságok külön engedélyét a berendezés svédországi beszerzésére, bizonyítania kellett, hogy a termék nem állt rendelkezésre a belföldi piacon. A Bizottságot felkérték, hogy a helyzetet megvizsgálva győződjön meg arról, hogy a nemzeti termékek nem élveznek elsőbbséget.

A Bizottság az esetet az EBB nélkül vizsgálta meg, és megállapította a vonatkozó irányelv megsértését, azonban úgy ítélte meg, hogy további intézkedés nem időszerű.

A Bizottság az ügyet mind a közbeszerzés, mind az áruk szabad mozgása szempontjából megvizsgálta. Úgy találta, hogy az az idő szerint hatályos közbeszerzési szabályok megsértése előfordulhatott, de nem bizonyítható, az áruk szabad mozgására vonatkozó rendelkezések megsértésére pedig nem talált bizonyítékot. Úgy találta, hogy a közbeszerzés ügyében további intézkedés nem időszerű, mivel a hatályos jogszabályok alapján a gazdasági szereplő már nem tartozna a szabályozás hatálya alá.

A pénzintézetek által a Bizottság nevében kezelt eszközök áttekintése

A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.16. bekezdése szerint:

(10.16. (b)) a Bizottság nem könyvelte eszközként, és így nem is szerepeltette az elszámolásokban azt a banki művelethez történő hozzájárulást, amelyet a Kreditanstalt für Wiederaufbau kezel Bosznia-Hercegovinában, és amelyre 44,25 millió EUR-t fizettek ki;

(10.16. (c)) összesen 16 millió EUR összegű uniós pénzeszközt bocsátottak az Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR) rendelkezésére banki műveletekhez Koszovóban, Montenegróban és Szerbiában, amelyeket a KfW kezel. Sem a Bizottság, sem az EAR nem szerepeltette ezeket az összegeket a 2004-es előzetes beszámolójában.

A Számvevőszék megállapításaira adott válaszának megfelelően a Bizottság szerepeltette ezeket az összegeket a 2004. évi végleges pénzügyi beszámolójában. 2005-ben azonban az összegek indoklás nélkül ismét nem jelentek meg a pénzügyi beszámolóban.

A Bizottság 2006-ban 46,1 millió EUR-t könyvelt el eszközként ilyen részesedésekből, és az eredménykimutatásban profitot tüntetett fel. A Bizottság úgy határozott (1), hogy ezen összegekkel pénzügyi részesedést szerez a „Dél-Kelet Európa Európai Alapban” (2) (profitorientált magán befektetési alap) (3), megvásárolva annak 922,5685 darab, egyenként 50 000 EUR értékű „C” részvényét. A részvényeket a Bizottság nevében az Európai Beruházási Alap vásárolta meg (4), egyedi vagyonkezelői megállapodás alapján. A részesedés értéke 2006 végén 49,4 millió EUR volt.

A Bizottságnak megfelelő nyomon követési és kontrolleljárásokat kell végrehajtania a pénzügyi részesedésként nyilvántartott eszközei tekintetében, és biztosítania kell, hogy az említett eszközöket mindig megfelelően nyilvántartsák.

A Bizottság 2006 óta gondoskodik arról, hogy a pénzügyi részesedésként nyilvántartott eszközeivel kapcsolatos nyilvántartás és ellenőrzés megfelelő és pontos legyen, és a megfelelő besorolások szerint történjen. A Kreditanstalt für Wiederaufbau részére nyújtott 44,250 millió EUR összegű kölcsönt 2005-ben nem vezették be az eszközök közé. A 2006. június 19-én aláírt átsorolási megállapodást követően azonban a Bizottság (EB) és az Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR) jóváhagyta a fennálló hitelek átsorolását az „Európai Alapok” tételből a „Délkelet-Európa Európai Alap” (EFSE) tételbe. Az összeg az EB 2006-os mérlegében szerepel eszközként, és további ellenőrzés alá esik.

A Bizottság megvizsgálja, milyen intézkedések lehetnek alkalmasak a helyzet javítására, majd elfogadja a megfelelő intézkedéseket.

Hasonló problémát vázolt a 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 10.17. és 10.18 bekezdése is a Bizottság nevében pénzintézetek által kezelt, meglévő eszközök tekintetében. Az eszközökről készített átfogó listának biztosítania kell az eszközök rendszeres és megfelelő módon végzett ellenőrzését.

Az új számviteli rendszer 2005-ben történt bevezetése óta a Bizottság kivonatot kap a számláin lévő eszközök egy részéről.

---

(1)  A 2006.6.8-i C (2006) 2307 határozat.

(2)  Az Alap „A” (magánberuházások), „B” (mezzanine részesedések) és „C” (adományozói) részvényekkel rendelkezik. A veszteségeket először a „C” részvényekre terhelik, ezek teljes körű felhasználása esetén pedig a „B” részvényekre. Az alacsonyabb kockázatú „B” részvények árát 25 000 EUR-ban állapították meg, ez a magas kockázatú „C” részvények árának (50 000 EUR) a fele.

(3)  Az Alapot a luxemburgi jog értelmében nyílt végű befektetési alapként hozták létre: „Société d'Investissment à Capital Variable – Fonds d'Investissement Spécialisé (nyílt végű befektetési alap – speciális befektetési alap)”.

(4)  Nem készpénztranzakcióról volt szó, mivel az eszközök a Számvevőszék 2004. évi éves jelentése fent vázolt megállapításainak tárgyát képező, a német Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) által kezelt rulírozó hitelekből származtak.

MELLÉKLETEK

MELLÉKLET I

Pénzügyi információ az általános költségvetésről

TARTALOM

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

| 1. | A költségvetés összetevői |
| --- | --- |

1.

A költségvetés összetevői

| 2. | Jogi alap |
| --- | --- |

2.

Jogi alap

| 3. | A Szerződésekben és a költségvetési rendeletben rögzített költségvetési elvek |
| --- | --- |

3.

A Szerződésekben és a költségvetési rendeletben rögzített költségvetési elvek

| 4. | A költségvetés tartalma és szerkezete |
| --- | --- |

4.

A költségvetés tartalma és szerkezete

| 5. | A költségvetés finanszírozása (költségvetési bevételek) |
| --- | --- |

5.

A költségvetés finanszírozása (költségvetési bevételek)

| 6. | A költségvetési előirányzatok típusai |
| --- | --- |

6.

A költségvetési előirányzatok típusai

| 7. | A költségvetés végrehajtása |
| --- | --- |

7.

A költségvetés végrehajtása

| 7.1. | A végrehajtási felelősség |
| --- | --- |

7.1.

A végrehajtási felelősség

| 7.2. | A bevételek végrehajtása |
| --- | --- |

7.2.

A bevételek végrehajtása

| 7.3. | A kiadások végrehajtása |
| --- | --- |

7.3.

A kiadások végrehajtása

| 7.4. | A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása |
| --- | --- |

7.4.

A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

| 8. | A beszámoló bemutatása |
| --- | --- |

8.

A beszámoló bemutatása

| 9. | Külső ellenőrzés |
| --- | --- |

9.

Külső ellenőrzés

| 10. | Mentesítés és nyomon követés |
| --- | --- |

10.

Mentesítés és nyomon követés

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A pénzügyi adatok forrásai

Pénzegység

Rövidítések és jelölések

ÁBRÁK

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

1.   A KÖLTSÉGVETÉS ÖSSZETEVŐI

A költségvetés az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergiai Közösség (Euratom) kiadásain túl a bel- és igazságügy, valamint a közös kül- és biztonságpolitika területén történő együttműködés igazgatásának kiadásait foglalja magába, illetve ezen szakpolitikákkal kapcsolatban minden olyan egyéb kiadást, amelyről a Tanács úgy véli, hogy a megvalósítás érdekében azokat a költségvetésnek kell viselnie.

2.   JOGI ALAP

A költségvetést a Római Szerződés (1)
   (2) pénzügyi rendelkezései (az EK-Szerződés 268–280 cikkei és az Euratom-Szerződés 171–183. cikkei), valamint a költségvetési rendeletek (3) szabályozzák.

3.   A SZERZŐDÉSEKBEN ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELETBEN RÖGZÍTETT KÖLTSÉGVETÉSI ELVEK

A Közösség valamennyi bevételi és kiadási tételét egyetlen költségvetésbe kell foglalni (egységesség és teljesség elve). A költségvetést egyszerre csak egy pénzügyi évre hagyják jóvá (évenkéntiség elve). A költségvetési bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (egyensúly elve). A beszámolót euróban kell összeállítani, végrehajtani és bemutatni (elszámolási egység elve). A bevételeket különbségtétel nélkül kell felhasználni valamennyi kiadás fedezésére, és a kiadásokhoz hasonlóan teljes egészükben szerepelniük kell a költségvetésben, majd a pénzügyi kimutatásokban, egymással szembeni kiigazítás nélkül (globális fedezet elve). Az előirányzatokat címekre és alcímekre kell felbontani; az alcímeket pedig jogcímcsoportokra és jogcímekre (egyediség elve). A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás, vagyis a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveinek megfelelően kell felhasználni (hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve). A költségvetést kidolgozni és megvalósítani, illetve arról beszámolni az átláthatóság elvének szem előtt tartásával kell (átláthatóság elve). Ezektől az általános elvektől néhány kivételes esetben lehet eltérni.

4.   A KÖLTSÉGVETÉS TARTALMA ÉS SZERKEZETE

A költségvetés a „Bevételek és kiadások összesített kimutatásából”, valamint egy-egy, az egyes intézményeknek megfelelő, „Bevételek és kiadások kimutatásaira” osztott szakaszból áll. A nyolc szakasz a következő: (I) Parlament; (II) Tanács; (III) Bizottság, (IV) Bíróság; (V) Számvevőszék; (VI) Gazdasági és Szociális Bizottság; (VII) Régiók Bizottsága; (VIII) európai ombudsman és európai adatvédelmi biztos.

