# Euroopan unionin C 273/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 273 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta15. marraskuuta 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 273

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta15. marraskuuta 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 273/01 | Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2006 ja toimielinten vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 273/01

Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2006 ja toimielinten vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 15.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 273/1

---

Image

EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 1 ja 4 kohdan määräysten sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006, 129 ja 143 artiklan mukaisesti,

Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin on 27. syyskuuta 2007 pitämässään kokouksessa hyväksynyt

talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksen varainhoitovuodelta 2006.

Kertomus ja toimielinten vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on toimitettu vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille.

(2007/C 273/01)

---

SISÄLLYS

Yleinen johdanto

| 1. luku | – | Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot |
| --- | --- | --- |

1. luku

–

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

| 2. luku | – | Komission sisäinen valvonta |
| --- | --- | --- |

2. luku

–

Komission sisäinen valvonta

| 3. luku | – | Budjettihallinto |
| --- | --- | --- |

3. luku

–

Budjettihallinto

| 4. luku | – | Tulot |
| --- | --- | --- |

4. luku

–

Tulot

| 5. luku | – | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- | --- |

5. luku

–

Yhteinen maatalouspolitiikka

| 6. luku | – | Rakennepolitiikan alat |
| --- | --- | --- |

6. luku

–

Rakennepolitiikan alat

| 7. luku | – | Sisäiset politiikat ja tutkimus |
| --- | --- | --- |

7. luku

–

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| 8. luku | – | Ulkoiset toimet |
| --- | --- | --- |

8. luku

–

Ulkoiset toimet

| 9. luku | – | Liittymistä valmisteleva strategia |
| --- | --- | --- |

9. luku

–

Liittymistä valmisteleva strategia

| 10. luku | – | Hallintomenot |
| --- | --- | --- |

10. luku

–

Hallintomenot

| 11. luku | – | Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta |
| --- | --- | --- |

11. luku

–

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

| Liite I | – | Euroopan unionin talousarvioon liittyviä taustatietoja |
| --- | --- | --- |

Liite I

–

Euroopan unionin talousarvioon liittyviä taustatietoja

| Liite II | – | Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2002 alkaen |
| --- | --- | --- |

Liite II

–

Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2002 alkaen

YLEINEN JOHDANTO

| 0.1. | Tähän varainhoitovuotta 2006 koskevaan asiakirjaan sisältyy tilintarkastustuomioistuimen 30. vuosikertomus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta. Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus on esitetty erillisessä niteessä. |
| --- | --- |

0.1.

Tähän varainhoitovuotta 2006 koskevaan asiakirjaan sisältyy tilintarkastustuomioistuimen 30. vuosikertomus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta. Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus on esitetty erillisessä niteessä.

| 0.2. | Yleisen talousarvion toteuttamisesta annetun vuosikertomuksen rakenne on seuraavanlainen: ensimmäisessä luvussa annetaan tarkastuslausuma, toisessa luvussa käsitellään komission sisäisen valvonnan järjestelmää, kolmannessa luvussa esitetään budjettihallintoa koskevat keskeiset huomautukset, luvuissa 4–10 käsitellään tuloja ja talousarvion eri osista rahoitettua toimintaa rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti ja luvussa 11 tarkastellaan rahoitusvälineitä ja pankkitoimintaa. Komission (ja tarvittaessa muiden Euroopan unionin toimielinten) vastaukset esitetään tämän vuosikertomuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

0.2.

Yleisen talousarvion toteuttamisesta annetun vuosikertomuksen rakenne on seuraavanlainen: ensimmäisessä luvussa annetaan tarkastuslausuma, toisessa luvussa käsitellään komission sisäisen valvonnan järjestelmää, kolmannessa luvussa esitetään budjettihallintoa koskevat keskeiset huomautukset, luvuissa 4–10 käsitellään tuloja ja talousarvion eri osista rahoitettua toimintaa rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti ja luvussa 11 tarkastellaan rahoitusvälineitä ja pankkitoimintaa. Komission (ja tarvittaessa muiden Euroopan unionin toimielinten) vastaukset esitetään tämän vuosikertomuksen yhteydessä.

| 0.3. | Tuloja ja tärkeimpiä menoaloja koskevat luvut sisältävät seuraavat keskeiset osa-alueet:






  — | erityisarviot eli tarkastuslausuman laatimiseksi tehdyn tarkastustyön tulosten yksityiskohtaiset analyysit; |
| --- | --- | --- |

0.3.

Tuloja ja tärkeimpiä menoaloja koskevat luvut sisältävät seuraavat keskeiset osa-alueet:

—

erityisarviot eli tarkastuslausuman laatimiseksi tehdyn tarkastustyön tulosten yksityiskohtaiset analyysit;

| — | tilintarkastustuomioistuimen ja budjettivallan käyttäjien aiempien tarkastusten pohjalta antamien suositusten täytäntöönpanoa koskevien seurantatarkastusten tulokset; |
| --- | --- |

—

tilintarkastustuomioistuimen ja budjettivallan käyttäjien aiempien tarkastusten pohjalta antamien suositusten täytäntöönpanoa koskevien seurantatarkastusten tulokset;

| — | luettelo erityiskertomuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viime vuosikertomuksen jälkeen. |
| --- | --- |

—

luettelo erityiskertomuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viime vuosikertomuksen jälkeen.

| 0.4. | Erityisarviot perustuvat tuloja ja kutakin menoalaa koskevien keskeisten valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin ja tilien perustana olevia toimia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta saatuihin tuloksiin. Ensimmäisessä luvussa esitetty tarkastuslausuma perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikista edellä mainituista tekijöistä antamaan yleisarvioon. Ensimmäiseen lukuun on nyt sisällytetty yhteenvetotaulukko, jossa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio valvontajärjestelmien toiminnasta sekä kunkin talousarvioalan virheprosentti. Lisäksi lukujen 4–9 liitteissä esitellään EU:n talousarvion toteuttamista koskevan seurannan ja arvioinnin osatekijöitä. |
| --- | --- |

0.4.

Erityisarviot perustuvat tuloja ja kutakin menoalaa koskevien keskeisten valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin ja tilien perustana olevia toimia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta saatuihin tuloksiin. Ensimmäisessä luvussa esitetty tarkastuslausuma perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikista edellä mainituista tekijöistä antamaan yleisarvioon. Ensimmäiseen lukuun on nyt sisällytetty yhteenvetotaulukko, jossa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio valvontajärjestelmien toiminnasta sekä kunkin talousarvioalan virheprosentti. Lisäksi lukujen 4–9 liitteissä esitellään EU:n talousarvion toteuttamista koskevan seurannan ja arvioinnin osatekijöitä.

| 0.5. | Kuten tilintarkastustuomioistuin on toistuvasti todennut, EU:n talousarvion asianmukainen hallinnointi on mahdollista vain, jos komissiolla ja jäsenvaltioilla on käytössä riittävät ja asianmukaiset sisäisen valvonnan järjestelmät. Viime vuosina tilintarkastustuomioistuin on vuosikertomuksissaan pannut merkille, että komissio on kehittänyt ja soveltanut aiempaa parempia valvonta- ja hallinnointimenettelyjä. Tämä kehityssuunta käy ilmi myös varainhoitovuoden 2006 vuosikertomuksesta, jossa eritellään aikaansaatua – osin merkittävää – edistystä sekä tuodaan esiin ne huomattavat menoalat, joilla tilanne on edelleen epätyydyttävä. |
| --- | --- |

0.5.

Kuten tilintarkastustuomioistuin on toistuvasti todennut, EU:n talousarvion asianmukainen hallinnointi on mahdollista vain, jos komissiolla ja jäsenvaltioilla on käytössä riittävät ja asianmukaiset sisäisen valvonnan järjestelmät. Viime vuosina tilintarkastustuomioistuin on vuosikertomuksissaan pannut merkille, että komissio on kehittänyt ja soveltanut aiempaa parempia valvonta- ja hallinnointimenettelyjä. Tämä kehityssuunta käy ilmi myös varainhoitovuoden 2006 vuosikertomuksesta, jossa eritellään aikaansaatua – osin merkittävää – edistystä sekä tuodaan esiin ne huomattavat menoalat, joilla tilanne on edelleen epätyydyttävä.

| 0.6. | Selvimmin parannukset ovat huomattavissa maataloudessa, jonka osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi virhetason yleisesti ottaen laskeneen tilien perustana olevien toimien kohdalla, joskin taso yhä juuri ylittää olennaisuusrajan. Lasku osoittaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on (asianmukaisesti sovellettuna) edelleen tehokas väline. Parannukset perustuvat osaltaan myös tilatukijärjestelmän käyttöönottoon. |
| --- | --- |

0.6.

Selvimmin parannukset ovat huomattavissa maataloudessa, jonka osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi virhetason yleisesti ottaen laskeneen tilien perustana olevien toimien kohdalla, joskin taso yhä juuri ylittää olennaisuusrajan. Lasku osoittaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on (asianmukaisesti sovellettuna) edelleen tehokas väline. Parannukset perustuvat osaltaan myös tilatukijärjestelmän käyttöönottoon.

| 0.7. | Parannuksista huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi muita yhteisen maatalouspolitiikan osa-alueita, rakennetoimia ja sisäisten politiikkojen alaa tarkastaessaan, että monimutkaiset säännöt, epäselvät tukikelpoisuuskriteerit ja monimutkaiset lakisääteiset vaatimukset vaikuttavat huomattavasti tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Nämä alat vastaavat merkittävää osaa talousarviosta, mutta niitä koskeviin menoilmoituksiin, jotka perustuvat pääasiassa edunsaajien toimittamiin tietoihin, kohdistettujen tarkastusten määrä ja kattavuus ovat monesti riittämättömät ja laatu usein epätyydyttävä. |
| --- | --- |

0.7.

Parannuksista huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi muita yhteisen maatalouspolitiikan osa-alueita, rakennetoimia ja sisäisten politiikkojen alaa tarkastaessaan, että monimutkaiset säännöt, epäselvät tukikelpoisuuskriteerit ja monimutkaiset lakisääteiset vaatimukset vaikuttavat huomattavasti tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Nämä alat vastaavat merkittävää osaa talousarviosta, mutta niitä koskeviin menoilmoituksiin, jotka perustuvat pääasiassa edunsaajien toimittamiin tietoihin, kohdistettujen tarkastusten määrä ja kattavuus ovat monesti riittämättömät ja laatu usein epätyydyttävä.

| 0.8. | Vuonna 2006 varainhoitoasetusta tarkistettiin perusteellisesti. Lisäksi hyväksyttiin tiukempia alakohtaisia asetuksia, joita osin sovelletaan vuosina 2007–2013. Näin haluttiin yksinkertaistaa järjestelmiä ja menettelyjä ja samalla tehostaa tarkastuksia. Kyseisten säännösten avulla voidaan niin ollen parantaa talousarvion toteuttamista tulevina vuosina. Tilintarkastustuomioistuin osallistui näihin muutosprosesseihin antamalla lausuntoja, ja se aikoo valvoa muutosten täytäntöönpanoa tiiviisti. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, kuinka vuoden 2006 alussa hyväksyttyä komission toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi pantiin täytäntöön, ja havaitsi, että toimintasuunnitelman vaikutus näkyy todennäköisesti vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

0.8.

Vuonna 2006 varainhoitoasetusta tarkistettiin perusteellisesti. Lisäksi hyväksyttiin tiukempia alakohtaisia asetuksia, joita osin sovelletaan vuosina 2007–2013. Näin haluttiin yksinkertaistaa järjestelmiä ja menettelyjä ja samalla tehostaa tarkastuksia. Kyseisten säännösten avulla voidaan niin ollen parantaa talousarvion toteuttamista tulevina vuosina. Tilintarkastustuomioistuin osallistui näihin muutosprosesseihin antamalla lausuntoja, ja se aikoo valvoa muutosten täytäntöönpanoa tiiviisti. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, kuinka vuoden 2006 alussa hyväksyttyä komission toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi pantiin täytäntöön, ja havaitsi, että toimintasuunnitelman vaikutus näkyy todennäköisesti vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.

| 0.9. | Kuten tämän vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa tuodaan esiin, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio on edelleen edistynyt vuonna 2005 aloittamassaan tärkeässä ja monimutkaisessa tehtävässä eli suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa. Joitakin puutteita on kuitenkin yhä olemassa, esimerkiksi ennakkorahoitusta ja maksamatta olevia laskuja koskevien tietojen kirjaamisessa ja käsittelyssä. |
| --- | --- |

0.9.

Kuten tämän vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa tuodaan esiin, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio on edelleen edistynyt vuonna 2005 aloittamassaan tärkeässä ja monimutkaisessa tehtävässä eli suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa. Joitakin puutteita on kuitenkin yhä olemassa, esimerkiksi ennakkorahoitusta ja maksamatta olevia laskuja koskevien tietojen kirjaamisessa ja käsittelyssä.

| 0.10. | Merkittäviä viimeaikaisia edistysaskelia ovat jäsenvaltioille asetettu uusi vaatimus esittää vuotuinen yhteenveto toimitetuista tarkastuksista ja saatavissa olevista ilmoituksista, joidenkin jäsenvaltioiden omaehtoinen aloite antaa kansallinen ilmoitus sekä eräiden kansallisten tarkastuselinten päätös laatia tarkastuskertomuksia EU-varojen hallinnoinnista. Kansallisten ilmoitusten pääasiallisena tarkoituksena on täyttää tilintekovelvollisuus jäsenvaltion parlamenttia kohtaan. Ilmoitukset saattavat osoittautua kiinnostaviksi komission kannalta, sillä komissio kantaa kokonaisvastuun talousarvion hallinnoinnista etenkin valvontatehtävänsä kautta. Heinäkuussa 2007 antamassaan lausunnossa nro 6/2007 tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kaikki nämä osatekijät voivat asianmukaisesti toteutettuina parantaa EU-varojen hallinnointia ja valvontaa jäsenvaltioissa. Lausunnossa tuodaan esiin myös se, miten näiden eri osatekijöiden avulla voidaan saada aikaan lisäarvoa ja millä edellytyksin tilintarkastustuomioistuin voi hyödyntää niitä kansainvälisten tarkastusstandardien vaatimuksia noudattaen. |
| --- | --- |

0.10.

Merkittäviä viimeaikaisia edistysaskelia ovat jäsenvaltioille asetettu uusi vaatimus esittää vuotuinen yhteenveto toimitetuista tarkastuksista ja saatavissa olevista ilmoituksista, joidenkin jäsenvaltioiden omaehtoinen aloite antaa kansallinen ilmoitus sekä eräiden kansallisten tarkastuselinten päätös laatia tarkastuskertomuksia EU-varojen hallinnoinnista. Kansallisten ilmoitusten pääasiallisena tarkoituksena on täyttää tilintekovelvollisuus jäsenvaltion parlamenttia kohtaan. Ilmoitukset saattavat osoittautua kiinnostaviksi komission kannalta, sillä komissio kantaa kokonaisvastuun talousarvion hallinnoinnista etenkin valvontatehtävänsä kautta. Heinäkuussa 2007 antamassaan lausunnossa nro 6/2007 tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kaikki nämä osatekijät voivat asianmukaisesti toteutettuina parantaa EU-varojen hallinnointia ja valvontaa jäsenvaltioissa. Lausunnossa tuodaan esiin myös se, miten näiden eri osatekijöiden avulla voidaan saada aikaan lisäarvoa ja millä edellytyksin tilintarkastustuomioistuin voi hyödyntää niitä kansainvälisten tarkastusstandardien vaatimuksia noudattaen.