Az egyes szakaszokon belül a bevételeket és a kiadásokat költségvetési címsoronként (címenként, alcímenként, jogcímcsoportonként, és amennyiben alkalmazandó, jogcímenként) osztályozzák, típusuknak vagy felhasználási rendeltetésüknek megfelelően.

5.   A KÖLTSÉGVETÉS FINANSZÍROZÁSA (KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK)

A költségvetést elsősorban a Közösségek saját forrásaiból finanszírozzák: GNI-alapú saját források; a hozzáadottérték-adóból származó saját források; vámok; mezőgazdasági lefölözések, valamint cukor- és izoglükózilletékek (4).

A saját források mellett léteznek egyéb, kevéssé számottevő bevételek is (lásd
  az I. ábrát
  ).

6.   A KÖLTSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSAI

A tervezett kiadások fedezésére a következő költségvetési előirányzatokat különböztetik meg a költségvetésben:

| a) | a differenciált előirányzatokat (DE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak:






  — | a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart; |
| --- | --- | --- |

a)

a differenciált előirányzatokat (DE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak:

—

a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart;

| — | a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget. |
| --- | --- |

—

a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget.

| b) | a nem differenciált előirányzatok (NDE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket. |
| --- | --- |

b)

a nem differenciált előirányzatok (NDE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket.

Ezért fontos minden egyes pénzügyi évben két főösszeget megállapítani:

| a) | az előirányzott kötelezettségvállalások főösszegét (EKÖ) (5) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (5); |
| --- | --- |

a)

az előirányzott kötelezettségvállalások főösszegét (EKÖ) (5) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (5);

| b) | az előirányzott kifizetések főösszegét (EKI) (5) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (5). |
| --- | --- |

b)

az előirányzott kifizetések főösszegét (EKI) (5) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (5).

A költségvetési bevételek az előirányzott kifizetések fedezésére szolgálnak. A kötelezettségvállalási előirányzatokat a bevételeknek tehát nem kell fedezniük.

A következő leegyszerűsített ábra (szemléltető összegekkel) érzékelteti az ismertetett előirányzat-típusok kihatását az egyes költségvetési évekre.

Image

7.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

7.1.   A végrehajtási felelősség

A Bizottság a költségvetési rendeletnek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a költségvetést; a többi intézményre a rájuk vonatkozó költségvetési szakaszok végrehajtására vonatkozóan ruházza át a szükséges hatáskört (6). A költségvetési rendelet rögzíti a végrehajtási eljárásokat, és különösképpen az intézmények engedélyezésre jogosult tisztviselőinek, számvitelért felelős tisztviselőinek, előlegelszámoló tisztviselőinek és belső ellenőreinek felelősségi körét. A két legnagyobb kiadási területen (az EMOGA Garanciarészlege és a strukturális alapok területén) a közösségi alapok kezelése a tagállamokkal megosztottan történik.

7.2.   A bevételek végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható bevételeket, amelyek aztán költségvetés-módosításokkal megváltoztathatóak.

A bevételek költségvetési végrehajtása magában foglalja a jogosultságok megállapítását és a Közösségeket megillető bevételek beszedését (saját források és egyéb bevételek). A bevételek végrehajtását bizonyos külön rendelkezések (7) szabályozzák. Az adott pénzügyi év tényleges bevételeinek főösszege egyenlő az adott pénzügyi évre megállapított jogosultságok ellenében beszedett összegek, valamint a korábbi pénzügyi évekre vonatkozó, még behajtandó jogosultságok ellenében beszedett összegek főösszegével.

7.3.   A kiadások végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható kiadásokat.

A kiadások költségvetési végrehajtása, vagyis az előirányzatok alakulása és felhasználása a következőképpen foglalható össze:

| a) | előirányzott kötelezettségvállalások:






  i. | az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott kötelezettségvállalási előirányzatok + még el nem kötelezett, nem automatikus áthozatalok az előző pénzügyi évről + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok; |
| --- | --- | --- |

a)

előirányzott kötelezettségvállalások:

i.

az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott kötelezettségvállalási előirányzatok + még el nem kötelezett, nem automatikus áthozatalok az előző pénzügyi évről + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok;

| ii. | az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege); |
| --- | --- |

ii.

az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege);

| iii. | előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre; |
| --- | --- |

iii.

előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;

| iv. | előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül; |
| --- | --- |

iv.

előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

| b) | előirányzott kifizetések:






  i. | az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok; |
| --- | --- | --- |

b)

előirányzott kifizetések:

i.

az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok;

| ii. | a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukba az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege); |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukba az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege);

| iii. | előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre; |
| --- | --- |

iii.

előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;

| iv. | előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül; |
| --- | --- |

iv.

előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

| v. | a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések; |
| --- | --- |

v.

a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések;

| vi. | az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések. |
| --- | --- |

vi.

az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések.

7.4.   A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

Minden egyes pénzügyi év zárásakor összeállítják a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásait. Ezek határozzák meg az év zárómérlegét, amelyet a következő év nyitómérlegeként költségvetési módosítással visznek át.

8.   A BESZÁMOLÓ BEMUTATÁSA

Az adott pénzügyi évre vonatkozó beszámolót legkésőbb a következő pénzügyi év március 31-ig kell benyújtani a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek; a beszámoló tartalmazza a pénzügyi kimutatásokat, a költségvetés végrehajtására vonatkozó kimutatásokat, valamint a költségvetési és pénzgazdálkodási jelentést.

9.   KÜLSŐ ELLENŐRZÉS

1977 óta a költségvetés külső ellenőrzését az Európai Közösségek Számvevőszéke végzi (8). A Számvevőszék a költségvetés valamennyi bevételének és kiadásának elszámolását ellenőrzi. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elszámolások megbízhatóságáról, valamint az alapjukul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék azt is vizsgálja, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és szabályos módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e. Az egyrészt nyilvántartásokon alapuló, másrészt szükség szerint a helyszínen, vagyis a Közösségek intézményeiben, a tagállamokban és harmadik államokban végzett ellenőrzéseket az érintett pénzügyi év zárása előtt is el lehet végezni. A Számvevőszék minden pénzügyi évről éves jelentést készít, továbbá külön témákról bármely időpontban észrevételeket tehet, valamint bármely közösségi intézmény felkérésére véleményt adhat.

10.   MENTESÍTÉS ÉS NYOMON KÖVETÉS

1977 óta a következő rendelkezések érvényesek (9): a Tanács javaslata alapján eljáró Parlament az érintett pénzügyi évet követő második év április 30-ig ad mentesítést a Bizottságnak a költségvetés végrehajtására vonatkozóan. Ennek érdekében a Tanács, majd a Parlament ellenőrzi a Bizottság által benyújtott elszámolásokat, valamint a Számvevőszék éves jelentését és külön jelentéseit. Az intézményeknek meg kell tenniük a megfelelő lépéseket a mentesítő határozatba foglalt észrevételek tekintetében, és be kell számolniuk az ezek megvalósítására foganatosított intézkedésekről.

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A PÉNZÜGYI ADATOK FORRÁSAI

A jelen mellékletben szereplő pénzügyi adatokat az Európai Közösségek éves beszámolójából és a Bizottság által rendelkezésre bocsátott egyéb pénzügyi nyilvántartásokból kivonatoltuk. A földrajzi besorolás megegyezik a Bizottság könyvelési rendszerében (ABAC) alkalmazott országkódokkal. Ahogy arra a Bizottság is felhívja a figyelmet, az egyes tagállamok szerint megadott számadatok – mind a bevételek, mind pedig a kiadások tekintetében – olyan számtani műveletek eredményei, amelyek nem adhatnak teljes képet az egyes tagállamoknak az Uniótól kapott juttatásairól. Ezért ezeket a számadatokat körültekintően kell értelmezni.

PÉNZEGYSÉG

Valamennyi pénzügyi adat millió euróban szerepel. A főösszegek kerekítések eredményei, ezért nem feltétlenül egyeznek meg a kerekített számadatok összegével.

RÖVIDÍTÉSEK ÉS JELÖLÉSEK

| ÁBRA | Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra) |
| --- | --- |
| AT | Ausztria |
| BE | Belgium |
| C | Költségvetési cím |
| CY | Ciprus |
| CZ | Cseh Köztársaság |
| DE | Németország |
| DE | Differenciált előirányzatok |
| DK | Dánia |
| EAEK vagy Euratom | Európai Atomenergia Közösség |
| EE | Észtország |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGK | Európai Gazdasági Közösség |
| EK | Európai Közösség(ek) |
| EKI | Előirányzott kifizetések |
| EKÖ | Előirányzott kötelezettségvállalások |
| EL | Görögország |
| ES | Spanyolország |
| EU | Európai Unió |
| EU-25 | Az Európai Unió 25 tagállamára vonatkozó főösszeg |
| FI | Finnország |
| FR | Franciaország |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |
| HL | Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
| HU | Magyarország |
| IE | Írország |
| IT | Olaszország |
| KIE | Kifizetési előirányzatok |
| KÖE | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| KR | 2002. június 25-i költségvetési rendelet |
| LT | Litvánia |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettország |
| MT | Málta |
| NDE | Nem differenciált előirányzatok |
| NL | Hollandia |
| PL | Lengyelország |
| PT | Portugália |
| SE | Svédország |
| SI | Szlovénia |
| SK | Szlovákia |
| SZ | Költségvetési szakasz |
| UK | Egyesült Királyság |
| 0,0 | Nulla és 0,05 közötti adat |
| — | Nincs adat |

ÁBRA

Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra)