ENSIMMÄINEN LUKU

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

SISÄLLYS

| I—XIV | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle |
| --- | --- |

I—XIV

| VII—IX | Lausuma tilien luotettavuudesta |
| --- | --- |

VII—IX

| X—XIV | Lausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta |
| --- | --- |

X—XIV

| 1.1—1.42 | Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot |
| --- | --- |

1.1—1.42

| 1.1—1.5 | Johdanto |
| --- | --- |

1.1—1.5

| 1.6—1.37 | Tilien luotettavuus |
| --- | --- |

1.6—1.37

| 1.6—1.8 | Taustatietoja |
| --- | --- |

1.6—1.8

| 1.9 | Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa |
| --- | --- |

1.9

| 1.10—1.21 | Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen edistäminen |
| --- | --- |

1.10—1.21

| 1.22—1.36 | Konsolidoitu tilinpäätös 31. päivältä joulukuuta 2006 |
| --- | --- |

1.22—1.36

| 1.37 | Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

1.37

| 1.38—1.42 | Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus |
| --- | --- |

1.38—1.42

| 1.38—1.39 | Tilintarkastustuomioistuimen soveltama lähestymistapa |
| --- | --- |

1.38—1.39

| 1.40—1.42 | Tarkastustulokset vuodelta 2006 |
| --- | --- |

1.40—1.42

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

I

| I | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti






  a) | ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” (1), joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” (2) ja ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta” (3)31. joulukuuta 2006 päättyneeltä varainhoitovuodelta; ja |
| --- | --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti

a)

”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” (1), joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” (2) ja ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta” (3)31. joulukuuta 2006 päättyneeltä varainhoitovuodelta; ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehykseen nähden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehykseen nähden.

| II | Perustamissopimuksen 268–280 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon (4) vastuulla on laatia ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:






  a) | ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (5) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (6) ja elinten (7) esittämien tietojen perusteella ja laatinut lopulliseen konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

II

Perustamissopimuksen 268–280 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon (4) vastuulla on laatia ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:

a)

”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja. Lisäksi johdon tehtävänä on valita sovellettaviksi asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (5) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” sen jälkeen kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten (6) ja elinten (7) esittämien tietojen perusteella ja laatinut lopulliseen konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan suoraan komission yksiköissä. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään jäsenvaltioille, hajautetun hallinnoinnin kohdalla kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla). |
| --- | --- |

b)

Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta. Keskitetyn hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät suoritetaan suoraan komission yksiköissä. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin kohdalla toteuttamistehtävät siirretään jäsenvaltioille, hajautetun hallinnoinnin kohdalla kolmansille maille ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin kohdalla muille elimille. Yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin tapauksessa toteuttamistehtävät on jaettu komission ja kansainvälisten järjestöjen kesken (varainhoitoasetuksen 53–57 artikla). Toteuttamistehtävien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (perustamissopimuksen 274 artikla).

| III | Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohdassa IV kuvattua tapausta lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa tilintarkastajien kansainvälisen järjestön (IFAC) ja ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) kansainvälisten tarkastusstandardien ja ammattietiikkaa koskevan säännöstön mukaisesti Euroopan yhteisön toimintaympäristöön soveltuvin osin. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen saadakseen kohtuullisen varmuuden siitä, että Euroopan yhteisöjen lopullisessa tilinpäätöksessä ei ole olennaisesti virheellisiä tietoja, ja siitä, että tilien perustana olevat tapahtumat ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohdassa IV kuvattua tapausta lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa tilintarkastajien kansainvälisen järjestön (IFAC) ja ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) kansainvälisten tarkastusstandardien ja ammattietiikkaa koskevan säännöstön mukaisesti Euroopan yhteisön toimintaympäristöön soveltuvin osin. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen saadakseen kohtuullisen varmuuden siitä, että Euroopan yhteisöjen lopullisessa tilinpäätöksessä ei ole olennaisesti virheellisiä tietoja, ja siitä, että tilien perustana olevat tapahtumat ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.

| IV | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista. |
| --- | --- |

IV

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista.

| V | Kohdassa III kuvatussa tapauksessa tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen määristä ja tilinpäätöstiedoista ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan harkintavaltaan kuuluu valita sovellettavat menettelyt. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, kun arvioidaan riskejä, jotka liittyvät siihen, että petoksista tai virheistä johtuen lopullisessa konsolidoidussa tilinpäätöksessä esiintyy olennaisesti virheellisiä tietoja ja että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisiä riskiarviointeja tehdessään tarkastaja arvioi lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Hän suunnittelee arviointinsa pohjalta tilanteen kannalta asianmukaiset tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten esittämistä yleisellä tasolla. |
| --- | --- |

V

Kohdassa III kuvatussa tapauksessa tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen määristä ja tilinpäätöstiedoista ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan harkintavaltaan kuuluu valita sovellettavat menettelyt. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, kun arvioidaan riskejä, jotka liittyvät siihen, että petoksista tai virheistä johtuen lopullisessa konsolidoidussa tilinpäätöksessä esiintyy olennaisesti virheellisiä tietoja ja että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan yhteisöjen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisiä riskiarviointeja tehdessään tarkastaja arvioi lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Hän suunnittelee arviointinsa pohjalta tilanteen kannalta asianmukaiset tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten esittämistä yleisellä tasolla.

| VI | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi. |
| --- | --- |

VI

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi.

Lausuma tilien luotettavuudesta

VII

| VII | Lukuun ottamatta kohdassa VIII kuvatuista tekijöistä aiheutuvia vaikutuksia tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2006 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lukuun ottamatta kohdassa VIII kuvatuista tekijöistä aiheutuvia vaikutuksia tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2006 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

| VIII | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin virheitä kirjanpitojärjestelmään laskuina/menoilmoituksina ja ennakkomaksuina kirjatuissa määrissä. Näiden virheiden takia muut lyhytaikaiset velat ilmoitettiin noin 201 miljoonaa euroa liian suurina ja lyhyt- ja pitkäaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 656 miljoonaa euroa liian suurena. |
| --- | --- |

VIII

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin virheitä kirjanpitojärjestelmään laskuina/menoilmoituksina ja ennakkomaksuina kirjatuissa määrissä. Näiden virheiden takia muut lyhytaikaiset velat ilmoitettiin noin 201 miljoonaa euroa liian suurina ja lyhyt- ja pitkäaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 656 miljoonaa euroa liian suurena.

| IX | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII ilmaistua kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että tehdyistä parannuksista huolimatta ja osittain varainhoitojärjestelmän monimutkaisuudesta johtuen taloudellisten tietojen laatu saattaa edelleen heikentyä joidenkin toimielinten ja komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmissä esiintyvien puutteiden vuoksi (erityisesti jaksotuksen ja työsuhde-etuuksien kohdalla). Tilanteen johdosta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehtiin lukuisia korjauksia. |
| --- | --- |

IX

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII ilmaistua kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että tehdyistä parannuksista huolimatta ja osittain varainhoitojärjestelmän monimutkaisuudesta johtuen taloudellisten tietojen laatu saattaa edelleen heikentyä joidenkin toimielinten ja komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmissä esiintyvien puutteiden vuoksi (erityisesti jaksotuksen ja työsuhde-etuuksien kohdalla). Tilanteen johdosta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehtiin lukuisia korjauksia.

Lausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

X

| X | Tilintarkastustuomioistuimen mukaan hallintomenoihin, liittymistä valmistelevaan strategiaan, Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta, ja ulkoisiin toimiin liittyvien tulojen, sitoumusten ja maksujen osalta komission lähetystöjen suoraan hallinnoimissa ja valvomissa maksuissa ei esiintynyt olennaisia virheitä. Kyseisillä aloilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön siten, että riskinhallinta on asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on asianmukaisesti sovellettuna erityisesti tilatukijärjestelmän kohdalla tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen mukaan hallintomenoihin, liittymistä valmistelevaan strategiaan, Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta, ja ulkoisiin toimiin liittyvien tulojen, sitoumusten ja maksujen osalta komission lähetystöjen suoraan hallinnoimissa ja valvomissa maksuissa ei esiintynyt olennaisia virheitä. Kyseisillä aloilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön siten, että riskinhallinta on asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on asianmukaisesti sovellettuna erityisesti tilatukijärjestelmän kohdalla tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen.

| XI | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa X esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että liittymistä valmistelevan strategian täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyy yhä huomattavia riskejä uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa kaikkien ohjelmien ja välineiden kohdalla. |
| --- | --- |

XI

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa X esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että liittymistä valmistelevan strategian täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyy yhä huomattavia riskejä uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa kaikkien ohjelmien ja välineiden kohdalla.

| XII | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla menoaloilla maksuihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä – vaikkakin niiden taso vaihteli – ja että komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajavaltioiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien toteuttamiseen, jotta asianomaiset riskit saadaan paremmin hallintaan. Kyseisiä aloja ovat yhteinen maatalouspolitiikka, rakennetoimet, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet.






  a) | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhteisen maatalouspolitiikan menojen kohdalla, että tilien perustana olevissa toimissa esiintyvien virheiden arvioitu kokonaistaso oli laskenut huomattavasti. Virhetaso on kuitenkin edelleen juuri olennaisuusrajan yläpuolella. Tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella saadaan vain rajallinen varmuus yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Lisäksi maksajavirastojen tilien todentamisesta vastaavat riippumattomat elimet eivät yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikalla. |
| --- | --- | --- |

XII

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla menoaloilla maksuihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä – vaikkakin niiden taso vaihteli – ja että komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajavaltioiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien toteuttamiseen, jotta asianomaiset riskit saadaan paremmin hallintaan. Kyseisiä aloja ovat yhteinen maatalouspolitiikka, rakennetoimet, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet.

a)

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhteisen maatalouspolitiikan menojen kohdalla, että tilien perustana olevissa toimissa esiintyvien virheiden arvioitu kokonaistaso oli laskenut huomattavasti. Virhetaso on kuitenkin edelleen juuri olennaisuusrajan yläpuolella. Tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella saadaan vain rajallinen varmuus yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Lisäksi maksajavirastojen tilien todentamisesta vastaavat riippumattomat elimet eivät yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikalla.

| b) | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi rakennetoimien osalta, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät eivät yleensä ole vaikuttavia tai ne ovat vain kohtalaisen vaikuttavia ja että komission valvonta, jolla se pyrkii vähentämään riskiä siitä, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien avulla ei kyetä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista, on vain kohtalaisen vaikuttava. Näin ollen rakennepolitiikan alojen hankemenojen korvaamisessa esiintyy olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

b)

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi rakennetoimien osalta, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät eivät yleensä ole vaikuttavia tai ne ovat vain kohtalaisen vaikuttavia ja että komission valvonta, jolla se pyrkii vähentämään riskiä siitä, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien avulla ei kyetä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista, on vain kohtalaisen vaikuttava. Näin ollen rakennepolitiikan alojen hankemenojen korvaamisessa esiintyy olennaisia virheitä.

| c) | Sisäisiä politiikkoja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että edunsaajille suoritettujen maksujen virhetaso oli olennainen, sillä valvontajärjestelmät eivät riittävällä tavalla vähennä liian suurina ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvää toimintariskiä. |
| --- | --- |

c)

Sisäisiä politiikkoja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että edunsaajille suoritettujen maksujen virhetaso oli olennainen, sillä valvontajärjestelmät eivät riittävällä tavalla vähennä liian suurina ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvää toimintariskiä.

| d) | Komission valvontajärjestelmiin tehdyistä parannuksista huolimatta ulkoisten toimien kohdalla havaittiin, että virhetaso oli olennainen hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, koska toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien toiminnassa oli edelleen puutteita tällä tasolla. |
| --- | --- |

d)

Komission valvontajärjestelmiin tehdyistä parannuksista huolimatta ulkoisten toimien kohdalla havaittiin, että virhetaso oli olennainen hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, koska toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien toiminnassa oli edelleen puutteita tällä tasolla.

| XIII | Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että yhteisen maatalouspolitiikan alan menoja, rakennetoimia ja sisäisiä politiikkoja koskevat tarkastukset osoittavat, että monimutkaisilla tai epäselvillä tukikelpoisuuskriteereillä tai monimutkaisilla lainsäädännöllisillä vaatimuksilla on huomattava vaikutus tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Esimerkiksi maaseudun kehittämisen yhteydessä toteutettavissa maatalouden ympäristötoimissa virheiden esiintyvyys on usein monitahoisista tukikelpoisuusehdoista johtuen huomattavasti suurempi kuin muiden kuin maaseudun kehittämiseen liittyvien yhteisen maatalouspolitiikan alan menojen kohdalla. |
| --- | --- |

XIII

Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että yhteisen maatalouspolitiikan alan menoja, rakennetoimia ja sisäisiä politiikkoja koskevat tarkastukset osoittavat, että monimutkaisilla tai epäselvillä tukikelpoisuuskriteereillä tai monimutkaisilla lainsäädännöllisillä vaatimuksilla on huomattava vaikutus tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Esimerkiksi maaseudun kehittämisen yhteydessä toteutettavissa maatalouden ympäristötoimissa virheiden esiintyvyys on usein monitahoisista tukikelpoisuusehdoista johtuen huomattavasti suurempi kuin muiden kuin maaseudun kehittämiseen liittyvien yhteisen maatalouspolitiikan alan menojen kohdalla.

| XIV | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on parantanut sisäisen valvonnan järjestelmäänsä ja että näillä parannuksilla on ollut myönteinen vaikutus valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin ja sen arvioimiseen, miten varaumat vaikuttavat komission pääjohtajien lausumien perusteella saatuun varmuuteen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kyseisissä arvioinneissa kuitenkin edelleen puutteita erityisesti siltä osin, kun kyseessä oli niiden vaikutus tilien perustana olevien tapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatuun varmuuteen. |
| --- | --- |

XIV

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on parantanut sisäisen valvonnan järjestelmäänsä ja että näillä parannuksilla on ollut myönteinen vaikutus valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin ja sen arvioimiseen, miten varaumat vaikuttavat komission pääjohtajien lausumien perusteella saatuun varmuuteen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kyseisissä arvioinneissa kuitenkin edelleen puutteita erityisesti siltä osin, kun kyseessä oli niiden vaikutus tilien perustana olevien tapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatuun varmuuteen.

27. syyskuuta 2007

Hubert WEBER

presidentti

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT |
| Johdanto |
| 1.1 | Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS-lausuman) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

Johdanto

1.1

Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS-lausuman) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla.

1.2

| 1.2 | Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2006 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks. kohdat 1.6–1.37). |
| --- | --- |

Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2006 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks. kohdat 1.6–1.37).

1.3

| 1.3 | Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa tai epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.38–1.42 monialaisten tekijöiden osalta ja luvut 2 ja 4–10 yksityiskohtien osalta). |
| --- | --- |

Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa tai epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.38–1.42 monialaisten tekijöiden osalta ja luvut 2 ja 4–10 yksityiskohtien osalta).

1.4

| 1.4 | Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti jälleen erityistä huomiota toimenpiteisiin, joita komissio on toteuttanut sisäisen valvonnan järjestelmänsä tehostamiseksi, ja toimintasuunnitelmien pohjalta toteutettuihin jatkotoimiin. Kyseiset toimintasuunnitelmat on hyväksytty yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämissuunnitelman yhteydessä tai ne ovat varainhoitovuoden 2006 osalta ja sitä aiemmin annettujen vuotuisten toimintakertomusten ja niistä laaditun yhteenvetokertomuksen liitteenä (ks. luku 2). |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti jälleen erityistä huomiota toimenpiteisiin, joita komissio on toteuttanut sisäisen valvonnan järjestelmänsä tehostamiseksi, ja toimintasuunnitelmien pohjalta toteutettuihin jatkotoimiin. Kyseiset toimintasuunnitelmat on hyväksytty yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämissuunnitelman yhteydessä tai ne ovat varainhoitovuoden 2006 osalta ja sitä aiemmin annettujen vuotuisten toimintakertomusten ja niistä laaditun yhteenvetokertomuksen liitteenä (ks. luku 2).

1.5

| 1.5 | Koska komissio ei ole vuosiin esittänyt indikaattoreita (8), tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt joitakin indikaattoreita, joiden avulla seurataan, miten koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan sisäisen tarkastuksen parantaminen edistyy (ks. tämän luvun ja lukujen 2 ja 4–10 liitteet). |
| --- | --- |

Koska komissio ei ole vuosiin esittänyt indikaattoreita (8), tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt joitakin indikaattoreita, joiden avulla seurataan, miten koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan sisäisen tarkastuksen parantaminen edistyy (ks. tämän luvun ja lukujen 2 ja 4–10 liitteet).

8

| 1.5. | Sisäisen valvonnan vaatimusten noudattamista koskevien arvioiden lisäksi komissio kehotti ensimmäisen kerran vuonna 2006 sisällyttämään vuotta 2006 koskeviin vuotuisiin toimintakertomuksiin kohdan, jossa käsitellään ”kohtuullisen varmuuden perustana olevia avainindikaattoreita” (2.4 kohta), sekä niihin sisältyviin rakennerahastojen ja jäsenvaltioiden järjestelmien arvioihin sellaista tietoa komission toiminnan panoksista, tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista, jonka avulla voidaan varmistua toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

1.5.

Sisäisen valvonnan vaatimusten noudattamista koskevien arvioiden lisäksi komissio kehotti ensimmäisen kerran vuonna 2006 sisällyttämään vuotta 2006 koskeviin vuotuisiin toimintakertomuksiin kohdan, jossa käsitellään ”kohtuullisen varmuuden perustana olevia avainindikaattoreita” (2.4 kohta), sekä niihin sisältyviin rakennerahastojen ja jäsenvaltioiden järjestelmien arvioihin sellaista tietoa komission toiminnan panoksista, tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista, jonka avulla voidaan varmistua toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Kolme neljäsosaa pääosastoista, kaikki varainkäytön kannalta merkittävät yksiköt mukaan luettuina, esitti laillisuutta ja asianmukaisuutta kuvaavia indikaattoreita vuonna 2006.

Indikaattoreiden käyttö on pakollista vuotta 2007 koskevista vuotuisista toimintakertomuksista alkaen.

Tilien luotettavuus

Taustatietoja

| 1.6 | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2006 lopullista tilinpäätöstä, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti ja joka toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 31. heinäkuuta 2007 mennessä. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoiduista tilinpäätöksistä”, jotka kattavat erityisesti taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä ”konsolidoiduista talousarvion toteuttamista koskevista selvityksistä”, jotka kattavat varainhoitovuoden tulot ja menot. |
| --- | --- |

1.6

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2006 lopullista tilinpäätöstä, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti ja joka toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 31. heinäkuuta 2007 mennessä. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoiduista tilinpäätöksistä”, jotka kattavat erityisesti taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä ”konsolidoiduista talousarvion toteuttamista koskevista selvityksistä”, jotka kattavat varainhoitovuoden tulot ja menot.

1.7

| 1.7 | Vuoden 2006 tilinpäätös on laatuaan toinen suoriteperusteisten kirjanpitosääntöjen perusteella laadittu tilinpäätös. Euroopan yhteisöt ottivat kyseiset kirjanpitosäännöt käyttöön vuonna 2005 varainhoitoasetuksen säännösten (erityisesti sen 123–138 artiklan) mukaisesti (9). Vuoden 2005 tilinpäätökseen verrattuna tilanne muuttui seuraavin merkittävin tavoin: |
| --- | --- |

Vuoden 2006 tilinpäätös on laatuaan toinen suoriteperusteisten kirjanpitosääntöjen perusteella laadittu tilinpäätös. Euroopan yhteisöt ottivat kyseiset kirjanpitosäännöt käyttöön vuonna 2005 varainhoitoasetuksen säännösten (erityisesti sen 123–138 artiklan) mukaisesti (9). Vuoden 2005 tilinpäätökseen verrattuna tilanne muuttui seuraavin merkittävin tavoin:

9

| — | vuonna 2005 konsolidoitiin 16:n ja nyt 24 erillisviraston tilinpäätökset, |
| --- | --- |

—

vuonna 2005 konsolidoitiin 16:n ja nyt 24 erillisviraston tilinpäätökset,

| — | komission menoihin liittyvistä erilaisista perintämuodoista annetaan aiempaa yksityiskohtaisempia tietoja, |
| --- | --- |

—

komission menoihin liittyvistä erilaisista perintämuodoista annetaan aiempaa yksityiskohtaisempia tietoja,

| — | kunkin lopullisessa tilinpäätöksessä konsolidoidun toimielimen ja elimen tilinpitäjä varmensi laatimansa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan ja komission tilinpitäjä totesi saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että konsolidoitu tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- |

—

kunkin lopullisessa tilinpäätöksessä konsolidoidun toimielimen ja elimen tilinpitäjä varmensi laatimansa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan ja komission tilinpitäjä totesi saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että konsolidoitu tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan yhteisöjen taloudellisesta asemasta.

1.8

| 1.8 | Komission tilinpitäjä toimitti tilintarkastustuomioistuimelle pyynnöstä johdon antamat tiedot sisältävän kirjeen, jossa vahvistettiin, että lopullinen tilinpäätös on joitakin rajoitteita lukuun ottamatta kattava ja luotettava (ks. kohdat 1.30 ja 2.23–2.25). |
| --- | --- |

Komission tilinpitäjä toimitti tilintarkastustuomioistuimelle pyynnöstä johdon antamat tiedot sisältävän kirjeen, jossa vahvistettiin, että lopullinen tilinpäätös on joitakin rajoitteita lukuun ottamatta kattava ja luotettava (ks. kohdat 1.30 ja 2.23–2.25).

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 1.9 | Tilintarkastustuomioistuin jatkoi yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen (10) tarkastusta. Tarkastuksen kolmannessa vaiheessa (11) tilintarkastustuomioistuin keskittyi seuraaviin tekijöihin: |
| --- | --- |

1.9

Tilintarkastustuomioistuin jatkoi yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen (10) tarkastusta. Tarkastuksen kolmannessa vaiheessa (11) tilintarkastustuomioistuin keskittyi seuraaviin tekijöihin:

10

11

| — | arvioitiin, edistettiinkö komissiossa toteutetuilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena oli korjata uudessa taloudellisen raportoinnin järjestelmässä ja tiettyjen pääosastojen kirjanpitojärjestelmissä (12) esiintyvät puutteet, kohtuullisen varmuuden saamista siitä, antaako tilinpäätös oikean ja riittävän kuvan (ks. kohdat 1.13–1.21), |
| --- | --- |

—

arvioitiin, edistettiinkö komissiossa toteutetuilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena oli korjata uudessa taloudellisen raportoinnin järjestelmässä ja tiettyjen pääosastojen kirjanpitojärjestelmissä (12) esiintyvät puutteet, kohtuullisen varmuuden saamista siitä, antaako tilinpäätös oikean ja riittävän kuvan (ks. kohdat 1.13–1.21),

12

| — | tarkastettiin vuoden 2006 tilinpäätöksen luotettavuus; tarkastuksessa keskityttiin vuoden 2005 tilinpäätöksessä ensi kertaa ilmi tulleisiin ongelmiin, joiden osalta tilintarkastustuomioistuin oli esittänyt huomautuksia (13) (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/menoilmoitukset sekä kirjanpidollinen jaksotusmenettely (cut-off)) (ks. kohdat 1.22–1.37). |
| --- | --- |

—

tarkastettiin vuoden 2006 tilinpäätöksen luotettavuus; tarkastuksessa keskityttiin vuoden 2005 tilinpäätöksessä ensi kertaa ilmi tulleisiin ongelmiin, joiden osalta tilintarkastustuomioistuin oli esittänyt huomautuksia (13) (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/menoilmoitukset sekä kirjanpidollinen jaksotusmenettely (cut-off)) (ks. kohdat 1.22–1.37).

13

| 1.9. | Komissio julkaisi 21. kesäkuuta 2007 seurantakertomuksen kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmän nykyaikaistamisesta (tilanne 31.3.2007) (KOM(2007) 343 lopullinen). Siinä todettiin muun muassa, että hanketta toteutettiin enimmäkseen vuosien 2006–2007 hankesuunnitelman mukaisesti ja että tietojärjestelmien parannussuunnitelmaa ajantasaistettiin ja sen voimassaoloaikaa jatkettiin vuoteen 2008. Edistymistä saatiin aikaan parantamalla valvontaympäristöä ja kirjanpitotietojen laatua kaikissa pääosastoissa. ABAC-tietojärjestelmän kehittämisessä edistyttiin huomattavasti, ja ABAC-järjestelmään siirtyi vuoden aikana myös kaksi toimielintä ja kuusi erillisvirastoa. Lisäksi valmisteltiin Euroopan kehitysrahaston (EKR) tilien siirtämistä ABACiin, ja komission toimialat tekevät parhaillaan valmisteluja, jotta ABAC-tietojärjestelmä voidaan ottaa käyttöön näiden tilien osalta vuonna 2008. |
| --- | --- |

1.9.

Komissio julkaisi 21. kesäkuuta 2007 seurantakertomuksen kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmän nykyaikaistamisesta (tilanne 31.3.2007) (KOM(2007) 343 lopullinen). Siinä todettiin muun muassa, että hanketta toteutettiin enimmäkseen vuosien 2006–2007 hankesuunnitelman mukaisesti ja että tietojärjestelmien parannussuunnitelmaa ajantasaistettiin ja sen voimassaoloaikaa jatkettiin vuoteen 2008. Edistymistä saatiin aikaan parantamalla valvontaympäristöä ja kirjanpitotietojen laatua kaikissa pääosastoissa. ABAC-tietojärjestelmän kehittämisessä edistyttiin huomattavasti, ja ABAC-järjestelmään siirtyi vuoden aikana myös kaksi toimielintä ja kuusi erillisvirastoa. Lisäksi valmisteltiin Euroopan kehitysrahaston (EKR) tilien siirtämistä ABACiin, ja komission toimialat tekevät parhaillaan valmisteluja, jotta ABAC-tietojärjestelmä voidaan ottaa käyttöön näiden tilien osalta vuonna 2008.

Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen edistäminen

Yleisen tason saavutukset

| 1.10 | Komission tilinpitäjä otti käyttöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli edistää suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä; näitä olivat mm. epäjohdonmukaisten ennakkomaksukirjausten havaitsemiseen tähtäävät kuukausittain suoritettavat tarkistukset. |
| --- | --- |

1.10

Komission tilinpitäjä otti käyttöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli edistää suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä; näitä olivat mm. epäjohdonmukaisten ennakkomaksukirjausten havaitsemiseen tähtäävät kuukausittain suoritettavat tarkistukset.

| 1.10. | Näitä toimenpiteitä kehitetään jatkuvasti osana meneillään olevia hankkeita, joilla pyritään parantamaan kirjanpitotietojen laatua. |
| --- | --- |

1.10.

Näitä toimenpiteitä kehitetään jatkuvasti osana meneillään olevia hankkeita, joilla pyritään parantamaan kirjanpitotietojen laatua.

| 1.11 | Kyseiset toimenpiteet vahvistivat osaltaan taloudellisen raportoinnin järjestelmää ja kirjanpitojärjestelmiä. Tästä huolimatta järjestelmissä esiintyy yhä joitakin puutteita, jotka ovat riski kirjanpitotietojen laadulle (ks. kohdat 1.13–1.21).
  Taulukossa 1.1
  kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2005 tehtyjen, tilien luotettavuutta koskevien huomautusten seurantaa sekä eräitä muita tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomia tekijöitä, jotka tulivat käsitellyiksi tai jotka on käsiteltävä siinä yhteydessä, kun komissio toteuttaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä edistäviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.11

Kyseiset toimenpiteet vahvistivat osaltaan taloudellisen raportoinnin järjestelmää ja kirjanpitojärjestelmiä. Tästä huolimatta järjestelmissä esiintyy yhä joitakin puutteita, jotka ovat riski kirjanpitotietojen laadulle (ks. kohdat 1.13–1.21).
  Taulukossa 1.1
  kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2005 tehtyjen, tilien luotettavuutta koskevien huomautusten seurantaa sekä eräitä muita tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomia tekijöitä, jotka tulivat käsitellyiksi tai jotka on käsiteltävä siinä yhteydessä, kun komissio toteuttaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä edistäviä toimenpiteitä.

Taulukossa 1.1

| 1.11. | Komissio parantaa edelleen tilinpäätöspuitteitaan ja -järjestelmiään. Se katsoo, että jäljellä oleviin riskeihin on varauduttu riittävästi ja ettei niillä ole olennaista vaikutusta vuoden 2006 tilinpäätöksen luotettavuuteen. |
| --- | --- |

1.11.

Komissio parantaa edelleen tilinpäätöspuitteitaan ja -järjestelmiään. Se katsoo, että jäljellä oleviin riskeihin on varauduttu riittävästi ja ettei niillä ole olennaista vaikutusta vuoden 2006 tilinpäätöksen luotettavuuteen.

Ks. vastaukset kohtiin 1.15–1.21 sekä kohtiin 1.28, 1.31, 1.33 ja 1.37.

Taulukko 1.1 – Varainhoitovuodelta 2005 annetussa tarkastuslausumassa tilien luotettavuudesta esitettyjen varaumien ja joidenkin muiden varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjen huomautusten seuranta

| Varaumat tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2005 | Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005 | Tilanteen kehittyminen | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Monimutkaisen tilinpäätösprosessin yhteydessä nykyistä taloudellisen raportoinnin järjestelmää ei ole sovellettu yhtenäisesti varsinkaan kirjanpidollisten jaksotusmenettelyjen (cut-off) osalta ja | Vuoden 2006 jaksotusmenettelyssä on tarkoitus suorittaa perusteellisempia tarkastuksia suoriteperusteisesta kirjanpidosta ensimmäisen vuoden aikana saatujen kokemusten pohjalta. Lisäksi komissio aikoo valvoa tarkemmin jaksotusmenetelmien soveltamista. | Kehittääkseen jaksotusmenettelyjä komission tilinpitäjän yksiköt toimittivat pääosastoille kertomuksia ja sovellettavaksi menettelyn, jonka avulla nämä voivat testata jaksotustiedot jälkikäteen. Tietyt pääosastot eivät kuitenkaan suorittaneet testejä. Lisäksi jaksotusmenettelyissä havaittiin jälleen useita puutteita, joiden vaikutus alustavaan tilinpäätökseen oli negatiivinen. Lopullisessa tilinpäätöksessä ongelmaa ei enää korjausten jälkeen ole. | Ks. vastaus kohtaan 1.18. |
| tiettyjen komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmien avulla ei ole pystytty varmistamaan, että taloudelliset tiedot täyttävät laatuvaatimukset. | Paikallisten järjestelmien hyväksyminen on suhteellisen uutta. Koska tilanne muuttuu jatkuvasti, kirjanpitoyksiköiden validointiryhmän on seurattava tilannetta. Kyseinen yksikkö otti kesäkuusta 2006 alkaen käyttöön paikallisiin järjestelmiin tehtäviä muutoksia koskevan menettelyn. Kirjanpitoyksiköt ovat sitoutuneet seuraamaan vuoden 2005 validointikertomuksissa mainittuja lisäpohdintaa vaativia kysymyksiä. | Tilinpitäjä antoi useiden paikallisten järjestelmien kohdalla ehdollisen hyväksynnän tai keskeytti hyväksyntämenettelyn. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätökset olivat hyvin perusteltuja, koska lisäpohdintaa vaativat ongelmat ja seikat olivat merkittäviä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden jatkuvien ongelmien takia budjettipääosaston pääjohtajan olisi pitänyt esittää kyseisiä tekijöitä koskeva varauma. | Ks. vastaus kohtaan 1.17.