AT

Ausztria

BE

Belgium

C

Költségvetési cím

CY

Ciprus

CZ

Cseh Köztársaság

DE

Németország

DE

Differenciált előirányzatok

DK

Dánia

EAEK vagy Euratom

Európai Atomenergia Közösség

EE

Észtország

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGK

Európai Gazdasági Közösség

EK

Európai Közösség(ek)

EKI

Előirányzott kifizetések

EKÖ

Előirányzott kötelezettségvállalások

EL

Görögország

ES

Spanyolország

EU

Európai Unió

EU-25

Az Európai Unió 25 tagállamára vonatkozó főösszeg

FI

Finnország

FR

Franciaország

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

HÉA

Hozzáadottérték-adó

HL

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

HU

Magyarország

IE

Írország

IT

Olaszország

KIE

Kifizetési előirányzatok

KÖE

Kötelezettségvállalási előirányzatok

KR

2002. június 25-i költségvetési rendelet

LT

Litvánia

LU

Luxemburg

LV

Lettország

MT

Málta

NDE

Nem differenciált előirányzatok

NL

Hollandia

PL

Lengyelország

PT

Portugália

SE

Svédország

SI

Szlovénia

SK

Szlovákia

SZ

Költségvetési szakasz

UK

Egyesült Királyság

0,0

Nulla és 0,05 közötti adat

—

Nincs adat

ÁBRÁK

A 2006-OS PÉNZÜGYI ÉV KÖLTSÉGVETÉSE ÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA A 2006-OS PÉNZÜGYI ÉV SORÁN

| I. ÁBRA | 2006-os költségvetés – Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések |
| --- | --- |
| II. ÁBRA | 2006-os költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások |
| III. ÁBRA | 2006-ban rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk |
| IV. ÁBRA | 2006-ban rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk |
| V. ÁBRA | Saját források 2006-ban – Tényleges bevételek tagállamok szerint |
| VI. ÁBRA | Kifizetések 2006-ban, minden egyes tagállamban |

I. ÁBRA

2006-os költségvetés – Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések

II. ÁBRA

2006-os költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások

III. ÁBRA

2006-ban rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk

IV. ÁBRA

2006-ban rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk

V. ÁBRA

Saját források 2006-ban – Tényleges bevételek tagállamok szerint

VI. ÁBRA

Kifizetések 2006-ban, minden egyes tagállamban

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RÉGEBBI ADATOK (2002–2006)

| VII. ÁBRA | Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása 2002–2006 között, a pénzügyi terv címsorai szerint |
| --- | --- |

VII. ÁBRA

Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása 2002–2006 között, a pénzügyi terv címsorai szerint

---

(1)  Római Szerződés (1957. március 25.): Szerződés az Európai Gazdasági Közösség (EGK) létrehozásáról.

(2)  Római Szerződés (1957. március 25.): Szerződés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) létrehozásáról.

(3)  Főként a 2002. június 25-i költségvetési rendelet (KR) (HL L 248., 2002.9.16.).

(4)  A saját forrásokra vonatkozó legfontosabb jogi aktusok a következők: a Tanács 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom határozata (HL L 253., 2000.10.7.); a Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendelete (HL L 130., 2000.5.31.); a Tanács 1989. május 29-i 1553/89/EK, Euratom rendelete (HL L 155., 1989. 6.7.); a Tanács 1977. május 17-i hatodik irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13.); a Tanács 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom irányelve a bruttó nemzeti jövedelem összeállításának összehangolásáról (HL L 49., 1989.2.21.); a Tanács 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (HL L 181., 2003.7.19.).

(5)  Fontos különbséget tenni „előirányzott kötelezettségvállalások” és „kötelezettségvállalási előirányzatok”, illetve „előirányzott kifizetések” és „kifizetési előirányzatok” között. A „kötelezettségvállalási előirányzatok” és a „kifizetési előirányzatok” kifejezéseket kizárólag a differenciált előirányzatok kontextusában használjuk.

(6)  Lásd az EK-Szerződés 274. cikkét, az Euratom-Szerződés 179. cikkét és a KR 50. cikkét.

(7)  Lásd a KR 69–74. cikkeit és a Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendeletét (HL L 130., 2000.5.31.).

(8)  Lásd az EK-Szerződés 246., 247. és 248. cikkeit, valamint az Euratom-Szerződés 160a., 160b. és 160c. cikkeit, illetve a KR 139–147. cikkeit.

(9)  Lásd az EK-Szerződés 276. cikkét és az Euratom-Szerződés 180b. cikkét.

Image

I. ábra

2006-os költségvetés – Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések

[a bevételekről lásd „Általános tájékoztató a költségvetésről”, 7.2. bekezdés; a kiadásokról lásd „Általános tájékoztató a költségvetésről”, 7.3 bekezdés, ill. részletes adatok a IV. ábra a) oszlopában]

(millió EUR és %)

Várható BEVÉTELEK:

Várható KIADÁSOK

(végleges előirányzott kifizetések)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Várható bevételek összesen:

107 378,5
   (2)

Előirányzott kifizetések összesen:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Saját források tagállamonként

Előirányzatok intézményenként

Bevételek jellegük szerint

Előirányzatok címsoronként

| Bevételek: színmagyarázat: |
| --- |
| Saját források összesen (tagállamonként) |
| Mezőgazdasági lefölözések | 863,4 | (0,8 %) |
| Cukor- és izoglükózilleték | 150,6 | (0,1 %) |
| Vámok | 13 874,9 | (12,9 %) |
| Hozzáadottértékadó-alapú saját források | 17 186,1 | (16 %) |
| A GNI-n alapuló saját források | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Egyéb bevételek | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Az előző pénzügyi évből rendelkezésre álló többlet | 2 502,8 | (2,3 %) |

Bevételek: színmagyarázat:

Saját források összesen (tagállamonként)

Mezőgazdasági lefölözések

863,4

(0,8 %)

Cukor- és izoglükózilleték

150,6

(0,1 %)

Vámok

13 874,9

(12,9 %)

Hozzáadottértékadó-alapú saját források

17 186,1

(16 %)

A GNI-n alapuló saját források

70 451,5

(65,6 %)

Egyéb bevételek

2 349,2

(2,2 %)

Az előző pénzügyi évből rendelkezésre álló többlet

2 502,8

(2,3 %)

| Kiadások: színmagyarázat |
| --- |
| A pénzügyi terv címsorai: |
| 1. | Mezőgazdsaság | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Strukturális intézkedések | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Belső politikák | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Külső fellépések | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Működési kiadások | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Tartalékok | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Előcsatlakozási stratégia | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Kompenzáció | 1 073,5 | (1 %) |
| Egyéb intézmények rendelkezésére álló előirányzatok | 3 043,0 | (2,7 %) |
| A Bizottság rendelkezésére álló előirányzatok | 108 175,7 | (97,3 %) |
| ebből működési előirányzatok | 103 505,7 | (93,1 %) |

Kiadások: színmagyarázat

A pénzügyi terv címsorai:

1.

Mezőgazdsaság

50 498,5

(45,4 %)

2.

Strukturális intézkedések

32 570,6

(29,3 %)

3.

Belső politikák

10 807,8

(9,7 %)

4.

Külső fellépések

5 731,3

(5,2 %)

5.

Működési kiadások

7 713,0

(6,9 %)

6.

Tartalékok

386,0

(0,3 %)

7.

Előcsatlakozási stratégia

2 438,0

(2,2 %)

8.

Kompenzáció

1 073,5

(1 %)

Egyéb intézmények rendelkezésére álló előirányzatok

3 043,0

(2,7 %)

A Bizottság rendelkezésére álló előirányzatok

108 175,7

(97,3 %)

ebből működési előirányzatok

103 505,7

(93,1 %)

Image

II. ábra

2006-os költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások

részletes adatokat lásd a III. ábra b) oszlopában]

(millió EUR és %)

Megjegyzés:Az előirányzott kötelezettségvállalások összege nincs egyensúlyban a 2006-os költségvetési bevételekkel, mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok olyan összegeket is magukban foglalnak, amelyeket későbbi pénzügyi évek bevételeiből fognak finanszírozni.

Előirányzatok címsoronként

Előirányzott kötelezettségvállalások összesen

122 794,4 millió EUR

| Kiadások: színmagyarázat |
| --- |
| A pénzügyi terv címsorai: |
| 1. | Mezőgazdaság | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Strukturális intézkedések | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Belső politikák | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Külső fellépések | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Működési kiadások | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Tartalékok | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Előcsatlakozási stratégia | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Kompenzáció | 1 073,5 | (0,9 %) |

Kiadások: színmagyarázat

A pénzügyi terv címsorai:

1.

Mezőgazdaság

50 236,6

(40,9 %)

2.

Strukturális intézkedések

44 659,6

(36,4 %)

3.

Belső politikák

10 898,2

(8,9 %)

4.

Külső fellépések

6 014,0

(4,9 %)

5.

Működési kiadások

6 913,6

(5,6 %)

6.

Tartalékok

278,0

(0,2 %)

7.

Előcsatlakozási stratégia

2 720,9

(2,2 %)

8.