  Saavutetun edistymisen perusteella vuotta 2006 koskevaan toimintakertomukseen tehty varauma ei ollut tarpeellinen. |
| Kirjanpitojärjestelmään ennakkomaksuina ja laskuina/menoilmoituksina kirjatuissa määrissä havaittiin virheitä sekä avaavassa taseessa että päätöstaseessa, minkä vuoksi nettovarat ilmoitettiin avaavassa taseessa noin 132 miljoonaa euroa ja päätöstaseessa noin 314 miljoonaa euroa liian suurina. | Komissio tutkii virheitä sisältäneet tapahtumat. | Ennakkomaksuissa ja laskuissa/menoilmoituksissa virhetaso oli virheiden esiintyvyyden ja taloudellisen vaikutuksen osalta olennainen kyseisen tase-erän osalta. Virhetaso ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen olennainen. | Ks. vastaukset kohtiin 1.28 ja 1.31. |
| Tarkastuksessa saatiin myös vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, jonka mukaan ei ollut varmuutta siitä, oliko pääosaston osuus kokonaismäärästä merkitty asianmukaisesti sekä konsolidoituun avaavaan taseeseen että konsolidoituun päätöstaseeseen. | Paikallinen kirjanpitojärjestelmä ei vastannut täysin suoriteperusteisen kirjanpidon vaatimuksia, ja avaavan taseen ja päätöstaseen välillä oli eroja. Paikallista järjestelmää ollaan parhaillaan muuttamassa, joten tulevaisuudessa toimet käsitellään asianmukaisesti. Aiemmat virheet saadaan todennäköisesti korjattua vuoden 2006 loppuun mennessä. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että toteutettujen toimenpiteiden ansiosta kirjanpitotietojen laatu parani. Tästä huolimatta niissä esiintyy tiettyjä puutteita (varsinkaan dokumentointi ei ole asianmukaista). | Ks. vastaukset kohtiin 1.19–1.21. |
| Muita varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjä huomautuksia | Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005 | Tilanteen kehittyminen | |
| Tilinpitäjä ei noudattanut täysimääräisesti kirjanpitosääntöjä nro 1, 2 ja 12, jotka koskevat konsolidoinnin soveltamisalaa, taseen uutta rakennetta ja esitystapaa sekä komission eläkesitoumusten käsittelyssä tapahtunutta muutosta. Koska näitä seikkoja ymmärretään kyseisten kirjanpitosääntöjen hyväksymisen jälkeen paremmin, olisi ryhdyttävä tarvittaviin muutoksiin. | Kirjanpitosäännöt 1, 2 ja 12 mukautetaan. | Komission tilinpitäjä hyväksyi lokakuussa 2006 kyseiset kirjanpitosääntömuutokset. | |
| Lisäksi olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisen velan maksuun jäsenvaltioilta kerättävät varat on tarkoitus käyttää, ja erityisesti olisi mainittava, onko kyseessä lyhyt- tai pitkäaikainen velka. | Jäsenvaltioilta kerättävillä varoilla maksettavia velkoja kuvataan tarkemmin taseen liitetiedoissa. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo edelleen, että erityisesti velkojen erääntymisvuosina olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisista jäsenvaltioilta kerättävillä varoilla maksettavista veloista on kyse. | Ks. vastaus kohtaan 1.33. |
| Konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoa mahdollisista korjauksista; niissä ei kuitenkaan mainita määriä, jotka mahdollisesti tarkastetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksyntämenettelyä. | Tulevien sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten mukaiset oikaisut (EMOTR tukiosasto) esitetään komission tilipäätöksessä ehdollisina varoina. | Tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät vuoteen 2005 verrattuna aiempaa enemmän tietoja siitä, että tiettyihin tapahtumiin saatetaan myöhemmin tehdä korjauksia. Liitetiedoissa ei kuitenkaan aiempien vuosien tapaan vieläkään mainita, mitkä ovat ne määrät (ja alat), joita mahdollisesti vielä tarkastetaan lisää ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. | Ks. vastaus kohtaan 1.34. |

Varaumat tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2005

Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005

Tilanteen kehittyminen

Komission vastaus

Monimutkaisen tilinpäätösprosessin yhteydessä nykyistä taloudellisen raportoinnin järjestelmää ei ole sovellettu yhtenäisesti varsinkaan kirjanpidollisten jaksotusmenettelyjen (cut-off) osalta ja

Vuoden 2006 jaksotusmenettelyssä on tarkoitus suorittaa perusteellisempia tarkastuksia suoriteperusteisesta kirjanpidosta ensimmäisen vuoden aikana saatujen kokemusten pohjalta. Lisäksi komissio aikoo valvoa tarkemmin jaksotusmenetelmien soveltamista.

Kehittääkseen jaksotusmenettelyjä komission tilinpitäjän yksiköt toimittivat pääosastoille kertomuksia ja sovellettavaksi menettelyn, jonka avulla nämä voivat testata jaksotustiedot jälkikäteen. Tietyt pääosastot eivät kuitenkaan suorittaneet testejä. Lisäksi jaksotusmenettelyissä havaittiin jälleen useita puutteita, joiden vaikutus alustavaan tilinpäätökseen oli negatiivinen. Lopullisessa tilinpäätöksessä ongelmaa ei enää korjausten jälkeen ole.

Ks. vastaus kohtaan 1.18.

Ks. vastaus kohtaan 1.18.

tiettyjen komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmien avulla ei ole pystytty varmistamaan, että taloudelliset tiedot täyttävät laatuvaatimukset.

Paikallisten järjestelmien hyväksyminen on suhteellisen uutta. Koska tilanne muuttuu jatkuvasti, kirjanpitoyksiköiden validointiryhmän on seurattava tilannetta. Kyseinen yksikkö otti kesäkuusta 2006 alkaen käyttöön paikallisiin järjestelmiin tehtäviä muutoksia koskevan menettelyn. Kirjanpitoyksiköt ovat sitoutuneet seuraamaan vuoden 2005 validointikertomuksissa mainittuja lisäpohdintaa vaativia kysymyksiä.

Tilinpitäjä antoi useiden paikallisten järjestelmien kohdalla ehdollisen hyväksynnän tai keskeytti hyväksyntämenettelyn. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätökset olivat hyvin perusteltuja, koska lisäpohdintaa vaativat ongelmat ja seikat olivat merkittäviä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden jatkuvien ongelmien takia budjettipääosaston pääjohtajan olisi pitänyt esittää kyseisiä tekijöitä koskeva varauma.

Ks. vastaus kohtaan 1.17.

Ks. vastaus kohtaan 1.17.

Saavutetun edistymisen perusteella vuotta 2006 koskevaan toimintakertomukseen tehty varauma ei ollut tarpeellinen.

Saavutetun edistymisen perusteella vuotta 2006 koskevaan toimintakertomukseen tehty varauma ei ollut tarpeellinen.

Kirjanpitojärjestelmään ennakkomaksuina ja laskuina/menoilmoituksina kirjatuissa määrissä havaittiin virheitä sekä avaavassa taseessa että päätöstaseessa, minkä vuoksi nettovarat ilmoitettiin avaavassa taseessa noin 132 miljoonaa euroa ja päätöstaseessa noin 314 miljoonaa euroa liian suurina.

Komissio tutkii virheitä sisältäneet tapahtumat.

Ennakkomaksuissa ja laskuissa/menoilmoituksissa virhetaso oli virheiden esiintyvyyden ja taloudellisen vaikutuksen osalta olennainen kyseisen tase-erän osalta. Virhetaso ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen olennainen.

Ks. vastaukset kohtiin 1.28 ja 1.31.

Ks. vastaukset kohtiin 1.28 ja 1.31.

Tarkastuksessa saatiin myös vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, jonka mukaan ei ollut varmuutta siitä, oliko pääosaston osuus kokonaismäärästä merkitty asianmukaisesti sekä konsolidoituun avaavaan taseeseen että konsolidoituun päätöstaseeseen.

Paikallinen kirjanpitojärjestelmä ei vastannut täysin suoriteperusteisen kirjanpidon vaatimuksia, ja avaavan taseen ja päätöstaseen välillä oli eroja. Paikallista järjestelmää ollaan parhaillaan muuttamassa, joten tulevaisuudessa toimet käsitellään asianmukaisesti. Aiemmat virheet saadaan todennäköisesti korjattua vuoden 2006 loppuun mennessä.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että toteutettujen toimenpiteiden ansiosta kirjanpitotietojen laatu parani. Tästä huolimatta niissä esiintyy tiettyjä puutteita (varsinkaan dokumentointi ei ole asianmukaista).

Ks. vastaukset kohtiin 1.19–1.21.

Ks. vastaukset kohtiin 1.19–1.21.

Muita varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjä huomautuksia

Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005

Tilanteen kehittyminen

Tilinpitäjä ei noudattanut täysimääräisesti kirjanpitosääntöjä nro 1, 2 ja 12, jotka koskevat konsolidoinnin soveltamisalaa, taseen uutta rakennetta ja esitystapaa sekä komission eläkesitoumusten käsittelyssä tapahtunutta muutosta. Koska näitä seikkoja ymmärretään kyseisten kirjanpitosääntöjen hyväksymisen jälkeen paremmin, olisi ryhdyttävä tarvittaviin muutoksiin.

Kirjanpitosäännöt 1, 2 ja 12 mukautetaan.

Komission tilinpitäjä hyväksyi lokakuussa 2006 kyseiset kirjanpitosääntömuutokset.

Lisäksi olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisen velan maksuun jäsenvaltioilta kerättävät varat on tarkoitus käyttää, ja erityisesti olisi mainittava, onko kyseessä lyhyt- tai pitkäaikainen velka.

Jäsenvaltioilta kerättävillä varoilla maksettavia velkoja kuvataan tarkemmin taseen liitetiedoissa.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo edelleen, että erityisesti velkojen erääntymisvuosina olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisista jäsenvaltioilta kerättävillä varoilla maksettavista veloista on kyse.

Ks. vastaus kohtaan 1.33.

Ks. vastaus kohtaan 1.33.

Konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoa mahdollisista korjauksista; niissä ei kuitenkaan mainita määriä, jotka mahdollisesti tarkastetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksyntämenettelyä.

Tulevien sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten mukaiset oikaisut (EMOTR tukiosasto) esitetään komission tilipäätöksessä ehdollisina varoina.

Tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät vuoteen 2005 verrattuna aiempaa enemmän tietoja siitä, että tiettyihin tapahtumiin saatetaan myöhemmin tehdä korjauksia. Liitetiedoissa ei kuitenkaan aiempien vuosien tapaan vieläkään mainita, mitkä ovat ne määrät (ja alat), joita mahdollisesti vielä tarkastetaan lisää ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä.

Ks. vastaus kohtaan 1.34.

Ks. vastaus kohtaan 1.34.

Kirjanpitosääntöjen mukauttaminen

| 1.12 | Komission tilinpitäjä otti huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2005 tilinpäätöstä koskevan tarkastuksen tulokset ja konsultoituaan kirjanpitosäännöistä vastaavaa neuvoa-antavaa komiteaa muutti kirjanpitosääntöjä 1, 2 ja 12, jotka koskevat konsolidoinnin soveltamisalaa, taseen uutta rakennetta ja esitystapaa sekä yhteisöjen eläkesitoumusten käsittelyä (14). Vuoden 2006 tilinpäätös laadittiin kyseisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

Komission tilinpitäjä otti huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2005 tilinpäätöstä koskevan tarkastuksen tulokset ja konsultoituaan kirjanpitosäännöistä vastaavaa neuvoa-antavaa komiteaa muutti kirjanpitosääntöjä 1, 2 ja 12, jotka koskevat konsolidoinnin soveltamisalaa, taseen uutta rakennetta ja esitystapaa sekä yhteisöjen eläkesitoumusten käsittelyä (14). Vuoden 2006 tilinpäätös laadittiin kyseisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

14

Paikallisten kirjanpidon osajärjestelmien hyväksyminen

| 1.13 | Yhdeksässätoista pääosastossa käytetään omia tietoteknisiä järjestelmiä, kun on kyse varainhallinnosta ja tapahtumien kirjaamisesta keskuskirjanpitojärjestelmään (ABAC) sovellusliittymän kautta. |
| --- | --- |

1.13

Yhdeksässätoista pääosastossa käytetään omia tietoteknisiä järjestelmiä, kun on kyse varainhallinnosta ja tapahtumien kirjaamisesta keskuskirjanpitojärjestelmään (ABAC) sovellusliittymän kautta.

1.14

| 1.14 | Edellisenä vuonna tehtyjen havaintojen seurannasta (15) vastasivat varainhoitovuoden 2006 osalta komission tilinpitäjän yksiköt. Perusteellisen arvioinnin kohteena oli lisäksi yhdeksän eri yksikköä (16); arviointi oli osa vuoroperiaatteeseen perustuvaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on kattaa kaikki komission yksiköt keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

Edellisenä vuonna tehtyjen havaintojen seurannasta (15) vastasivat varainhoitovuoden 2006 osalta komission tilinpitäjän yksiköt. Perusteellisen arvioinnin kohteena oli lisäksi yhdeksän eri yksikköä (16); arviointi oli osa vuoroperiaatteeseen perustuvaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on kattaa kaikki komission yksiköt keskipitkällä aikavälillä.

15

16

1.15

| 1.15 | Komission tilinpitäjä ei voinut hyväksyä yhteistyötoimisto EuropeAidin (17), koulutuksen ja kulttuurin pääosaston (18) eikä ulkosuhteiden pääosaston (19) paikallisia järjestelmiä varainhoitovuoden 2006 osalta. Lisähuomiota vaativien seikkojen määrä ja merkitys on myös edelleen suurin piirtein sama kuin varainhoitovuotta 2005 koskevassa lopullisessa validointikertomuksessa (20). |
| --- | --- |

Komission tilinpitäjä ei voinut hyväksyä yhteistyötoimisto EuropeAidin (17), koulutuksen ja kulttuurin pääosaston (18) eikä ulkosuhteiden pääosaston (19) paikallisia järjestelmiä varainhoitovuoden 2006 osalta. Lisähuomiota vaativien seikkojen määrä ja merkitys on myös edelleen suurin piirtein sama kuin varainhoitovuotta 2005 koskevassa lopullisessa validointikertomuksessa (20).

17

18

19

20

| 1.15. | Uusiin sovelluksiin ja paikallisissa järjestelmissä olevien ongelmien korjaamiseen tarvittava valmisteluaika voi olla huomattava etenkin silloin, kun kyse on tietojärjestelmien muutoksista. Henkilöstöä on myös koulutettava käyttämään niitä, jotta voidaan varmistaa, että niistä saadaan toivotut tulokset. |
| --- | --- |

1.15.

Uusiin sovelluksiin ja paikallisissa järjestelmissä olevien ongelmien korjaamiseen tarvittava valmisteluaika voi olla huomattava etenkin silloin, kun kyse on tietojärjestelmien muutoksista. Henkilöstöä on myös koulutettava käyttämään niitä, jotta voidaan varmistaa, että niistä saadaan toivotut tulokset.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa kolmessa yksikössä saavutettiin vuonna 2006 huomattavaa edistystä. EuropeAid-yhteistyötoimiston osalta paikallisessa CRIS-tietojärjestelmässä tehtiin paljon kehitystyötä, ja vuoden loppuun mennessä useimmat parannukset olivat jo käytössä ja toimivat tyydyttävästi.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston osalta vuonna 2006 keskityttiin ottamaan käyttöön asianmukaisia välivaiheen ratkaisuja ennen pääosaston paikallisen tietojärjestelmän korvaamista.

Uusi lähetystöjen ABAC-moduuli julkistettiin vuoden 2007 alussa.

Komission tilinpitäjä tutkii kaikkien kolmen yksikön järjestelmät vuonna 2007 ja päättää vuoden lopussa, ovatko parannukset riittäviä, jotta järjestelmät voitaisiin validoida.