Kompenzáció

1 073,5

(0,9 %)

III. ábra

2006-ban rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk

| (millió EUR és %) |
| --- |
| Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2006-os költségvetési nómenklatúra és a pénzügyi terv címsorai alapján | Pénzügyi terv | Végleges előirányzatok | Előirányzatok felhasználása |
| Összeg (5) | Arány (%) | Vállalt köt.vállalások | Felhasználási arány (%) | Átvitel 2006 2007 (6) | Arány (%) | Törölt | Arány (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Költségvetési nomenklatúra | | | | | | | | | |
| I | Parlament (I. Sz.) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Tanács (II. Sz) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Bizottság (III. Sz) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Gazdasági és pénzügyek (01. C.) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Vállalkozáspolitika (02. C.) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Versenypolitika (03. C.) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energiaügy és közlekedés (06. C.) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Környezetvédelem (07. C.) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Kutatás (08. C.) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Az információs társadalom (09. C.) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Közvetlen kutatás (10. C.) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Halászat (11. C.) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Belső piac (12. C.) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regionális politika (13. C.) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Adóügyek és vámunió (14. C.) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Oktatás és kultúra (15. C.) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Sajtó és tájékoztatás (16. C.) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló terület (18. C.) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Külkapcsolatok (19. C.) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Kereskedelem (20. C.) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Bővítés (22. C.) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitárius segély (23. C.) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | A csalás elleni küzdelem (24. C.) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | A bizottsági szakpolitikák összehangolása és jogi tanácsadás (25. C.) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Bizottsági adminisztráció (26. C.) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Költségvetés (27. C.) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Ellenőrzés (28. C.) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statisztika (29. C.) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Nyugdíjellátások (30. C.) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Tartalékok (31. C.) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Bíróság (IV. Sz.) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Számvevőszék (V. Sz.) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Régiók Bizottsága (VII. Sz.) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Európai ombudsman és adatvédelmi biztos (VIII. Sz.) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Előirányzott kötelezettségvállalások összesen | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Pénzügyi terv | | | | | | | | | |
| 1 | Mezőgazdaság | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturális intézkedések | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Belső politikák | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Külső fellépések | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Igazgatási kiadások | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Tartalékok | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Előcsatlakozási stratégia | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompenzáció | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Előirányzott kötelezettségvállalások összesen | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Előirányzott kifizetések összesen | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(millió EUR és %)

Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2006-os költségvetési nómenklatúra és a pénzügyi terv címsorai alapján

Pénzügyi terv

Végleges előirányzatok

Előirányzatok felhasználása

Összeg (5)

Arány (%)

Vállalt köt.vállalások

Felhasználási arány (%)

Átvitel 2006 2007 (6)

Arány (%)

Törölt

Arány (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Költségvetési nomenklatúra

I

Parlament (I. Sz.)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Tanács (II. Sz)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Bizottság (III. Sz) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Gazdasági és pénzügyek (01. C.)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Vállalkozáspolitika (02. C.)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Versenypolitika (03. C.)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energiaügy és közlekedés (06. C.)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Környezetvédelem (07. C.)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Kutatás (08. C.)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Az információs társadalom (09. C.)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Közvetlen kutatás (10. C.)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Halászat (11. C.)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Belső piac (12. C.)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regionális politika (13. C.)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Adóügyek és vámunió (14. C.)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Oktatás és kultúra (15. C.)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Sajtó és tájékoztatás (16. C.)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló terület (18. C.)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Külkapcsolatok (19. C.)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Kereskedelem (20. C.)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Bővítés (22. C.)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitárius segély (23. C.)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

A csalás elleni küzdelem (24. C.)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

A bizottsági szakpolitikák összehangolása és jogi tanácsadás (25. C.)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Bizottsági adminisztráció (26. C.)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Költségvetés (27. C.)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Ellenőrzés (28. C.)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statisztika (29. C.)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Nyugdíjellátások (30. C.)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Tartalékok (31. C.)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Bíróság (IV. Sz.)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Számvevőszék (V. Sz.)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Régiók Bizottsága (VII. Sz.)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Európai ombudsman és adatvédelmi biztos (VIII. Sz.)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Előirányzott kötelezettségvállalások összesen

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Pénzügyi terv

1

Mezőgazdaság

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Strukturális intézkedések

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Belső politikák

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Külső fellépések

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Igazgatási kiadások

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Tartalékok

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Előcsatlakozási stratégia

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompenzáció

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Előirányzott kötelezettségvállalások összesen

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Előirányzott kifizetések összesen

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

IV. ábra

2006-ban rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk

| (millió EUR és %) |
| --- |
| Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2006-os költségvetési nomenklatúra és a pénzügyi terv címsorai alapján | Végleges előirányzatok (9) | Előirányzatok felhasználása |
| Tényleges kifizetések 2006-ban | Felhasználási arány (%) | Átvitel 2006-ra 2007 | Arány (%) | Törölt | Arány (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Költségvetési nomenklatúra | | | | | | | |
| I | Parlament (I. Sz.) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Tanács (II. Sz) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109,0 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Bizottság (III. Sz) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Gazdasági és pénzügyek (01. C.) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Vállalkozáspolitika (02. C.) | 478,0 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Versenypolitika (03. C.) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energiaügy és közlekedés (06. C.) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Környezetvédelem (07. C.) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Kutatás (08. C.) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1,0 |
| III.9 | Információs társadalom (09. C.) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Közvetlen kutatás (10. C.) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Halászat (11. C.) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45,0 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Belső piac (12. C.) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regionális politika (13. C.) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Adóügyek és vámunió (14. C.) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Oktatás és kultúra (15. C.) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Sajtó és tájékoztatás (16. C.) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111,0 | 13,5 |
| III.18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló terület (18. C.) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Külkapcsolatok (19. C.) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94,0 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Kereskedelem (20. C.) | 91,8 | 79,8 | 87,0 | 8,0 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125,0 | 9,5 | 209,0 | 15,9 |
| III.22 | Bővítés (22. C.) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitárius segély (23. C.) | 635,0 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | A csalás elleni küzdelem (24. C.) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás (25. C.) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11,0 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | A Bizottság működési kiadásai (T.26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Költségvetés (27. C.) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1,0 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Ellenőrzés (28. C.) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statisztikák (29. C.) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Nyugdíjellátások (30. C.) | 947,7 | 947,0 | 99,9 | 0,1 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Tartalékok (31. C.) | 157,0 | — | — | — | — | 157,0 | 100,0 |
| IV | Bíróság (IV. Sz.) | 267,0 | 237,8 | 89,0 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Számvevőszék (V. Sz.) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11,0 |
| VI | Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Régiók Bizottsága (VII. Sz.) | 82,0 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Európai ombudsman és adatvédelmi biztos (VIII. Sz.) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Előirányzott kifizetések összesen | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Pénzügyi terv | | | | | | | |
| 1 | Mezőgazdaság | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Strukturális intézkedések | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Belső politikák | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Külső fellépések | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332,0 | 5,8 |
| 5 | Működési kiadások | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3,0 |
| 6 | Tartalékok | 386,0 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Előcsatlakozási stratégia | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15,0 | 0,6 | 146,3 | 6,0 |
| 8 | Kompenzáció | 1 073,5 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| | Előirányzott kifizetések összesen | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(millió EUR és %)

Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2006-os költségvetési nomenklatúra és a pénzügyi terv címsorai alapján

Végleges előirányzatok (9)

Előirányzatok felhasználása

Tényleges kifizetések 2006-ban

Felhasználási arány (%)

Átvitel 2006-ra 2007

Arány (%)

Törölt

Arány (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Költségvetési nomenklatúra

I

Parlament (I. Sz.)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Tanács (II. Sz)

736,3

584,7

79,4

109,0

14,8

42,6

5,8

III

Bizottság (III. Sz) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Gazdasági és pénzügyek (01. C.)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Vállalkozáspolitika (02. C.)

478,0

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Versenypolitika (03. C.)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energiaügy és közlekedés (06. C.)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Környezetvédelem (07. C.)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Kutatás (08. C.)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1,0

III.9

Információs társadalom (09. C.)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Közvetlen kutatás (10. C.)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Halászat (11. C.)

977,4

788,8

80,7

45,0

4,6

143,7

14,7

III.12

Belső piac (12. C.)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regionális politika (13. C.)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Adóügyek és vámunió (14. C.)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Oktatás és kultúra (15. C.)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Sajtó és tájékoztatás (16. C.)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111,0

13,5

III.18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló terület (18. C.)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Külkapcsolatok (19. C.)

3 530,3

3 318,0

94,0

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Kereskedelem (20. C.)

91,8

79,8

87,0

8,0

8,7

3,9

4,3

III.21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.)

1 310,7

976,8

74,5

125,0

9,5

209,0

15,9

III.22

Bővítés (22. C.)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitárius segély (23. C.)

635,0

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

A csalás elleni küzdelem (24. C.)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás (25. C.)

240,7

209,7

87,1

26,6

11,0

4,4

1,8

III.26

A Bizottság működési kiadásai (T.26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Költségvetés (27. C.)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1,0

5,9

0,5

III.28

Ellenőrzés (28. C.)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statisztikák (29. C.)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Nyugdíjellátások (30. C.)

947,7

947,0

99,9

0,1

0,0

0,7

0,1

III.31

Tartalékok (31. C.)

157,0

—

—

—

—

157,0

100,0

IV

Bíróság (IV. Sz.)

267,0

237,8

89,0

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Számvevőszék (V. Sz.)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11,0

VI

Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Régiók Bizottsága (VII. Sz.)

82,0

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Európai ombudsman és adatvédelmi biztos (VIII. Sz.)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Előirányzott kifizetések összesen

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Pénzügyi terv

1

Mezőgazdaság

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Strukturális intézkedések

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Belső politikák

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Külső fellépések

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332,0

5,8

5

Működési kiadások

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3,0

6

Tartalékok

386,0

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Előcsatlakozási stratégia

2 438,0

2 276,7

93,4

15,0

0,6

146,3

6,0

8

Kompenzáció

1 073,5

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Előirányzott kifizetések összesen

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| V. ábra
  Saját források 2006-ban, tagállamok szerint |
| --- |
| Bevételek végrehajtása | (millió EUR és %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Hagyományos saját források | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — Hozzáadottértékadó-alapú források | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — GNI-alapú források | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — Az Egyesült Királyságra számára juttatott korrekció | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| ÖSSZESEN | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

V. ábra

Saját források 2006-ban, tagállamok szerint

Bevételek végrehajtása

(millió EUR és %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Hagyományos saját források

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— Hozzáadottértékadó-alapú források

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— GNI-alapú források

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— Az Egyesült Királyságra számára juttatott korrekció

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

ÖSSZESEN

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| VI. ábra
  Kifizetések 2006-ban, minden egyes tagállamban (12) |
| --- |
| Megjegyzés: Folyósított kifizetések 2006-ban = a 2006-os működési előirányzatokra tett kifizetések plusz a 2005-ről áthozott előirányzatokra tett kifizetések. |
| Pénzügyi terv fejezet | (millió EUR és %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Harmadik országok és egyéb
   (13) | Össz. |
| — Mezőgazdaság | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Strukturális intézkedések | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Belső politikák | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Külső fellépések | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Tartalékok | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Előcsatlakozási stratégia | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Kompenzáció | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| ÖSSZESEN | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

VI. ábra

Kifizetések 2006-ban, minden egyes tagállamban (12)

Megjegyzés: Folyósított kifizetések 2006-ban = a 2006-os működési előirányzatokra tett kifizetések plusz a 2005-ről áthozott előirányzatokra tett kifizetések.