Vaikka seurantaa ja lisähuomiota vaativien seikkojen määrä ei lukumääräisesti mitattuna ole vähentynyt, niiden pääosastojen määrä, joita nämä huomautukset koskevat, on miltei kaksinkertaistunut (13 pääosastosta ja yksiköstä vuonna 2005 yhteensä 22:een vuonna 2006). Tämä tarkoittaa, että lisäpohdintaa vaativien seikkojen määrä pääosastoa kohden on vähentynyt tuntuvasti. Tämän luvun pitäisi edelleen laskea vuonna 2007, sillä kaikissa pääosastoissa ja yksiköissä on tapahtunut edistymistä.

| 1.16 | Kolmessa (21) yhdeksästä yksiköstä, joissa komission tilinpitäjän yksiköt suorittivat perusteellisen arvioinnin, havaittiin merkittäviä kirjanpidollisiin jaksotusmenettelyihin (cut-off) liittyviä riskejä. Tämän vuoksi varainhoitovuotta 2006 koskevassa lopullisessa validointikertomuksessa paikallisille järjestelmille esitettiin ehdollista hyväksyntää. Tilinpitäjä tarkasti jaksotusmenettelyt ja viimeisteli kolmen pääosaston (tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, energian ja liikenteen pääosasto ja yhteinen tutkimuskeskus) validointikertomukset. Tämän jälkeen tilinpitäjä kuitenkin antoi ehdottomat hyväksynnät ja esitti yhteisen tutkimuskeskuksen osalta yhden varauman, joka ei liity kirjanpitoon. |
| --- | --- |

1.16

Kolmessa (21) yhdeksästä yksiköstä, joissa komission tilinpitäjän yksiköt suorittivat perusteellisen arvioinnin, havaittiin merkittäviä kirjanpidollisiin jaksotusmenettelyihin (cut-off) liittyviä riskejä. Tämän vuoksi varainhoitovuotta 2006 koskevassa lopullisessa validointikertomuksessa paikallisille järjestelmille esitettiin ehdollista hyväksyntää. Tilinpitäjä tarkasti jaksotusmenettelyt ja viimeisteli kolmen pääosaston (tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, energian ja liikenteen pääosasto ja yhteinen tutkimuskeskus) validointikertomukset. Tämän jälkeen tilinpitäjä kuitenkin antoi ehdottomat hyväksynnät ja esitti yhteisen tutkimuskeskuksen osalta yhden varauman, joka ei liity kirjanpitoon.

21

1.17

| 1.17 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätökset olivat hyvin perusteltuja, koska lisäpohdintaa vaativat ongelmat ja seikat olivat merkittäviä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden jatkuvien ongelmien takia budjettipääosaston pääjohtajan olisi pitänyt esittää kyseisiä tekijöitä koskeva varauma. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätökset olivat hyvin perusteltuja, koska lisäpohdintaa vaativat ongelmat ja seikat olivat merkittäviä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden jatkuvien ongelmien takia budjettipääosaston pääjohtajan olisi pitänyt esittää kyseisiä tekijöitä koskeva varauma.

| 1.17. | Kun yleinen varauma sisällytettiin vuotta 2005 koskevaan toimintakertomukseen, komissio ei ollut vielä saanut valmiiksi suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuvaa alustavaa tilinpäätöstä. Siinä pantiin myös merkille, että komission yksiköillä oli ollut huomattavia haasteita uusien kirjanpitosääntöjen soveltamisessa ja että paikallisten järjestelmien validointiprosessissa oli ilmennyt vaikeuksia. |
| --- | --- |

1.17.

Kun yleinen varauma sisällytettiin vuotta 2005 koskevaan toimintakertomukseen, komissio ei ollut vielä saanut valmiiksi suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuvaa alustavaa tilinpäätöstä. Siinä pantiin myös merkille, että komission yksiköillä oli ollut huomattavia haasteita uusien kirjanpitosääntöjen soveltamisessa ja että paikallisten järjestelmien validointiprosessissa oli ilmennyt vaikeuksia.

Uudesta järjestelmästä saadut ensimmäiset lopulliset tulokset testattiin ja dokumentoitiin, kun komission tilinpitäjä laati tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2005. Sittemmin on edistytty vielä huomattavasti siten, että on selvennetty uusien kirjanpitosääntöjen soveltamista tilinpäätöksen laadinnassa ja myös parannettu paikallisia järjestelmiä.

Saavutetun edistymisen perusteella vuotta 2006 koskevaan toimintakertomukseen tehty varauma ei ollut tarpeellinen.

Jaksotusmenettelyjen (cut-off) kehittäminen

| 1.18 | Kun otetaan huomioon, että vuosi 2005 oli ensimmäinen varainhoitovuosi, johon kirjanpidollista jaksotusmenettelyä sovellettiin, ei vielä ole olemassa vertailumenetelmiä, joiden avulla kyseisten menetelmien asianmukaisuus voitaisiin tarkistaa. Komission tilinpitäjän yksiköt ottivat kyseisen ongelman huomioon ja antoivat pääosastoille sovellettavaksi menettelyn, jonka avulla nämä voivat testata jaksotustiedot jälkikäteen, ja toimittivat niille ensimmäisen kertomuksen, jossa yhdistyvät talousarviolähteistä ja yleisestä kirjanpidosta saadut tiedot. Pyrkimyksenä oli erityisesti varmistaa jaksotusmenetelmien ja -menettelyjen johdonmukaisuus. Tietyt pääosastot (22) eivät kuitenkaan testanneet jaksotusmenetelmiä jälkikäteen. Tämä vähensi alustavassa tilinpäätöksessä esitettyjen kirjanpitotietojen luotettavuutta. Lopullisessa tilinpäätöksessä ongelmaa ei enää korjausten jälkeen ole (ks. kohta 1.32). |
| --- | --- |

1.18

Kun otetaan huomioon, että vuosi 2005 oli ensimmäinen varainhoitovuosi, johon kirjanpidollista jaksotusmenettelyä sovellettiin, ei vielä ole olemassa vertailumenetelmiä, joiden avulla kyseisten menetelmien asianmukaisuus voitaisiin tarkistaa. Komission tilinpitäjän yksiköt ottivat kyseisen ongelman huomioon ja antoivat pääosastoille sovellettavaksi menettelyn, jonka avulla nämä voivat testata jaksotustiedot jälkikäteen, ja toimittivat niille ensimmäisen kertomuksen, jossa yhdistyvät talousarviolähteistä ja yleisestä kirjanpidosta saadut tiedot. Pyrkimyksenä oli erityisesti varmistaa jaksotusmenetelmien ja -menettelyjen johdonmukaisuus. Tietyt pääosastot (22) eivät kuitenkaan testanneet jaksotusmenetelmiä jälkikäteen. Tämä vähensi alustavassa tilinpäätöksessä esitettyjen kirjanpitotietojen luotettavuutta. Lopullisessa tilinpäätöksessä ongelmaa ei enää korjausten jälkeen ole (ks. kohta 1.32).

22

| 1.18. | Komissio pyrki vuonna 2006 aktiivisesti parantamaan jaksotusmäärien arviointia, kuten kohdassa 1.32 täsmennetään. Joidenkin yksiköiden mielestä jaksotusmenetelmien testaus oli kuitenkin hyvin vaikeaa sellaisten vielä keskeneräisten toimien osalta, joiden kesto voi olla jopa 7 vuotta, sillä EY:n tuensaajilta ei saada tietoa työn etenemisestä eikä sen saamiseksi ole oikeudellisia pakkokeinoja. |
| --- | --- |

1.18.

Komissio pyrki vuonna 2006 aktiivisesti parantamaan jaksotusmäärien arviointia, kuten kohdassa 1.32 täsmennetään. Joidenkin yksiköiden mielestä jaksotusmenetelmien testaus oli kuitenkin hyvin vaikeaa sellaisten vielä keskeneräisten toimien osalta, joiden kesto voi olla jopa 7 vuotta, sillä EY:n tuensaajilta ei saada tietoa työn etenemisestä eikä sen saamiseksi ole oikeudellisia pakkokeinoja.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa koskevat toimenpiteet

| 1.19 | Tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2005 koskevassa tarkastuksessa saatiin vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, joka koski kyseisen pääosaston tilinpäätöksen kattavuutta ja asianmukaisuutta. Kirjauksia oli jätetty tekemättä tai niitä oli tehty kahteen kertaan tai virheellisesti, joten on mahdotonta ilmoittaa määrällisesti, kuinka paljon liian suurena tai pienenä pääosaston osuus varoista ja veloista oli ilmoitettu (23). |
| --- | --- |

1.19

Tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2005 koskevassa tarkastuksessa saatiin vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, joka koski kyseisen pääosaston tilinpäätöksen kattavuutta ja asianmukaisuutta. Kirjauksia oli jätetty tekemättä tai niitä oli tehty kahteen kertaan tai virheellisesti, joten on mahdotonta ilmoittaa määrällisesti, kuinka paljon liian suurena tai pienenä pääosaston osuus varoista ja veloista oli ilmoitettu (23).

23

| 1.19. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto paransi vuonna 2006 tuntuvasti taloudellisten tietojensa laatua. Tämän pääosaston sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston menojen osuus EY:n talousarviosta on yhteensä noin 1,5 prosenttia. |
| --- | --- |

1.19.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto paransi vuonna 2006 tuntuvasti taloudellisten tietojensa laatua. Tämän pääosaston sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston menojen osuus EY:n talousarviosta on yhteensä noin 1,5 prosenttia.

| 1.20 | Korjatakseen vuoden 2005 tilinpäätöksessä havaitut puutteet komission tilinpitäjän yksiköt tehostivat koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja vastikään perustetun koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston valvontaa. Tämän lisäksi luotiin työryhmä ja sen osana toimiva kirjanpitoryhmä, jotta kaikki vuonna 2006 maksamatta olevat laskut/menoilmoitukset voitaisiin tarkistaa yksityiskohtaisesti ja varmistaa operatiivisissa yksiköissä käynnistettyjen toimien asianmukaisuus. Lisäksi tehtiin sopimus ulkoisen konsultin kanssa; konsultin tehtävänä oli auttaa yksilöimään virheet vuoden 2005 lopullisessa tilinpäätöksessä ja avustaa vuoden 2006 tilinpäätöksen laadinnassa. |
| --- | --- |

1.20

Korjatakseen vuoden 2005 tilinpäätöksessä havaitut puutteet komission tilinpitäjän yksiköt tehostivat koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja vastikään perustetun koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston valvontaa. Tämän lisäksi luotiin työryhmä ja sen osana toimiva kirjanpitoryhmä, jotta kaikki vuonna 2006 maksamatta olevat laskut/menoilmoitukset voitaisiin tarkistaa yksityiskohtaisesti ja varmistaa operatiivisissa yksiköissä käynnistettyjen toimien asianmukaisuus. Lisäksi tehtiin sopimus ulkoisen konsultin kanssa; konsultin tehtävänä oli auttaa yksilöimään virheet vuoden 2005 lopullisessa tilinpäätöksessä ja avustaa vuoden 2006 tilinpäätöksen laadinnassa.

| 1.20. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto ovat toteuttaneet esimerkiksi seuraavanlaisia toimia: |
| --- | --- |

1.20.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto ovat toteuttaneet esimerkiksi seuraavanlaisia toimia:

| — | paikallista järjestelmää on parannettu, jotta samaa laskua ei voitaisi kirjata ABAC-järjestelmään useammin kuin kerran, |
| --- | --- |

—

paikallista järjestelmää on parannettu, jotta samaa laskua ei voitaisi kirjata ABAC-järjestelmään useammin kuin kerran,

| — | työryhmä tutki vuonna 2006 yksityiskohtaisesti kaikki vanhat laskut löytääkseen ja korjatakseen mahdolliset kahteen kertaan tehdyt kirjaukset, |
| --- | --- |

—

työryhmä tutki vuonna 2006 yksityiskohtaisesti kaikki vanhat laskut löytääkseen ja korjatakseen mahdolliset kahteen kertaan tehdyt kirjaukset,

| — | jaksotusmenetelmää on hiottu, |
| --- | --- |

—

jaksotusmenetelmää on hiottu,

| — | paikallisten ja keskitettyjen järjestelmien osittain puuttuvaan täsmäytykseen liittyvää riskiä vähennettiin käyttämällä keskitetyn kirjanpitojärjestelmän tietoja jaksotuslaskelmien sekä ennakkomaksujen ja maksattamatta olevien sitoumusten ilmoittamisen perustana. |
| --- | --- |

—

paikallisten ja keskitettyjen järjestelmien osittain puuttuvaan täsmäytykseen liittyvää riskiä vähennettiin käyttämällä keskitetyn kirjanpitojärjestelmän tietoja jaksotuslaskelmien sekä ennakkomaksujen ja maksattamatta olevien sitoumusten ilmoittamisen perustana.

| 1.21 | Näiden toimenpiteiden ansiosta kirjanpitotietojen laatu parani. Tarkastuksessa (24) kävi kuitenkin ilmi, että taloudellisia tietoja ei ollut kohdistettu oikein koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja koulutuksen ja audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston osalta. Lisäksi tehdyt tarkistukset ja korjaukset olisi ollut dokumentoitava paremmin vuoden 2006 tilinpäätöksen laadinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

1.21

Näiden toimenpiteiden ansiosta kirjanpitotietojen laatu parani. Tarkastuksessa (24) kävi kuitenkin ilmi, että taloudellisia tietoja ei ollut kohdistettu oikein koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja koulutuksen ja audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston osalta. Lisäksi tehdyt tarkistukset ja korjaukset olisi ollut dokumentoitava paremmin vuoden 2006 tilinpäätöksen laadinnan yhteydessä.

24

| 1.21. | Koska tämä seikka ei vaikuta oikeaan ja riittävään kuvaan komission tileistä, kirjanpitoyksiköiden mielestä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston ei tänä vuonna kannattanut paneutua toimien kohdentamiseen, vaan niiden oli syytä keskittää pyrkimyksensä yleisten kirjanpitotietojen laadun parantamiseen. |
| --- | --- |

1.21.

Koska tämä seikka ei vaikuta oikeaan ja riittävään kuvaan komission tileistä, kirjanpitoyksiköiden mielestä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston ei tänä vuonna kannattanut paneutua toimien kohdentamiseen, vaan niiden oli syytä keskittää pyrkimyksensä yleisten kirjanpitotietojen laadun parantamiseen.

Toteutettujen toimenpiteiden ansiosta koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä sen toimeenpanoviraston kehittämästä ja toteuttamasta yleisestä järjestelmästä (menettelyt, tietojärjestelmät ja kirjanpitotarkastukset) saadaan kohtuullinen varmuus kirjanpitotietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja luotettavuudesta vuoden 2006 tilinpäätöstä varten.

Konsolidoitu tilinpäätös 31. päivältä joulukuuta 2006

Yleiset huomautukset

| 1.22 | Vuonna 2006 komission yksiköt pyrkivät aktiivisesti varmistamaan, että kaikki uudet ennakkomaksut sekä uudet maksamatta olevat laskut/menoilmoitukset ja jaksotus kirjattaisiin oikein. |
| --- | --- |

1.22

Vuonna 2006 komission yksiköt pyrkivät aktiivisesti varmistamaan, että kaikki uudet ennakkomaksut sekä uudet maksamatta olevat laskut/menoilmoitukset ja jaksotus kirjattaisiin oikein.

1.23

| 1.23 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, vaihto-omaisuuden, rahoitus- ja muut velat, riski- ja kuluvarauksen ja varaukset. Tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin toisaalla joukon virheitä, joita käsitellään jäljempänä. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, vaihto-omaisuuden, rahoitus- ja muut velat, riski- ja kuluvarauksen ja varaukset. Tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin toisaalla joukon virheitä, joita käsitellään jäljempänä.