Pénzügyi terv fejezet

(millió EUR és %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Harmadik országok és egyéb
   (13)

Össz.

— Mezőgazdaság

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Strukturális intézkedések

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Belső politikák

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Külső fellépések

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Tartalékok

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Előcsatlakozási stratégia

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Kompenzáció

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

ÖSSZESEN

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| VII. ábra
  Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása az 2002–2006-os időszakban, a pénzügyi terv fejezetei szerint |
| --- |
| Pénzügyi terv fejezet | (millió EUR) |
| | | | | | | | | | | |
| Tényleges kifizetések | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Fejezetek (14) | Rendelkezésre álló előirányzatok | Tényleges kifizetések (14) | Rendelkezésre álló előirányzatok | Tényleges kifizetések (14) | Rendelkezésre álló előirányzatok | Tényleges kifizetések (14) | Rendelkezésre álló előirányzatok | Tényleges kifizetések (14) | Rendelkezésre álló előirányzatok |
| — Mezőgazdaság | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Strukturális intézkedések | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Belső politikák | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Külső fellépések | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Működési kiadások | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Tartalékok | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Előcsatlakozási stratégia | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Kompenzáció | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| ÖSSZESEN | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

VII. ábra

Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása az 2002–2006-os időszakban, a pénzügyi terv fejezetei szerint

Pénzügyi terv fejezet

(millió EUR)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Tényleges kifizetések

2002

2003

2004

2005

2006

Fejezetek (14)

Rendelkezésre álló előirányzatok

Tényleges kifizetések (14)

Rendelkezésre álló előirányzatok

Tényleges kifizetések (14)

Rendelkezésre álló előirányzatok

Tényleges kifizetések (14)

Rendelkezésre álló előirányzatok

Tényleges kifizetések (14)

Rendelkezésre álló előirányzatok

— Mezőgazdaság

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Strukturális intézkedések

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Belső politikák

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Külső fellépések

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Működési kiadások

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Tartalékok

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Előcsatlakozási stratégia

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Kompenzáció

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

ÖSSZESEN

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  A CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT országokból származó bevételeket egy helyre csoportosították.

(2)  A költségvetés-módosítások után.

(3)  A költségvetés-módosítások és a tételek közti átcsoportosítás után.

(4)  Célhoz kötött bevételek, újból rendelkezésre álló és átvitt előirányzatok.

(5)  A címsorok közötti átcsoportosítások, a címhez rendelt bevételek és hasonló előirányzatok, valamint az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok figyelembe vétele alapján módosított végleges költségvetési előirányzatok, ezért a pénzügyi terv egyes címsorai esetében az összegek meghaladják a felső határértéket.

(6)  Tartalmazza a címhez rendelt bevételeket vagy hasonló jellegű előirányzatokat.

(7)  A III. szakasznál (Bizottság) a címek (C.) megfelelnek a tevékenységalapú költségvetés-tervezést (TKT) végrehajtó intézmény meghatározása szerinti tevékenységeknek/politikai területeknek.

(8)  Az 1999-es intézményközi megállapodás melléklete kimondja, hogy ennek a címsornak az összegébe a 2000–2006 közötti időszakban az 1999-es árakon számított 1 100 millió EUR összegig nem számítanak bele az alkalmazottak által fizetett nyugdíjjárulékok. 2006-ban az ennek megfelelő levonás 180 millió eurót tett ki.

(9)  A címsorok közötti átcsoportosítások, a címhez rendelt bevételek és hasonló előirányzatok, valamint az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok figyelembe vétele alapján módosított végleges költségvetési előirányzatok.

(10)  A III. szakasz (Bizottság) címei (C.) megfelelnek a tevékenységalapú költségvetés-tervezést (TKT) végrehajtó intézmény meghatározása szerinti tevékenységeknek/szakpolitikai területeknek.

(11)  Az Egyesült Királyság számára korrekciót (5 221,4 millió EUR) fogadtak el a saját források bruttó összegére (17 602,0 millió EUR). A módosítás összegét a többi tagállam finanszírozza.

A korrekciót kizárólag a hozzáadottértékadó- és a GNI-alapú saját források bruttó összegére alkalmazták, ezek megoszlásának arányában.

(12)  A földrajzi felbontás nem az egyes tagállamoknak folyósított kifizetéseket mutatja, hanem a Bizottság számítógépes könyvelési rendszerében, az ABAC-ban nyilvántartott kiadást.

(13)  A „harmadik országok és egyéb” oszlopban felsorolt összegek főként az Unión kívül és harmadik országok részvételével megvalósított projektekhez kapcsolódnak. Itt vannak feltüntetve azok a a kifizetések is, amelyek kapcsán a földrajzi felbontás nem megvalósítható.

(14)  Rendelkezésre álló előirányzatok = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok.

II. MELLÉKLET

A Számvevőszék által 2002 óta elfogadott jelentések és vélemények

A Szerződések éves jelentés elkészítését írják elő a Számvevőszéknek. A Szerződések és más jelenleg hatályos jogszabályok azt is megkövetelik, hogy a Számvevőszék bizonyos közösségi szervezetekre és tevékenységekre vonatkozóan külön éves jelentéseket is összeállítson. A szerződések ezenkívül felhatalmazzák a Számvevőszéket, hogy bizonyos kérdésekkel kapcsolatban észrevételeket tegyen, valamint, hogy az egyes intézmények felkérésére véleményt adjon. Az alábbi felsorolás tartalmazza a Számvevőszék által 2002 óta elfogadott jelentéseket és véleményeket.

| Cím | Közzététel |
| --- | --- |
| Éves jelentések és megbízhatósági nyilatkozatok |
| Huszonötödik éves jelentés a 2001-es pénzügyi évről:






  — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |

Cím

Közzététel

Éves jelentések és megbízhatósági nyilatkozatok

Huszonötödik éves jelentés a 2001-es pénzügyi évről:

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről

HL C 295., 2002.11.28.

Huszonhatodik éves jelentés a 2002-es pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről

HL C 286., 2003.11.28.

Huszonhetedik éves jelentés a 2003-as pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

HL C 293., 2004.11.30.

Huszonnyolcadik éves jelentés a 2004-es pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

HL C 301., 2005.11.30.

Huszonkilencedik éves jelentés a 2005-ös pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a költségvetés végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a költségvetés végrehajtásáról

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

HL C 263., 2006.10.31.

Harmincadik éves jelentés a 2006-os pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a költségvetés végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a költségvetés végrehajtásáról

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

Közzététel ebben a Hivatalos Lapban

Különjelentések

Bevételek

| — | 11/2006. sz. különjelentés a közösségi árutovábbítási rendszerről |
| --- | --- |

—

11/2006. sz. különjelentés a közösségi árutovábbítási rendszerről

HL C 44., 2007.2.27.

Közös agrárpolitika

| — | 5/2002. sz. különjelentés a kiterjesztési támogatásról és a marha- és borjúhús piac közös szervezésével kapcsolatos kifizetési programokról |
| --- | --- |

—

5/2002. sz. különjelentés a kiterjesztési támogatásról és a marha- és borjúhús piac közös szervezésével kapcsolatos kifizetési programokról

HL C 290., 2002.11.25.

| — | 6/2002. sz. különjelentés az EU olajos magvak támogatási programjának Bizottság általi irányításának ellenőrzéséről |
| --- | --- |

—

6/2002. sz. különjelentés az EU olajos magvak támogatási programjának Bizottság általi irányításának ellenőrzéséről

HL C 254., 2002.10.22.

| — | 7/2002. sz. különjelentés a banánpiaci szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról |
| --- | --- |

—

7/2002. sz. különjelentés a banánpiaci szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról

HL C 294., 2002.11.28.

| — | 1/2003. sz. különjelentés az export-visszatérítések előfinanszírozásáról |
| --- | --- |

—

1/2003. sz. különjelentés az export-visszatérítések előfinanszírozásáról

HL C 98., 2003.4.24.

| — | 4/2003. sz. különjelentés a hátrányos helyzetű térségek vidékfejlesztési támogatásáról |
| --- | --- |

—

4/2003. sz. különjelentés a hátrányos helyzetű térségek vidékfejlesztési támogatásáról

HL C 151., 2003.6.27.

| — | 9/2003. sz. különjelentés a mezőgazdasági termékek export-támogatási arányát megállapító rendszerről (export-visszatérítések) |
| --- | --- |

—

9/2003. sz. különjelentés a mezőgazdasági termékek export-támogatási arányát megállapító rendszerről (export-visszatérítések)

HL C 211., 2003.9.5.

| — | 12/2003. sz. különjelentés a szárított takarmány szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról |
| --- | --- |

—

12/2003. sz. különjelentés a szárított takarmány szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról

HL C 298., 2003.12.9.

| — | 13/2003. sz. különjelentés a gyapottermelési támogatásról |
| --- | --- |

—

13/2003. sz. különjelentés a gyapottermelési támogatásról

HL C 298., 2003.12.9.

| — | 14/2003. sz. különjelentés a gazdaságok jövedelmének bizottság általi méréséről [az EK-szerződés 33. cikk (1) bekezdés b) albekezdése] |
| --- | --- |

—

14/2003. sz. különjelentés a gazdaságok jövedelmének bizottság általi méréséről [az EK-szerződés 33. cikk (1) bekezdés b) albekezdése]

HL C 45., 2004.2.20.

| — | 3/2004. sz. különjelentés a közös agrárpolitika keretében szabálytalanul kifizetett összegek visszatérítéséről |
| --- | --- |

—

3/2004. sz. különjelentés a közös agrárpolitika keretében szabálytalanul kifizetett összegek visszatérítéséről

HL C 269., 2004.11.4.

| — | 6/2004. sz. különjelentés a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról az Európai Unióban |
| --- | --- |

—

6/2004. sz. különjelentés a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról az Európai Unióban

HL C 29., 2005.2.4.

| — | 7/2004. sz. különjelentés a nyersdohány piacának közös szervezéséről |
| --- | --- |

—

7/2004. sz. különjelentés a nyersdohány piacának közös szervezéséről

HL C 41., 2005.2.17.

| — | 8/2004. sz. különjelentés a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéssel és annak megelőzésével kapcsolatos intézkedéseknek és kiadásoknak a Bizottság általi kezeléséről és felügyeletéről |
| --- | --- |

—

8/2004. sz. különjelentés a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéssel és annak megelőzésével kapcsolatos intézkedéseknek és kiadásoknak a Bizottság általi kezeléséről és felügyeletéről

HL C 54., 2005.3.3.

| — | 9/2004. sz. különjelentés a vidékfejlesztési politikán belüli erdőgazdálkodási intézkedésekről |
| --- | --- |

—

9/2004. sz. különjelentés a vidékfejlesztési politikán belüli erdőgazdálkodási intézkedésekről

HL C 67., 2005.3.18.

| — | 3/2005. sz. különjelentés a vidékfejlesztésről: az agrár-környezetvédelmi kiadások ellenőrzése |
| --- | --- |

—

3/2005. sz. különjelentés a vidékfejlesztésről: az agrár-környezetvédelmi kiadások ellenőrzése

HL C 279., 2005.11.11.

| — | 7/2006. sz. különjelentés: a vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit? |
| --- | --- |

—

7/2006. sz. különjelentés: a vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit?

HL C 282., 2006.11.20.

| — | 8/2006. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott Európai Uniós támogatás eredményessége |
| --- | --- |

—

8/2006. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott Európai Uniós támogatás eredményessége

HL C 282., 2006.11.20.

| — | 4/2007. sz. különjelentés az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről |
| --- | --- |

—

4/2007. sz. különjelentés az export-visszatérítési kérelemmel érintett szállítmányok fizikai és kicserélési ellenőrzéseiről

Előkészületben

Strukturális politikák

| — | 3/2002. sz. különjelentés az Integra – Közösségi Foglalkoztatási Kezdeményezésről |
| --- | --- |

—

3/2002. sz. különjelentés az Integra – Közösségi Foglalkoztatási Kezdeményezésről

HL C 263., 2002.10.29.

| — | 4/2002. sz. különjelentés a foglalkoztatás érdekében végrehajtott helyi intézkedésekről |
| --- | --- |

—

4/2002. sz. különjelentés a foglalkoztatás érdekében végrehajtott helyi intézkedésekről

HL C 263., 2002.10.29.

| — | 7/2003. sz. különjelentés a Strukturális Alapok keretén belül a 2000–2006 közötti időszak segítségnyújtási programjának végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

7/2003. sz. különjelentés a Strukturális Alapok keretén belül a 2000–2006 közötti időszak segítségnyújtási programjának végrehajtásáról

HL C 174., 2003.7.23.

| — | 4/2004. sz. különjelentés a Transzeurópai Együttműködés Közösségi Kezdeményezés – Interreg III. programozásáról |
| --- | --- |

—

4/2004. sz. különjelentés a Transzeurópai Együttműködés Közösségi Kezdeményezés – Interreg III. programozásáról

HL C 303., 2004.12.7.

| — | 1/2006. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap hozzájárulása a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez |
| --- | --- |

—

1/2006. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap hozzájárulása a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez

HL C 99., 2006.4.26.

| — | 10/2006. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak utólagos értékeléséről (strukturális alapok) |
| --- | --- |

—

10/2006. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak utólagos értékeléséről (strukturális alapok)

HL C 302., 2006.12.12.

| — | 1/2007. sz. különjelentés a félidős eljárások végrehajtásáról Strukturális alapok 2000–2006 |
| --- | --- |

—

1/2007. sz. különjelentés a félidős eljárások végrehajtásáról Strukturális alapok 2000–2006

HL C 124., 2007.6.5.

Belső politikák, kutatás

| — | 2/2002. sz. különjelentés a Szókratész és az Ifjúság Európáért Közösségi Cselekvési Programokról |
| --- | --- |

—

2/2002. sz. különjelentés a Szókratész és az Ifjúság Európáért Közösségi Cselekvési Programokról

HL C 136., 2002.6.7.

| — | 11/2003. sz. különjelentés a Környezetvédelmi Célú Pénzügyi Eszközről (LIFE) |
| --- | --- |

—

11/2003. sz. különjelentés a Környezetvédelmi Célú Pénzügyi Eszközről (LIFE)

HL C 292., 2003.12.2.

| — | 1/2004. sz. különjelentés az Ötödik Kutatási és Technológia-fejlesztési Keretprogramon (FP5) belüli közvetett K+F intézkedések irányításáról (1998–2002) |
| --- | --- |

—

1/2004. sz. különjelentés az Ötödik Kutatási és Technológia-fejlesztési Keretprogramon (FP5) belüli közvetett K+F intézkedések irányításáról (1998–2002)

HL C 99., 2004.4.23.

| — | 6/2005. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) |
| --- | --- |

—

6/2005. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T)

HL C 94., 2006.4.21.

| — | 3/2007. sz. különjelentés az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004) |
| --- | --- |

—

3/2007. sz. különjelentés az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004)

HL C 178., 2007.7.31.

Külső fellépések

| — | 1/2002. sz. különjelentés a harmadik országoknak nyújtott makro-pénzügyi támogatás nyújtásáról (MFA) és a mediterrán országokban alkalmazott strukturális átalakítási eszközökről (SAF) |
| --- | --- |

—

1/2002. sz. különjelentés a harmadik országoknak nyújtott makro-pénzügyi támogatás nyújtásáról (MFA) és a mediterrán országokban alkalmazott strukturális átalakítási eszközökről (SAF)

HL C 121., 2002.5.23.

| — | 2/2003. sz. különjelentés az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott élelmiszerbiztonsági intézkedések megvalósításáról a fejlődő országokban |
| --- | --- |

—

2/2003. sz. különjelentés az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott élelmiszerbiztonsági intézkedések megvalósításáról a fejlődő országokban

HL C 93., 2003.4.17.

| — | 8/2003. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású infrastrukturális tevékenység végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

8/2003. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású infrastrukturális tevékenység végrehajtásáról

HL C 181., 2003.7.31.

| — | 10/2003. sz. különjelentés az indiai szegényeknek nyújtott, a tartós kedvezményezést célzó fejlesztési segítség bizottsági irányításának hatékonyságáról |
| --- | --- |

—

10/2003. sz. különjelentés az indiai szegényeknek nyújtott, a tartós kedvezményezést célzó fejlesztési segítség bizottsági irányításának hatékonyságáról

HL C 211., 2003.9.5.

| — | 15/2003. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású mikroprojekt programok ellenőrzéséről |
| --- | --- |

—

15/2003. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású mikroprojekt programok ellenőrzéséről

HL C 63., 2004.3.11.

| — | 10/2004. sz. különjelentés az EK külső támogatásai irányításának a bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálásáról, a Bizottság válaszaival együtt |
| --- | --- |

—

10/2004. sz. különjelentés az EK külső támogatásai irányításának a bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálásáról, a Bizottság válaszaival együtt

HL C 72., 2005.3.22.

| — | 2/2005. sz. különjelentés az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról, ill. a közpénzkezelési reform területének a Bizottság általi kezeléséről |
| --- | --- |

—

2/2005. sz. különjelentés az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról, ill. a közpénzkezelési reform területének a Bizottság általi kezeléséről

HL C 249., 2005.10.7.

| — | 4/2005. sz. különjelentés az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról |
| --- | --- |

—

4/2005. sz. különjelentés az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról

HL C 260., 2005.10.19.

| — | 2/2006. sz. különjelentés a TACIS forrásaiból az Orosz Föderációban finanszírozott projektek teljesítményéről |
| --- | --- |

—

2/2006. sz. különjelentés a TACIS forrásaiból az Orosz Föderációban finanszírozott projektek teljesítményéről

HL C 119., 2006.5.19.

| — | 3/2006. sz. különjelentés az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről |
| --- | --- |

—

3/2006. sz. különjelentés az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről

HL C 170., 2006.7.21.

| — | 5/2006. sz. különjelentés a MEDA-programról |
| --- | --- |

—

5/2006. sz. különjelentés a MEDA-programról

HL C 200., 2006.8.24.

| — | 6/2006. sz. különjelentés a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi tényezőiről |
| --- | --- |

—

6/2006. sz. különjelentés a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi tényezőiről

HL C 235., 2006.9.29.

| — | 5/2007. sz. különjelentés a CARDS program Bizottság által történő irányításáról |
| --- | --- |

—

5/2007. sz. különjelentés a CARDS program Bizottság által történő irányításáról

Előkészületben

Előcsatlakozási stratégia

| — | 5/2003. sz. különjelentés a környezetvédelmi projektek PHARE és ISPA keretében történő támogatásáról a tagjelölt országokban |
| --- | --- |

—

5/2003. sz. különjelentés a környezetvédelmi projektek PHARE és ISPA keretében történő támogatásáról a tagjelölt országokban

HL C 167., 2003.7.17.

| — | 6/2003. sz. különjelentés az ikerintézményi együttműködésről, mint a tagjelölt országokban az intézményi kiépítés elősegítésének fő eszközéről |
| --- | --- |

—

6/2003. sz. különjelentés az ikerintézményi együttműködésről, mint a tagjelölt országokban az intézményi kiépítés elősegítésének fő eszközéről

HL C 167., 2003.7.17.

| — | 2/2004. sz. különjelentés az előcsatlakozási támogatásról – „Jól irányították-e a Sapardot?” |
| --- | --- |

—

2/2004. sz. különjelentés az előcsatlakozási támogatásról – „Jól irányították-e a Sapardot?”