1.24

| 1.24 | Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksensa perusteella, että varainhoitovuoden lopun menettelyjä olisi parannettava joissakin konsolidoitavissa organisaatioissa (kuten Euroopan parlamentissa ja alueiden komiteassa) ja komissiossa, jotta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen ei olisi tarvetta tehdä korjauksia. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksensa perusteella, että varainhoitovuoden lopun menettelyjä olisi parannettava joissakin konsolidoitavissa organisaatioissa (kuten Euroopan parlamentissa ja alueiden komiteassa) ja komissiossa, jotta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen ei olisi tarvetta tehdä korjauksia.

| 1.24. | Vaikka tässä huomautuksessa mainitut seikat eivät vaikuta oikeaan ja riittävään kuvaan konsolidoidusta tilinpäätöksestä, komissio pyrkii joka tapauksessa edelleen parantamaan varainhoitovuoden lopun kirjanpitomenettelyjä. |
| --- | --- |

1.24.

Vaikka tässä huomautuksessa mainitut seikat eivät vaikuta oikeaan ja riittävään kuvaan konsolidoidusta tilinpäätöksestä, komissio pyrkii joka tapauksessa edelleen parantamaan varainhoitovuoden lopun kirjanpitomenettelyjä.

| 1.25 | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että konsolidoitavat organisaatiot ja komission pääosastot olivat käsitelleet kirjanpidossa joitakin asioita eri tavalla (esim. jotkin virastot ja toimielimet kirjaavat käyttämättä jääneisiin lomapäiviin liittyvän menojäämän, mutta näin ei tehdä komissiossa eikä Euroopan parlamentissa. Neuvosto esittää muista konsolidoitavista organisaatioista poiketen muut kuin käyttöleasingiin liittyvät monivuotiset sopimukset ensimmäistä kertaa ehdollisina velkoina. Tonttien ja kiinteistöjen arvoa ei ilmoiteta järjestelmällisesti erillään toisistaan. Kirjanpitoon ei ole kirjattu ehdollista velkaa, joka olisi tarpeen, jos huomattava määrä ylemmän palkkaluokan kilpailun läpäissyttä mutta tästä huolimatta alempaan palkkaluokkaan nimitettyä henkilöstön jäsentä sijoitetaankin ylempään palkkaluokkaan Euroopan ensimmäisen asteen tuomioistuimessa vireillä olevan asian tuloksesta riippuen). |
| --- | --- |

1.25

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että konsolidoitavat organisaatiot ja komission pääosastot olivat käsitelleet kirjanpidossa joitakin asioita eri tavalla (esim. jotkin virastot ja toimielimet kirjaavat käyttämättä jääneisiin lomapäiviin liittyvän menojäämän, mutta näin ei tehdä komissiossa eikä Euroopan parlamentissa. Neuvosto esittää muista konsolidoitavista organisaatioista poiketen muut kuin käyttöleasingiin liittyvät monivuotiset sopimukset ensimmäistä kertaa ehdollisina velkoina. Tonttien ja kiinteistöjen arvoa ei ilmoiteta järjestelmällisesti erillään toisistaan. Kirjanpitoon ei ole kirjattu ehdollista velkaa, joka olisi tarpeen, jos huomattava määrä ylemmän palkkaluokan kilpailun läpäissyttä mutta tästä huolimatta alempaan palkkaluokkaan nimitettyä henkilöstön jäsentä sijoitetaankin ylempään palkkaluokkaan Euroopan ensimmäisen asteen tuomioistuimessa vireillä olevan asian tuloksesta riippuen).

| 1.25. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat eivät vaikuta oikeaan ja riittävään kuvaan konsolidoidusta tilinpäätöksestä. Komissio tutkii kuitenkin käyttämättä jääneitä lomapäiviä ja monivuotisia sopimuksia koskevat seikat. Muut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat poikkeavuudet perustuvat siihen, että konsolidoitavien organisaatioiden on kirjanpitopäätöksiä tehtäessä otettava huomioon erilaisia olennaisuustasoja. Siinä, että suppeassa määrässä tapauksia (tietyissä komission lähetystöissä ja muutamassa muussa konsolidoitavassa organisaatiossa) tonttien ja kiinteistöjen arvoja ei ole mahdollista ilmoittaa erillään, on selvästi kyse pikemminkin tiedonpuutteesta yksittäisen organisaation tasolla kuin konsolidoitavien organisaatioiden epäyhtenäisestä kirjanpitokohtelusta. |
| --- | --- |

1.25.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat eivät vaikuta oikeaan ja riittävään kuvaan konsolidoidusta tilinpäätöksestä. Komissio tutkii kuitenkin käyttämättä jääneitä lomapäiviä ja monivuotisia sopimuksia koskevat seikat. Muut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat poikkeavuudet perustuvat siihen, että konsolidoitavien organisaatioiden on kirjanpitopäätöksiä tehtäessä otettava huomioon erilaisia olennaisuustasoja. Siinä, että suppeassa määrässä tapauksia (tietyissä komission lähetystöissä ja muutamassa muussa konsolidoitavassa organisaatiossa) tonttien ja kiinteistöjen arvoja ei ole mahdollista ilmoittaa erillään, on selvästi kyse pikemminkin tiedonpuutteesta yksittäisen organisaation tasolla kuin konsolidoitavien organisaatioiden epäyhtenäisestä kirjanpitokohtelusta.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi 11. heinäkuuta 2007 kanteen asiassa T-58/05, joka koski virkamiesten palvelukseen ottamista 1. toukokuuta 2004 jälkeen. Tämä tarkoittaa, että nykyisin – tuomiosta saatetaan valittaa yhteisöjen tuomioistuimeen – taloudellisia vaikutuksia ei ole. Riskin vähäisyyden vuoksi ehdollista velkaa ei katsottu tarpeelliseksi.

Konsolidoitu tase 31. päivältä joulukuuta 2006

Riskipääomatoimet

| 1.26 | Euroopan yhteisöjen konsolidoidussa tilinpäätöksessä riskipääomatoimet (211 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2006) luokitellaan taseessa otsakkeen ”Sijoitukset” (myytävissä olevat sijoitukset) alle. Ne on kirjattu alkuperäisten hankintakustannusten mukaan, joista on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, koska niiden käypää arvoa ei voida tällä hetkellä mitata luotettavalla tavalla. Vaikka tällainen arvostamismenetelmä on näissä olosuhteissa hyväksyttävä, sitä ei sovelleta johdonmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että toimia hallinnoivan tahon (Euroopan investointipankki) käytettävissä olevia alustavia arvonalentumista koskevia arvioita, joiden kokonaismäärä oli 21 miljoonaa euroa, ei ollut joissakin tapauksissa annettu tiedoksi komissiolle (ks. kohdat 11.10 ja 11.11). |
| --- | --- |

1.26

Euroopan yhteisöjen konsolidoidussa tilinpäätöksessä riskipääomatoimet (211 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2006) luokitellaan taseessa otsakkeen ”Sijoitukset” (myytävissä olevat sijoitukset) alle. Ne on kirjattu alkuperäisten hankintakustannusten mukaan, joista on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, koska niiden käypää arvoa ei voida tällä hetkellä mitata luotettavalla tavalla. Vaikka tällainen arvostamismenetelmä on näissä olosuhteissa hyväksyttävä, sitä ei sovelleta johdonmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että toimia hallinnoivan tahon (Euroopan investointipankki) käytettävissä olevia alustavia arvonalentumista koskevia arvioita, joiden kokonaismäärä oli 21 miljoonaa euroa, ei ollut joissakin tapauksissa annettu tiedoksi komissiolle (ks. kohdat 11.10 ja 11.11).

| 1.26. | Raportointi- ja kirjanpitostandardit ovat kehittyneet huomattavasti MEDA-valtuutusten aikana (nämä riskipääomatoimet kuuluvat niiden piiriin). Euroopan investointipankki (EIP) ja komissio ovat seuranneet kehitystä ja tutkivat parhaillaan tilannetta yhdessä, ja ne pyrkivät löytämään kustannustehokkaimman ratkaisun ja samalla ottamaan huomioon saatavilla olevat tiedot lopullisten edunsaajien kanssa monta vuotta sitten allekirjoitettujen sopimusten mukaan (nykyiset raportointistandardit eivät siten sisälly tähän). |
| --- | --- |

1.26.

Raportointi- ja kirjanpitostandardit ovat kehittyneet huomattavasti MEDA-valtuutusten aikana (nämä riskipääomatoimet kuuluvat niiden piiriin). Euroopan investointipankki (EIP) ja komissio ovat seuranneet kehitystä ja tutkivat parhaillaan tilannetta yhdessä, ja ne pyrkivät löytämään kustannustehokkaimman ratkaisun ja samalla ottamaan huomioon saatavilla olevat tiedot lopullisten edunsaajien kanssa monta vuotta sitten allekirjoitettujen sopimusten mukaan (nykyiset raportointistandardit eivät siten sisälly tähän).

Myös vuotuisten täytäntöönpanokertomusten sisällön osalta sovitaan uusista raportointivaatimuksista, jolloin komissio voi entistä perusteellisemmin seurata asiaa koskevan oikeusperustan ja valtuutuksen soveltamista.

Ennakkomaksut

| 1.27 | Kirjanpitojärjestelmään kirjatuista ennakkomaksuista koostuvasta perusjoukosta poimittiin 150 ennakkomaksun edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virhetaso oli virheiden esiintyvyyden ja taloudellisen vaikutuksen osalta olennainen kyseisen tase-erän osalta. Virhetaso ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä: |
| --- | --- |

1.27

Kirjanpitojärjestelmään kirjatuista ennakkomaksuista koostuvasta perusjoukosta poimittiin 150 ennakkomaksun edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virhetaso oli virheiden esiintyvyyden ja taloudellisen vaikutuksen osalta olennainen kyseisen tase-erän osalta. Virhetaso ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä:

| — | ennakkomaksumäärät oli kirjattu virheellisesti, |
| --- | --- |

—

ennakkomaksumäärät oli kirjattu virheellisesti,

| — | ennakkomaksuja kirjattiin, vaikka ne oli selvitetty ennen varainhoitovuoden loppua. |
| --- | --- |

—

ennakkomaksuja kirjattiin, vaikka ne oli selvitetty ennen varainhoitovuoden loppua.

1.28

| 1.28 | Ennakkomaksujen kirjausten yksilöintiä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat päätöstaseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat: |
| --- | --- |

Ennakkomaksujen kirjausten yksilöintiä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat päätöstaseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat:

| 1.28. | |
| --- | --- |

1.28.

| — | maksamatta olevia lopullisia laskuja ja niihin liittyvien ennakkomaksujen selvittämistä koskevat kirjanpito-ohjeet olisi arvioitava uudelleen, jotta varmistetaan, että komission yksiköt soveltavat niihin yhdenmukaista lähestymistapaa, |
| --- | --- |

—

maksamatta olevia lopullisia laskuja ja niihin liittyvien ennakkomaksujen selvittämistä koskevat kirjanpito-ohjeet olisi arvioitava uudelleen, jotta varmistetaan, että komission yksiköt soveltavat niihin yhdenmukaista lähestymistapaa,

| — | Nämä neuvot on tutkittu huolellisesti heinäkuussa 2007. Kyseisen rajallisen laskumäärän osalta päätelmänä on, että kaikkien komission yksiköiden vuoden 2006 toimien päättämisessä käyttämä kirjanpitokohtelu on sopivin käytettävissä oleva menetelmä. Samaa kohtelua sovelletaan seuraavassa toimien päättämisessä vuoden 2007 lopussa. |
| --- | --- |

—

Nämä neuvot on tutkittu huolellisesti heinäkuussa 2007. Kyseisen rajallisen laskumäärän osalta päätelmänä on, että kaikkien komission yksiköiden vuoden 2006 toimien päättämisessä käyttämä kirjanpitokohtelu on sopivin käytettävissä oleva menetelmä. Samaa kohtelua sovelletaan seuraavassa toimien päättämisessä vuoden 2007 lopussa.

| — | perintämääräyksiä ei anneta järjestelmällisesti, kun ennakkomaksujen selvittämisen yhteydessä käy ilmi, että edunsaajalta olisi perittävä varoja. Tämän seurauksena on mahdotonta ilmoittaa tarkkaan, missä määrin ennakkomaksut ilmoitettiin olennaisesti liian suurina ja saamiset olennaisesti liian pieninä, |
| --- | --- |

—

perintämääräyksiä ei anneta järjestelmällisesti, kun ennakkomaksujen selvittämisen yhteydessä käy ilmi, että edunsaajalta olisi perittävä varoja. Tämän seurauksena on mahdotonta ilmoittaa tarkkaan, missä määrin ennakkomaksut ilmoitettiin olennaisesti liian suurina ja saamiset olennaisesti liian pieninä,

| — | Ennakkomaksuja ei ole tarkoitus periä takaisin, vaan edunsaajien on tarkoitus käyttää ne sopimustensa täyttämisessä. Varoja peritään takaisin niissä harvoissa tapauksissa, joissa edunsaajat laiminlyövät velvoitteensa tai joissa maksettujen määrien ja lopullisten tukikelpoisten kustannusten välillä on marginaalisia eroja. |
| --- | --- |

—

Ennakkomaksuja ei ole tarkoitus periä takaisin, vaan edunsaajien on tarkoitus käyttää ne sopimustensa täyttämisessä. Varoja peritään takaisin niissä harvoissa tapauksissa, joissa edunsaajat laiminlyövät velvoitteensa tai joissa maksettujen määrien ja lopullisten tukikelpoisten kustannusten välillä on marginaalisia eroja.

| — | arvonalentumisen testaukset, joiden avulla ennakkomaksujen arvo mukautettiin perittävien määrien arvoa vastaavaksi, olivat riittämättömiä, minkä johdosta ennakkomaksut ilmoitettiin mahdollisesti liian suurina ja vastaavasti ennakkomaksujen arvonalentamisesta aiheutuneet kulut saman verran liian pieninä (25). |
| --- | --- |

—

arvonalentumisen testaukset, joiden avulla ennakkomaksujen arvo mukautettiin perittävien määrien arvoa vastaavaksi, olivat riittämättömiä, minkä johdosta ennakkomaksut ilmoitettiin mahdollisesti liian suurina ja vastaavasti ennakkomaksujen arvonalentamisesta aiheutuneet kulut saman verran liian pieninä (25).

25

| — | Arvon alentumisen testauksia ei pidetty ensisijaisena asiana, koska valtaosa asianomaisista pääosastoista oli tekemisissä julkisten tahojen kanssa, pankkitakaukset oli saatu ja aiemmin annettujen perintämääräysten määrä on varsin pieni. Tähän seikkaan kiinnitetään huomiota vielä myöhemmin, jotta oletus voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

—

Arvon alentumisen testauksia ei pidetty ensisijaisena asiana, koska valtaosa asianomaisista pääosastoista oli tekemisissä julkisten tahojen kanssa, pankkitakaukset oli saatu ja aiemmin annettujen perintämääräysten määrä on varsin pieni. Tähän seikkaan kiinnitetään huomiota vielä myöhemmin, jotta oletus voidaan vahvistaa.

Saamiset

| 1.29 | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR:n tukiosaston) menojen osalta komissio otti käyttöön uuden perintämenettelyn (26), joka sisältää taulukot velallisten tilien esittämistä varten. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kyseiset velallisten tilit ja asetti sen perusteella kyseenalaiseksi kyseisten taulukoiden täydellisyyden (27) (ks. kohdat 5.61 ja 5.62). |
| --- | --- |

1.29

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR:n tukiosaston) menojen osalta komissio otti käyttöön uuden perintämenettelyn (26), joka sisältää taulukot velallisten tilien esittämistä varten. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kyseiset velallisten tilit ja asetti sen perusteella kyseenalaiseksi kyseisten taulukoiden täydellisyyden (27) (ks. kohdat 5.61 ja 5.62).

26

27

| 1.29. | Näiden taulukoiden ja maksajavirastojen reskontrakirjan välillä on selvä yhteys, ja vuodesta 2007 alkaen sovellettavissa komission uusissa suuntaviivoissa edellytetään, että todentamisviranomaiset täsmäyttävät reskontrakirjan taulukoihin ja selittävät mahdolliset poikkeamat. |
| --- | --- |

1.29.