HL C 295., 2004.11.30.

| — | 5/2004. sz. különjelentés a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott Phare-támogatásról |
| --- | --- |

—

5/2004. sz. különjelentés a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott Phare-támogatásról

HL C 15., 2005.1.20.

| — | 4/2006. sz. különjelentés a bulgáriai és romániai Phare beruházási projektekről |
| --- | --- |

—

4/2006. sz. különjelentés a bulgáriai és romániai Phare beruházási projektekről

HL C 174., 2006.7.26.

Működési kiadások

| — | 3/2003. sz. különjelentés az európai intézmények rokkantságinyugdíj-programjairól |
| --- | --- |

—

3/2003. sz. különjelentés az európai intézmények rokkantságinyugdíj-programjairól

HL C 109., 2003.5.7.

| — | 1/2005. sz. különjelentés az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) irányításáról |
| --- | --- |

—

1/2005. sz. különjelentés az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) irányításáról

HL C 202., 2005.8.18.

| — | 5/2005. sz. különjelentés a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről |
| --- | --- |

—

5/2005. sz. különjelentés a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről

HL C 291., 2005.11.23.

| — | 9/2006. sz. különjelentés a Bizottságnál, az Európai Parlamentnél és a Tanácsnál felmerült fordítási költségekről |
| --- | --- |

—

9/2006. sz. különjelentés a Bizottságnál, az Európai Parlamentnél és a Tanácsnál felmerült fordítási költségekről

HL C 284., 2006.11.21.

| — | 2/2007. sz. különjelentés az intézmények ingatlankiadásairól |
| --- | --- |

—

2/2007. sz. különjelentés az intézmények ingatlankiadásairól

HL C 148., 2007.7.2. és HL C 178., 2007.7.31.

Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek

—

Külön éves jelentések

Az ESZAK elszámolásai

| — | Jelentés az ESZAK-nak a 2001. december 31-i elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az ESZAK-nak a 2001. december 31-i elszámolásairól

HL C 158., 2002.7.3.

| — | Jelentés az ESZAK-nak a 2002. július 23-i elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az ESZAK-nak a 2002. július 23-i elszámolásairól

HL C 127., 2003.5.29.

ESZAK éves jelentés

| — | Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-nak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-nak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

HL C 302., 2002.12.5.

| — | Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-nak a 2002. július 23-ával végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-nak a 2002. július 23-ával végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

HL C 224., 2003.9.19.

Euratom Ellátási Ügynökség

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

Közös Európai Tórusz (JET)

| — | Jelentés a JET közös vállalkozásnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés a JET közös vállalkozásnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound, Dublin)

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop, Theszaloníki)

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Iskolák

| — | Jelentés az Európai Iskoláknak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskoláknak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Európai Iskoláknak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskoláknak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Európai Iskoláknak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskoláknak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Európai Iskoláknak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskoláknak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Európai Iskoláknak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskoláknak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés az Európai Iskoláknak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskoláknak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

Európai Központi Bank (EKB, Frankfurt)

| — | Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről

HL C 259., 2002.10.25.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről

HL C 45., 2004.2.20.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről

HL C 286., 2004.11.23.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank ügyvezetése hatékonyságával kapcsolatos, a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzésről

HL C 119., 2006.5.19.

A „Schengeni szerződések” irányítása

| — | Külön éves jelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács főtitkára/főképviselője által kötött, az igazgatási egység és a „Sirene” hálózat II. szakasz Help desk-szerverének telepítésére és működésére vonatkozó szerződések („Schengeni szerződések”) irányításához kapcsolódó, és a 2001. december 31-ével végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács főtitkára/főképviselője által kötött, az igazgatási egység és a „Sirene” hálózat II. szakasz Help desk-szerverének telepítésére és működésére vonatkozó szerződések („Schengeni szerződések”) irányításához kapcsolódó, és a 2001. december 31-ével végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Külön éves jelentés a „Schengeni szerződések”-hez kapcsolódó, a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a „Schengeni szerződések”-hez kapcsolódó, a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

A „Sisnet szerződések” irányítása

| — | Külön éves jelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács főtitkárhelyettese által kötött, a schengeni környezet „Sisnet” kommunikációs infrastruktúrájának telepítésére és működésére vonatkozó szerződések irányításához kapcsolódó, és a 2001. december 31-ével végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács főtitkárhelyettese által kötött, a schengeni környezet „Sisnet” kommunikációs infrastruktúrájának telepítésére és működésére vonatkozó szerződések irányításához kapcsolódó, és a 2001. december 31-ével végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolóról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolóról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolóról |
| --- | --- |

—

Külön éves jelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó, a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolóról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO, Angers)

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante)

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA, Koppenhága)

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA, Lisszabon)

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Gyógyszerügynökség (EMEA, London)

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (CdT, Luxembourg)

| — | Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino)

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítványnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA, Bécs) – Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés a Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR, Theszaloníki)

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 41., 2005.2.17.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA, Lisszabon)

| — | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA, Köln)

| — | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA, Parma)

| — | Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Eurojust

| — | Jelentés az Eurojustnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojustnak a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Eurojustnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojustnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Eurojustnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojustnak a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról

HL C 332., 2005.12.28.

| — | Jelentés az Eurojustnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojustnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Eurojustnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojustnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Konvent

| — | Jelentés az Európai Unió jövőjéről tanácskozó Konvent főtitkára által összeállított, a 2002. február 21-én kezdődő és 2002. december 31-én végződő időszakra vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió jövőjéről tanácskozó Konvent főtitkára által összeállított, a 2002. február 21-én kezdődő és 2002. december 31-én végződő időszakra vonatkozó elszámolásokról

HL C 122., 2003.5.22.

| — | Jelentés az Európai Unió jövőjéről tanácskozó Konvent főtitkára által összeállított, a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió jövőjéről tanácskozó Konvent főtitkára által összeállított, a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokról

HL C 157., 2004.6.14.

Galileo Közös Vállalkozás (Brüsszel)

| — | Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2004. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2004. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó elszámolásairól

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2005. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2005. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2006. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés a Galileo Közös Vállalkozásnak a 2006. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA, Heraklion)

| — | Jelentés az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC, Stockholm)

| — | Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

HL C 312., 2006.12.19.

| — | Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai GNSS Felügyeleti Hatóság (Brüsszel)

| — | Jelentés az Európai GNSS Felügyeleti Hatóságnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai GNSS Felügyeleti Hatóságnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Vasúti Ügynökség (ERA, Valenciennes)

| — | Jelentés az Európai Vasúti Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Vasúti Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Rendőrakadémia (CEPOL, Bramshill)

| — | Jelentés az Európai Rendőrakadémiának a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Rendőrakadémiának a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX, Varsó)

| — | Jelentés az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (EACEA, Brüsszel)

| — | Jelentés az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökségnek a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal (IEEA, Brüsszel)

| — | Jelentés az Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról |
| --- | --- |

—

Jelentés az Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról

Előkészületben

Vélemények

| — | 1/2002. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) költségvetési rendeletének módosítására tett javaslatról |
| --- | --- |

—

1/2002. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) költségvetési rendeletének módosítására tett javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 2/2002. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról |
| --- | --- |

—

2/2002. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról

HL C 92., 2002.4.17.

| — | 3/2002. sz. vélemény az EUROJUST költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

3/2002. sz. vélemény az EUROJUST költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre tett javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 4/2002. sz. vélemény az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról, amely az Európai Közösségek azon tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kategóriáit határozza meg, akikre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, a 13. cikk második bekezdése, valamint a 14. cikke vonatkozik |
| --- | --- |

—

4/2002. sz. vélemény az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról, amely az Európai Közösségek azon tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kategóriáit határozza meg, akikre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, a 13. cikk második bekezdése, valamint a 14. cikke vonatkozik

HL C 225., 2002.9.20.

| — | 5/2002. sz. vélemény a Bizottság reformjának keretében, az Európai Közösségek Bizottságának tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

5/2002. sz. vélemény a Bizottság reformjának keretében, az Európai Közösségek Bizottságának tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 236., 2002.10.1.

| — | 6/2002. sz. vélemény az Európai Unió Tanácsa Főtitkársága tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

6/2002. sz. vélemény az Európai Unió Tanácsa Főtitkársága tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 236., 2002.10.1.

| — | 7/2002. sz. vélemény az Európai Parlament tisztviselőinek és a politikai csoportosulásokban dolgozó ideiglenes személyzet szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

7/2002. sz. vélemény az Európai Parlament tisztviselőinek és a politikai csoportosulásokban dolgozó ideiglenes személyzet szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 236., 2002.10.1.

| — | 8/2002. sz. vélemény az Európai Újjáépítési Ügynökség költségvetésére alkalmazandó átdolgozott költségvetési rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

8/2002. sz. vélemény az Európai Újjáépítési Ügynökség költségvetésére alkalmazandó átdolgozott költségvetési rendeletre tett javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 9/2002. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozásáról |
| --- | --- |

—

9/2002. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozásáról

HL C 285., 2002.11.21.

| — | 10/2002. sz. vélemény az új költségvetési rendelet elfogadását követően a közösségi intézmények alkotmányos előírásainak módosítására tett bizottsági javaslatról |
| --- | --- |

—

10/2002. sz. vélemény az új költségvetési rendelet elfogadását követően a közösségi intézmények alkotmányos előírásainak módosítására tett bizottsági javaslatról

HL C 285., 2002.11.21.

| — | 11/2002. sz. vélemény az általános költségvetésre alkalmazandó 1605/2002/EK, Euratom költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott szervezetek pénzügyi szabályozási keretére vonatkozó bizottsági rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

11/2002. sz. vélemény az általános költségvetésre alkalmazandó 1605/2002/EK, Euratom költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott szervezetek pénzügyi szabályozási keretére vonatkozó bizottsági rendeletre tett javaslatról

HL C 12., 2003.1.17.

| — | 12/2002. sz. vélemény a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS–EU Partnerségi Egyezmény szerinti kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

12/2002. sz. vélemény a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS–EU Partnerségi Egyezmény szerinti kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 12., 2003.1.17.

| — | 13/2002. sz. vélemény a 2002. június 25-i /2002/EK, Euratom az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályait meghatározó tanácsi rendelettervezetre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

13/2002. sz. vélemény a 2002. június 25-i /2002/EK, Euratom az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályait meghatározó tanácsi rendelettervezetre tett javaslatról

HL C 12., 2003.1.17.

| — | 14/2002. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

14/2002. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 21., 2003.1.28.

| — | 1/2003. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és Formatervek) Költségvetési Bizottságának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról |
| --- | --- |

—

1/2003. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és Formatervek) Költségvetési Bizottságának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 2/2003. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta Hivatal Igazgatási Tanácsának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2/2003. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta Hivatal Igazgatási Tanácsának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 3/2003. sz. vélemény az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság költségvetési rendeletének tervezetéről |
| --- | --- |

—

3/2003. sz. vélemény az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság költségvetési rendeletének tervezetéről

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 4/2003. sz. vélemény az EU-szervek Fordítóközpontjára alkalmazandó költségvetési rendelet tervezetéről |
| --- | --- |

—

4/2003. sz. vélemény az EU-szervek Fordítóközpontjára alkalmazandó költségvetési rendelet tervezetéről

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 5/2003. sz. vélemény Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia csatlakozása kapcsán, az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételét érintően életbe léptetendő különleges ideiglenes intézkedésekre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

5/2003. sz. vélemény Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia csatlakozása kapcsán, az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételét érintően életbe léptetendő különleges ideiglenes intézkedésekre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 224., 2003.9.19.

| — | 6/2003. sz. vélemény az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség költségvetési rendeletének tervezetéről |
| --- | --- |

—

6/2003. sz. vélemény az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség költségvetési rendeletének tervezetéről

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 7/2003. sz. vélemény a Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozó 2000/597/EK, Euratom határozatot végrehajtó 1150/2000/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

7/2003. sz. vélemény a Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozó 2000/597/EK, Euratom határozatot végrehajtó 1150/2000/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 318., 2003.12.30.

| — | 8/2003. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács által hozandó, a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló tevékenységeket előmozdító cselekvési program létrehozására vonatkozó határozatra tett javaslatáról |
| --- | --- |

—

8/2003. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács által hozandó, a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló tevékenységeket előmozdító cselekvési program létrehozására vonatkozó határozatra tett javaslatáról

HL C 318., 2003.12.30.

| — | 9/2003. sz. vélemény az 58/2003/EK a Közösség programjainak irányításában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó ügynökségek alapszabályát létrehozó tanácsi rendelet értelmében a végrehajtó ügynökségek standard költségvetési rendeletére vonatkozó bizottsági rendelet tervezetéről |
| --- | --- |

—

9/2003. sz. vélemény az 58/2003/EK a Közösség programjainak irányításában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó ügynökségek alapszabályát létrehozó tanácsi rendelet értelmében a végrehajtó ügynökségek standard költségvetési rendeletére vonatkozó bizottsági rendelet tervezetéről

HL C 19., 2004.1.23.

| — | 10/2003. sz. vélemény a külső fellépésekhez a Garanciaalapot létrehozó 2728/94/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

10/2003. sz. vélemény a külső fellépésekhez a Garanciaalapot létrehozó 2728/94/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 19., 2004.1.23.

| — | 1/2004. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról |
| --- | --- |

—

1/2004. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról

HL C 75., 2004.3.24.

| — | 2/2004. sz. vélemény az egységes ellenőrzési modellről (single audit model) (és a Közösség belső ellenőrzési keretrendszerére vonatkozó javaslatról) |
| --- | --- |

—

2/2004. sz. vélemény az egységes ellenőrzési modellről (single audit model) (és a Közösség belső ellenőrzési keretrendszerére vonatkozó javaslatról)

HL C 107., 2004.4.30.

| — | 1/2005. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

1/2005. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 121., 2005.5.20. és HL C 167., 2005.7.7.

| — | 2/2005. sz. vélemény az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

2/2005. sz. vélemény az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 121., 2005.5.20.

| — | 3/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági EK rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

3/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági EK rendelettervezetről

HL C 124., 2005.5.23.

| — | 4/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

4/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

HL C 167., 2005.7.7.

| — | 5/2005. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi szabályzatának a Hivatal igazgatási tanácsa által 2004. szeptember 16-án elfogadott tervezett módosításáról |
| --- | --- |

—

5/2005. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi szabályzatának a Hivatal igazgatási tanácsa által 2004. szeptember 16-án elfogadott tervezett módosításáról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 6/2005. sz. vélemény az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó 1073/1999/EK és 1074/1999/Euratom rendeleteket módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

6/2005. sz. vélemény az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó 1073/1999/EK és 1074/1999/Euratom rendeleteket módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 202., 2005.8.18.

| — | 7/2005. sz. vélemény az 1653/2004/EK rendeletet a végrehajtó hivatalok számvitelért felelős tisztviselőinek álláshelye tekintetében módosító bizottsági rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

7/2005. sz. vélemény az 1653/2004/EK rendeletet a végrehajtó hivatalok számvitelért felelős tisztviselőinek álláshelye tekintetében módosító bizottsági rendelettervezetről

HL C 249., 2005.10.7.

| — | 8/2005. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról |
| --- | --- |

—

8/2005. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról

HL C 313., 2005.12.9.

| — | 9/2005. sz. vélemény a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, EURATOM rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges] |
| --- | --- |

—

9/2005. sz. vélemény a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, EURATOM rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges]

HL C 313., 2005.12.9.

| — | 10/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

10/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendelettervezetről

HL C 13., 2006.1.18.

| — | 11/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági EK rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

11/2005. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági EK rendelettervezetről

HL C 13., 2006.1.18.

| — | 1/2006. sz. vélemény a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

1/2006. sz. vélemény a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

HL C 203., 2006.8.25.

| — | 2/2006. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

2/2006. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról

HL C 203., 2006.8.25.

| — | 3/2006. sz. véleménye a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

3/2006. sz. véleménye a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

HL C 273., 2006.11.9.

| — | 4/2006. sz. vélemény a 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

4/2006. sz. vélemény a 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 273., 2006.11.9.

| — | 5/2006. sz. vélemény az Európai Iskolák pénzügyi szabályzatának módosítására irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

5/2006. sz. vélemény az Európai Iskolák pénzügyi szabályzatának módosítására irányuló javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 6/2006. sz. vélemény a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló közösségi cselekvési program (Hercule II program) létrehozásáról szóló 2004. április 21-i 804/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

6/2006. sz. vélemény a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló közösségi cselekvési program (Hercule II program) létrehozásáról szóló 2004. április 21-i 804/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról

HL C 302., 2006.12.12.

| — | 7/2006. sz. vélemény az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó 1073/1999/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

7/2006. sz. vélemény az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó 1073/1999/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 8., 2007.1.12.

| — | 8/2006. sz. vélemény a költségvetési fegyelemről szóló 2040/2000/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

8/2006. sz. vélemény a költségvetési fegyelemről szóló 2040/2000/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 8., 2007.1.12.

| — | 1/2007. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági EK, Euratom rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

1/2007. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági EK, Euratom rendelettervezetről

HL C 46., 2007.2.28.

| — | 2/2007. sz. vélemény a kilencedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatát módosító tanácsi rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

2/2007. sz. vélemény a kilencedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatát módosító tanácsi rendelettervezetről

HL C 101., 2007.5.4.

| — | 3/2007. sz. vélemény a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

3/2007. sz. vélemény a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

HL C 101., 2007.5.4.

| — | 4/2007 sz. vélemény a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló 1653/2004/EK rendelet módosításáról szóló EK bizottsági rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

4/2007 sz. vélemény a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló 1653/2004/EK rendelet módosításáról szóló EK bizottsági rendelettervezetről

HL C 216., 2007.9.14.

| — | 5/2007. sz. vélemény az Euratom Ellátási Ügynökségre alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

5/2007. sz. vélemény az Euratom Ellátási Ügynökségre alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

A Hivatalos Lapban még nem tették közzé

| — | 6/2007 sz. vélemény a tagállamok éves összefoglalóiról, nemzeti nyilatkozatairól, és a nemzeti ellenőrző szervezetek uniós pénzeszközökkel kapcsolatos ellenőrzési munkájáról |
| --- | --- |

—

6/2007 sz. vélemény a tagállamok éves összefoglalóiról, nemzeti nyilatkozatairól, és a nemzeti ellenőrző szervezetek uniós pénzeszközökkel kapcsolatos ellenőrzési munkájáról

HL C 216., 2007.9.14.

---