Näiden taulukoiden ja maksajavirastojen reskontrakirjan välillä on selvä yhteys, ja vuodesta 2007 alkaen sovellettavissa komission uusissa suuntaviivoissa edellytetään, että todentamisviranomaiset täsmäyttävät reskontrakirjan taulukoihin ja selittävät mahdolliset poikkeamat.

Taulukot ovat osa maksajavirastojen tilinpäätöstä ja siten todentamisviranomaisten todentamia. Komissio on lisäksi nähnyt paljon vaivaa saavuttaakseen kohtuullisen varmuuden.

Komissio toteuttaa yksityiskohtaisen seurannan vuonna 2007 sen varmistamiseksi, että velat kirjataan asianmukaisesti liitteen III taulukoihin.

Ks. vastaukset kohtiin 5.61 ja 5.62.

Työsuhde-etuudet

| 1.30 | Euroopan parlamentin puhemiehistö hyväksyi niille Euroopan parlamentin jäsenille, joiden kotimaan kansallisilla viranomaisilla ei ole tarjota heille eläkejärjestelmää, väliaikaisen eläkejärjestelmän, jota sovelletaan siihen asti, kunnes kaikille parlamentin jäsenille tarkoitettu lopullinen yhteisön eläkejärjestelmä perustetaan (28). Kyseistä eläkeoikeuksia koskevaa sitoumusta ei kuitenkaan oteta huomioon konsolidoidussa taseessa. Kyseisten eläkeoikeuksien vakuutusmatemaattisen arvioinnin puuttuessa ”työsuhde-etuuksiin” (varaus) ja tuloslaskelmaan kohdistuvaa taloudellista vaikutusta ei voida ilmoittaa määrällisesti. |
| --- | --- |

1.30

Euroopan parlamentin puhemiehistö hyväksyi niille Euroopan parlamentin jäsenille, joiden kotimaan kansallisilla viranomaisilla ei ole tarjota heille eläkejärjestelmää, väliaikaisen eläkejärjestelmän, jota sovelletaan siihen asti, kunnes kaikille parlamentin jäsenille tarkoitettu lopullinen yhteisön eläkejärjestelmä perustetaan (28). Kyseistä eläkeoikeuksia koskevaa sitoumusta ei kuitenkaan oteta huomioon konsolidoidussa taseessa. Kyseisten eläkeoikeuksien vakuutusmatemaattisen arvioinnin puuttuessa ”työsuhde-etuuksiin” (varaus) ja tuloslaskelmaan kohdistuvaa taloudellista vaikutusta ei voida ilmoittaa määrällisesti.

28

| 1.30. | Väliaikaisen eläkejärjestelmän tulevaisuutta pohditaan parhaillaan. Järjestelmän tulevaisuutta koskevan epävarmuuden ja vakuutusmatemaattisen arvioinnin puuttumisen vuoksi tileihin ei voida tehdä asianmukaista varausta. |
| --- | --- |

1.30.

Väliaikaisen eläkejärjestelmän tulevaisuutta pohditaan parhaillaan. Järjestelmän tulevaisuutta koskevan epävarmuuden ja vakuutusmatemaattisen arvioinnin puuttumisen vuoksi tileihin ei voida tehdä asianmukaista varausta.

Muut lyhytaikaiset velat

| 1.31 | Tarkastettaessa kirjanpitojärjestelmään kirjattujen muiden lyhytaikaisten velkojen perusjoukosta poimittujen 150 laskun/menoilmoituksen edustavaa otosta havaittiin, että virhetaso oli virheiden esiintyvyyden ja taloudellisen vaikutuksen osalta olennainen kyseisen tase-erän osalta. Virhetaso ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen olennainen. Suurimmassa osassa virheistä on kyse siitä, että laskujen tai menoilmoitusten määrät on kirjattu virheellisesti. |
| --- | --- |

1.31

Tarkastettaessa kirjanpitojärjestelmään kirjattujen muiden lyhytaikaisten velkojen perusjoukosta poimittujen 150 laskun/menoilmoituksen edustavaa otosta havaittiin, että virhetaso oli virheiden esiintyvyyden ja taloudellisen vaikutuksen osalta olennainen kyseisen tase-erän osalta. Virhetaso ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen olennainen. Suurimmassa osassa virheistä on kyse siitä, että laskujen tai menoilmoitusten määrät on kirjattu virheellisesti.

| 1.31. | Tilintarkastustuomioistuimen löytämien virheiden määrä oli vähäinen. |
| --- | --- |

1.31.

Tilintarkastustuomioistuimen löytämien virheiden määrä oli vähäinen.

Jaksotusmenettely (cut-off)

| 1.32 | Jaksotusmenettelyjen heikkouksien (ks. kohta 1.18) vuoksi alustavassa tilinpäätöksessä on puutteita, jotka on korjattu lopullisessa tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

1.32

Jaksotusmenettelyjen heikkouksien (ks. kohta 1.18) vuoksi alustavassa tilinpäätöksessä on puutteita, jotka on korjattu lopullisessa tilinpäätöksessä.

| 1.32. | Komissio paransi vuonna 2006 jaksotusmääriensä arviointia toteuttamalla seuraavat toimet: |
| --- | --- |

1.32.

Komissio paransi vuonna 2006 jaksotusmääriensä arviointia toteuttamalla seuraavat toimet:

| — | kehitettiin uusi jaksotuskertomus, |
| --- | --- |

—

kehitettiin uusi jaksotuskertomus,

| — | jaksotustekniikoita hiottiin edelleen, |
| --- | --- |

—

jaksotustekniikoita hiottiin edelleen,

| — | yksiköille toimitettiin sovellettavaksi uusi menettely ja tarkistuslista, |
| --- | --- |

—

yksiköille toimitettiin sovellettavaksi uusi menettely ja tarkistuslista,

| — | laadittiin yleiskatsaus eri pääosastojen jaksotusmenetelmistä ja järjestettiin pääosastoryhmien työpajoja, |
| --- | --- |

—

laadittiin yleiskatsaus eri pääosastojen jaksotusmenetelmistä ja järjestettiin pääosastoryhmien työpajoja,

| — | budjettipääosasto suoritti tarkastuksia paikan päällä valituissa pääosastoissa, |
| --- | --- |

—

budjettipääosasto suoritti tarkastuksia paikan päällä valituissa pääosastoissa,

| — | useat sisäisen tarkastuksen valmiusyksiköt osallistuivat jaksotushankkeen arviointiin. |
| --- | --- |

—

useat sisäisen tarkastuksen valmiusyksiköt osallistuivat jaksotushankkeen arviointiin.

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

| 1.33 | Kokonaisvarojen määrä kasvoi vuoteen 2005 verrattuna 58,7 miljardista eurosta 67 miljardiin euroon ja kokonaisvelkojen määrä kasvoi 120,9 miljardista eurosta 131,8 miljardiin euroon. Erotus rahoitetaan jo äänestetyistä talousarviomääristä tai se on otettava tulevista talousarvioista. Kuten jo aiemmin mainittiin (29), erityisesti velkojen erääntymisvuosina olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisista jäsenvaltioilta kerättävillä varoilla maksettavista veloista on kyse. |
| --- | --- |

1.33

Kokonaisvarojen määrä kasvoi vuoteen 2005 verrattuna 58,7 miljardista eurosta 67 miljardiin euroon ja kokonaisvelkojen määrä kasvoi 120,9 miljardista eurosta 131,8 miljardiin euroon. Erotus rahoitetaan jo äänestetyistä talousarviomääristä tai se on otettava tulevista talousarvioista. Kuten jo aiemmin mainittiin (29), erityisesti velkojen erääntymisvuosina olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisista jäsenvaltioilta kerättävillä varoilla maksettavista veloista on kyse.

29

| 1.33. | Nykyinen jäsenvaltioilta edellytetty varojen jako pitkä- ja lyhytaikaisiin on riittävä, etenkin yhdistettynä taseessa olevaan jakoon, jossa varat ja velat on jaettu pitkä- ja lyhytaikaisiin. |
| --- | --- |

1.33.

Nykyinen jäsenvaltioilta edellytetty varojen jako pitkä- ja lyhytaikaisiin on riittävä, etenkin yhdistettynä taseessa olevaan jakoon, jossa varat ja velat on jaettu pitkä- ja lyhytaikaisiin.

Taseen ulkopuoliset erät ja tilinpäätöksen liitetiedot

| 1.34 | Tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät vuoteen 2005 verrattuna aiempaa enemmän tietoja siitä, että komission osastot tai jäsenvaltiot saattavat myöhemmin tehdä korjauksia tiettyihin tapahtumiin. Liitetiedoissa ei kuitenkaan aiempien vuosien tapaan vieläkään mainita kalenterivuosittain komission hyväksymien menojen määriä (ja aloja) eikä sellaisten menojen määriä (ja aloja), joita mahdollisesti vielä tarkastetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä (30). |
| --- | --- |

1.34

Tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät vuoteen 2005 verrattuna aiempaa enemmän tietoja siitä, että komission osastot tai jäsenvaltiot saattavat myöhemmin tehdä korjauksia tiettyihin tapahtumiin. Liitetiedoissa ei kuitenkaan aiempien vuosien tapaan vieläkään mainita kalenterivuosittain komission hyväksymien menojen määriä (ja aloja) eikä sellaisten menojen määriä (ja aloja), joita mahdollisesti vielä tarkastetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä (30).

30

| 1.34. | Varainhoitoasetuksessa sekä maataloutta ja rakennerahastoja koskevissa alakohtaisissa asetuksissa annetaan komissiolle oikeus tarkastaa kaikki menot vuosia niiden syntymisen jälkeen. Tilinpidossa ei saisi antaa ymmärtää, että tämän oikeuden vuoksi kaikki asianomaiset menot on vielä hyväksyttävä. Jos mahdolliset perittävät määrät voidaan määrittää, ne ilmoitetaan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa 5.3 ja 5.4. |
| --- | --- |

1.34.

Varainhoitoasetuksessa sekä maataloutta ja rakennerahastoja koskevissa alakohtaisissa asetuksissa annetaan komissiolle oikeus tarkastaa kaikki menot vuosia niiden syntymisen jälkeen. Tilinpidossa ei saisi antaa ymmärtää, että tämän oikeuden vuoksi kaikki asianomaiset menot on vielä hyväksyttävä. Jos mahdolliset perittävät määrät voidaan määrittää, ne ilmoitetaan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa 5.3 ja 5.4.

Konsolidoitu tuloslaskelma (segmenttiraportointi mukaan luettuna)

| 1.35 | Tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä varsinkin vuoden 2006 tuloslaskelman liitetiedoissa (31) esitetään enemmän tietoja määristä, jotka peritään laittomien tai sääntöjenvastaisten toimien vuoksi erityisesti lopullisten edunsaajien/tuensaajien tasolla, jolla yli 90 prosenttia virheistä havaitaan. Lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen, jotta varmistetaan kirjanpitotietojen ja liitetiedoissa esitettyjen tietojen kattavuus ja luotettavuus (ks. kohdat 2.23–2.25). |
| --- | --- |

1.35

Tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä varsinkin vuoden 2006 tuloslaskelman liitetiedoissa (31) esitetään enemmän tietoja määristä, jotka peritään laittomien tai sääntöjenvastaisten toimien vuoksi erityisesti lopullisten edunsaajien/tuensaajien tasolla, jolla yli 90 prosenttia virheistä havaitaan. Lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen, jotta varmistetaan kirjanpitotietojen ja liitetiedoissa esitettyjen tietojen kattavuus ja luotettavuus (ks. kohdat 2.23–2.25).

31

| 1.35. | ABAC-kirjanpitojärjestelmää mukautetaan parhaillaan, jotta voidaan lisätä perittäviä määriä koskevien kirjattujen tietojen määrää. Nämä parannukset on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2008 tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

1.35.

ABAC-kirjanpitojärjestelmää mukautetaan parhaillaan, jotta voidaan lisätä perittäviä määriä koskevien kirjattujen tietojen määrää. Nämä parannukset on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2008 tilinpäätöksessä.

| 1.36 | Talousarvion toteutumalaskelma on täsmäytettävä yksityiskohtaisesti tuloslaskelman kanssa kohtuullisen varmuuden saamiseksi tilien luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuimelle heinäkuussa 2007 esitetyssä täsmäytyksessä oli kuitenkin yhä vähäisiä eroavaisuuksia, joille ei löydy selitystä. Tilinpäätöksen ymmärrettävyys paranisi, jos tilinpäätökseen sisältyisi kyseistä täsmäytystä kuvaava taulukko. |
| --- | --- |

1.36

Talousarvion toteutumalaskelma on täsmäytettävä yksityiskohtaisesti tuloslaskelman kanssa kohtuullisen varmuuden saamiseksi tilien luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuimelle heinäkuussa 2007 esitetyssä täsmäytyksessä oli kuitenkin yhä vähäisiä eroavaisuuksia, joille ei löydy selitystä. Tilinpäätöksen ymmärrettävyys paranisi, jos tilinpäätökseen sisältyisi kyseistä täsmäytystä kuvaava taulukko.

| 1.36. | Komissio myöntää, että täsmäytysmenettelyä on parannettava. Havaittujen puutteiden korjaamiseksi ryhdytään toimiin. Lisäksi komissio harkitsee täydellisen täsmäytyksen sisällyttämistä tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

1.36.

Komissio myöntää, että täsmäytysmenettelyä on parannettava. Havaittujen puutteiden korjaamiseksi ryhdytään toimiin. Lisäksi komissio harkitsee täydellisen täsmäytyksen sisällyttämistä tilinpäätökseen.

Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta

| 1.37 | Varainhoitovuoden 2005 budjettitaulukoissa esitettyjen ”perimättä” olevien perintämääräysten määrä (6 175 miljoonaa euroa) (32) poikkeaa vastaavasta ”vahvistettujen” ja edelliseltä vuodelta vuoden 2006 tilinpäätökseen siirrettyjen saamisten määrästä (6 180 miljoonaa euroa) (33). Tämä on jatkuvuusperiaatteen vastaista, mikä tarkoittaa sitä, että asia olisi pitänyt selvittää ennen tilinpäätöksen laatimista. |
| --- | --- |

1.37

Varainhoitovuoden 2005 budjettitaulukoissa esitettyjen ”perimättä” olevien perintämääräysten määrä (6 175 miljoonaa euroa) (32) poikkeaa vastaavasta ”vahvistettujen” ja edelliseltä vuodelta vuoden 2006 tilinpäätökseen siirrettyjen saamisten määrästä (6 180 miljoonaa euroa) (33). Tämä on jatkuvuusperiaatteen vastaista, mikä tarkoittaa sitä, että asia olisi pitänyt selvittää ennen tilinpäätöksen laatimista.

32

33

| 1.37. | Kyseinen 5 miljoonan euron ero koskee edeltävän vuoden mukautusta erään konsolidoitavan organisaation talousarvion tileissä. |
| --- | --- |

1.37.

Kyseinen 5 miljoonan euron ero koskee edeltävän vuoden mukautusta erään konsolidoitavan organisaation talousarvion tileissä.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tilintarkastustuomioistuimen soveltama lähestymistapa

| 1.38 | DAS-menetelmää oli tarpeen edelleen kehittää ja mukauttaa nopeasti muuttuvan tarkastusympäristön vuoksi ja 12 vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella. Tarkistettu DAS-lähestymistapa on varmuuteen perustuva malli, joka pohjautuu kahteen pääasialliseen todentavan aineiston lähteeseen: |
| --- | --- |

1.38

DAS-menetelmää oli tarpeen edelleen kehittää ja mukauttaa nopeasti muuttuvan tarkastusympäristön vuoksi ja 12 vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella. Tarkistettu DAS-lähestymistapa on varmuuteen perustuva malli, joka pohjautuu kahteen pääasialliseen todentavan aineiston lähteeseen:

| a) | Yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden EU-varojen keruuseen ja käyttöön soveltamien valvontajärjestelmien toiminnan tarkastaminen. Tavoitteena on saada edustavaa tietoa keskeisten valvontamenettelyjen täytäntöönpanosta ja toiminnasta ja selvittää, voidaanko niiden avulla ehkäistä tai havaita ja korjata virheet. |
| --- | --- |

a)

Yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden EU-varojen keruuseen ja käyttöön soveltamien valvontajärjestelmien toiminnan tarkastaminen. Tavoitteena on saada edustavaa tietoa keskeisten valvontamenettelyjen täytäntöönpanosta ja toiminnasta ja selvittää, voidaanko niiden avulla ehkäistä tai havaita ja korjata virheet.

| b) | Lopullisiin edunsaajiin saakka ulottuvat tulo- ja menotapahtumista poimittujen edustavien otosten tarkastukset. Tavoitteena on saada suoraa todentavaa aineistoa maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

b)

Lopullisiin edunsaajiin saakka ulottuvat tulo- ja menotapahtumista poimittujen edustavien otosten tarkastukset. Tavoitteena on saada suoraa todentavaa aineistoa maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Varmuuteen perustuvassa mallissa arvioidaan valvontajärjestelmien toiminnan ja tapahtumatarkastusten perusteella saatua luottamustasoa, jotta saavutettaisiin toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta edellytetty korkea varmuustaso.

| 1.39 | Näiden pääasiallisten lähteiden lisäksi tietoja voidaan saada seuraavista kahdesta lähteestä: |
| --- | --- |

1.39

Näiden pääasiallisten lähteiden lisäksi tietoja voidaan saada seuraavista kahdesta lähteestä:

| a) | analysoidaan komission pääjohtajien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia sekä niistä laadittua yhteenvetokertomusta, joissa todetaan, saiko komissio kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien järjestelmien avulla varmistetaan tilien perustana olevien toimien laillisuus/asianmukaisuus; |
| --- | --- |

a)

analysoidaan komission pääjohtajien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia sekä niistä laadittua yhteenvetokertomusta, joissa todetaan, saiko komissio kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien järjestelmien avulla varmistetaan tilien perustana olevien toimien laillisuus/asianmukaisuus;

| b) | tarkastellaan yhteisön hallinto- ja valvontaprosesseista riippumattomiksi määriteltyjen muiden tarkastajien työtä (esim. jäsenvaltioiden tai yhteisön ulkopuolisten maiden ylimpien tarkastuselinten tekemää työtä) (34). |
| --- | --- |

b)

tarkastellaan yhteisön hallinto- ja valvontaprosesseista riippumattomiksi määriteltyjen muiden tarkastajien työtä (esim. jäsenvaltioiden tai yhteisön ulkopuolisten maiden ylimpien tarkastuselinten tekemää työtä) (34).

34

| 1.38. ja 1.39. | Tilintarkastustuomioistuimen vuotuinen tarkastuslausuma ja muu tarkastustyö sekä suositukset ovat komissiolle arvokas tiedonlähde, ja komissio pyrkiikin huolellisesti noudattamaan annettuja suosituksia. |
| --- | --- |

1.38. ja 1.39.

Tilintarkastustuomioistuimen vuotuinen tarkastuslausuma ja muu tarkastustyö sekä suositukset ovat komissiolle arvokas tiedonlähde, ja komissio pyrkiikin huolellisesti noudattamaan annettuja suosituksia.

Komissio aikoo vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan viranomaisen ja tilintarkastustuomioistuimen rohkaisemana jatkaa kattavaa ja erittäin hyödyllistä epävirallista vuoropuhelua tilintarkastustuomioistuimen kanssa havaittujen virheiden vaikutuksesta tilinpäätökseen.

Komissio on jo ryhtynyt toimiin parantaakseen laadunvalvontaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi antamassaan toimintasuunnitelmassa, jossa ehdotetaan toimia valvontajärjestelmissä havaittujen puutteiden korjaamiseksi ja järjestelmien lujittamiseksi edelleen.

Tämä edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden täysimääräistä yhteistyötä, sillä niillä on yhteinen hallinnointivastuu kolmesta neljäsosasta unionin talousarviota.

Komission raportointijärjestelmästä ja nykyaikaistetusta kirjanpitojärjestelmästä saadaan vuosittain paljon yksityiskohtaista tietoa yhteisön varojen hallinnoinnista, ja niissä selvitetään syyt kunkin pääjohtajan vuosittain antamaan lausumaan, heidän esittämänsä varaumat tai muut huomautukset sekä tarkastus- ja valvontatyön perusteella toteutettavat toimet.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus koskee tiettynä vuonna kirjattujen toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Pääjohtajat antavat lausuman monivuotisten valvontajärjestelmien toiminnasta kyseisenä vuonna. Komissio ei aliarvioi järjestelmän heikkouksia, joiden takia menot eivät aina täytä vaadittuja edellytyksiä, mutta se muodostaa varmuuden vähitellen ja ottaa huomioon tällaisten heikkouksien korjaamiseksi toteutettavat oikaisutoimenpiteet sekä monivuotisen järjestelmän kyvyn korjata virheet, kun varojen maksamisesta on kulunut jonkin aikaa.

Tarkastustulokset vuodelta 2006

| 1.40 | Viime vuosien tapaan erityisarvioissa todettiin jälleen, että tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvä olennaisten virheiden riski havaittiin tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa vähäiseksi niillä aloilla, joilla valvontajärjestelmiä kokonaisuutena tarkastellen sovelletaan kunnolla ja asianmukaisesti (ks. kohta 4.28, yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva kohta 5.65, lähetystöjä koskeva kohta 8.31, kohta 9.23 Sapardia lukuun ottamatta ja kohta 10.6). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisillä aloilla virheiden taloudellinen vaikutus asianomaisen perusjoukon osalta on alle 2 prosenttia (ks.
  taulukko 1.2
  ). Pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin vahvistus sille, että oli tarpeen esittää vain vähäisiä varaumia tai ei lainkaan (ks. kohdat 2.11 ja 2.12). |
| --- | --- |

1.40

Viime vuosien tapaan erityisarvioissa todettiin jälleen, että tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvä olennaisten virheiden riski havaittiin tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa vähäiseksi niillä aloilla, joilla valvontajärjestelmiä kokonaisuutena tarkastellen sovelletaan kunnolla ja asianmukaisesti (ks. kohta 4.28, yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva kohta 5.65, lähetystöjä koskeva kohta 8.31, kohta 9.23 Sapardia lukuun ottamatta ja kohta 10.6). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisillä aloilla virheiden taloudellinen vaikutus asianomaisen perusjoukon osalta on alle 2 prosenttia (ks.
  taulukko 1.2
  ). Pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin vahvistus sille, että oli tarpeen esittää vain vähäisiä varaumia tai ei lainkaan (ks. kohdat 2.11 ja 2.12).

taulukko 1.2

| 1.40. | Komissio katsoo, että valvontajärjestelmien soveltamisessa edistyttiin vuonna 2006, mutta se myöntää, että lisätoimet ovat tarpeen. Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi annetun toimintasuunnitelman täytäntöönpano ja ne myönteiset vaikutukset, joita sillä todennäköisesti on tulevina vuosina järjestelmistä saatavaan varmuuteen, ovat niin ikään merkkejä komission valmiudesta parantaa tilannetta entisestään. |
| --- | --- |

1.40.

Komissio katsoo, että valvontajärjestelmien soveltamisessa edistyttiin vuonna 2006, mutta se myöntää, että lisätoimet ovat tarpeen. Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi annetun toimintasuunnitelman täytäntöönpano ja ne myönteiset vaikutukset, joita sillä todennäköisesti on tulevina vuosina järjestelmistä saatavaan varmuuteen, ovat niin ikään merkkejä komission valmiudesta parantaa tilannetta entisestään.

Taulukko 1.2 – Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevat erityisarviot

| Vuosikertomukseen 2006 sisältyvät erityisarviot | Valvontajärjestelmien toiminta | Virheprosentti |
| --- | --- | --- |
| Omat varat (35) | | |
| Yhteinen maatalouspolitiikka | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä | | Yhteinen maatalouspolitiikka kokonaisuudessaan | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä |
| Muut kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvat alat | | Muut kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvat alat |
| Rakennepolitiikan alat | | |
| Sisäiset politiikat | | |
| Ulkoiset toimet | | Keskushallinto ja lähetystöt |
| Täytäntöönpanosta vastaavat elimet |
| Liittymistä valmisteleva strategia | Phare/ISPA | | |
| SAPARD | | |
| Hallintomenot (36) | | |
| Yllä olevassa taulukossa esitetään yhteenveto asianomaisissa luvuissa esitetystä valvontajärjestelmien yleisarvioinnista ja yleiskuva tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tuloksista. Taulukossa painotetaan tärkeimpiä tekijöitä, mutta siinä ei pystytä esittämään kaikkia relevantteja yksityiskohtia. Kyseisiä yksityiskohtia käsitellään itse kertomuksessa, tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslähestymistavan perustana olevaa menettelyä koskevassa osiossa (ks. kohdat 1.38 ja 1.39). |

Vuosikertomukseen 2006 sisältyvät erityisarviot

Valvontajärjestelmien toiminta

Virheprosentti

Omat varat (35)

35

Yhteinen maatalouspolitiikka

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Yhteinen maatalouspolitiikka kokonaisuudessaan

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Muut kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvat alat

Muut kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvat alat

Rakennepolitiikan alat

Sisäiset politiikat

Ulkoiset toimet

Keskushallinto ja lähetystöt

Täytäntöönpanosta vastaavat elimet

Liittymistä valmisteleva strategia

Phare/ISPA

SAPARD

Hallintomenot (36)

36

Yllä olevassa taulukossa esitetään yhteenveto asianomaisissa luvuissa esitetystä valvontajärjestelmien yleisarvioinnista ja yleiskuva tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tuloksista. Taulukossa painotetaan tärkeimpiä tekijöitä, mutta siinä ei pystytä esittämään kaikkia relevantteja yksityiskohtia. Kyseisiä yksityiskohtia käsitellään itse kertomuksessa, tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslähestymistavan perustana olevaa menettelyä koskevassa osiossa (ks. kohdat 1.38 ja 1.39).

Värikoodien merkitykset

| Valvontajärjestelmien toiminta |
| --- |
| | Tyydyttävä |
| | Osittain tyydyttävä (37) |
| | Riittämätön |
| Virheprosentti |
| | Alle 2 prosenttia (olennaisuusrajan alapuolella) |
| | 2–5 prosenttia |
| | Yli 5 prosenttia |

Valvontajärjestelmien toiminta

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä (37)

37

Riittämätön

Virheprosentti

Alle 2 prosenttia (olennaisuusrajan alapuolella)

2–5 prosenttia

Yli 5 prosenttia

| 1.41 | Niillä aloilla, joiden osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa osoitettiin, että valvontajärjestelmät olivat parhaimmillaankin vain osittain tyydyttäviä, tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa tapahtumatarkastuksissa havaittiin edelleen olennaisia virhetasoja (ks. muita kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvia aloja koskevat kohdat 5.65–5.78, kohdat 6.37–6.39, 7.30 ja 7.31, täytäntöönpanosta vastaavia elimiä koskevat kohdat 8.31 ja 8.32 sekä Sapardia koskeva kohta 9.23). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisillä aloilla virheiden taloudellinen vaikutus asianomaisen perusjoukon osalta on yli 2 prosenttia (ks.
  taulukko 1.2
  ). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että tilintarkastustuomioistuimen mukaan ne olisi ollut aiheellista esittää kyseisistä aloista (ks. kohdat 2.11 ja 2.12 ja 2.13–2.17). |
| --- | --- |

1.41

Niillä aloilla, joiden osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa osoitettiin, että valvontajärjestelmät olivat parhaimmillaankin vain osittain tyydyttäviä, tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa tapahtumatarkastuksissa havaittiin edelleen olennaisia virhetasoja (ks. muita kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvia aloja koskevat kohdat 5.65–5.78, kohdat 6.37–6.39, 7.30 ja 7.31, täytäntöönpanosta vastaavia elimiä koskevat kohdat 8.31 ja 8.32 sekä Sapardia koskeva kohta 9.23). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisillä aloilla virheiden taloudellinen vaikutus asianomaisen perusjoukon osalta on yli 2 prosenttia (ks.
  taulukko 1.2
  ). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että tilintarkastustuomioistuimen mukaan ne olisi ollut aiheellista esittää kyseisistä aloista (ks. kohdat 2.11 ja 2.12 ja 2.13–2.17).

taulukko 1.2

| 1.41. | Yhteisön rahoittamiin menoihin sovelletaan näillä talousarvion osa-alueilla useita valvontamenettelyjä, joista osa toteutetaan ennen menojen todentamista komissiolle ja osa sen jälkeen. Esimerkiksi sisäisissä politiikoissa liian suuriksi ilmoitettujen kustannusten palautusriskiä on vähennetty lisäämällä tuntuvasti jälkitarkastuksia, kun taas ulkoista tukea täytäntöönpanevien organisaatioiden osalta komissio varmistaa, että tuensaajien tekemien maksuhakemusten tarkastukset toteutetaan hankkeiden täytäntöönpanon keskeisissä vaiheissa, jolloin ennakkomaksuissa olevat virheet voidaan havaita ja korjata. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot kuvaavat tilannetta näiden valvontamenettelyjen tietyssä toteutusvaiheessa. Suuri osa virheistä todennäköisesti korjataan monivuotisen korjausjärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

1.41.

Yhteisön rahoittamiin menoihin sovelletaan näillä talousarvion osa-alueilla useita valvontamenettelyjä, joista osa toteutetaan ennen menojen todentamista komissiolle ja osa sen jälkeen. Esimerkiksi sisäisissä politiikoissa liian suuriksi ilmoitettujen kustannusten palautusriskiä on vähennetty lisäämällä tuntuvasti jälkitarkastuksia, kun taas ulkoista tukea täytäntöönpanevien organisaatioiden osalta komissio varmistaa, että tuensaajien tekemien maksuhakemusten tarkastukset toteutetaan hankkeiden täytäntöönpanon keskeisissä vaiheissa, jolloin ennakkomaksuissa olevat virheet voidaan havaita ja korjata. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot kuvaavat tilannetta näiden valvontamenettelyjen tietyssä toteutusvaiheessa. Suuri osa virheistä todennäköisesti korjataan monivuotisen korjausjärjestelmän avulla.

Maatalouden osalta komissio huomauttaa, että virheiden määrä on kaiken kaikkiaan laskenut selvästi ja on lähellä olennaisuustasoa. EMOTR:n tukiosaston muiden kuin maaseudun kehittämiseen tarkoitettujen menojen osalta, joiden osuus kaikista menoista on yli 85 prosenttia, virheiden määrä jää olennaisuustason alapuolelle.

Muilla politiikan osa-alueilla komissio ottaa mahdolliset riskit huomioon tarkastuksissaan. Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään yleensä selkeästi pääosastojen arviot jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta sekä meneillään olevat oikaisutoimet, joilla pyritään toteuttamaan vaaditut parannukset. Pääjohtajat kirjaavat varaumia, jos ilmenee sellaisia merkittäviä puutteita, jotka aiheuttavat yhteisön talousarvioon olennaisen riskin, jota ei voida riittävästi hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten oikaisumekanismien avulla.

Ks. myös vastaukset kohtiin 2.8–2.17, 2.36, 5.65, 6.38–6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 ja 9.23.

| 1.42 | Yhteisen maatalouspolitiikan, rakennepolitiikan alojen ja sisäisten politiikkojen alojen menoja koskevista erityisarvioista käy ilmi, että monitahoisilla tai epäselvillä tukikelpoisuusperusteilla tai monimutkaisilla lakisääteisillä vaatimuksilla voi olla huomattava vaikutus toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (ks. maaseudun kehittämismenoja koskeva kohta 5.44, rakennepolitiikan aloja koskeva kohta 6.29 ja sisäisiä politiikkoja koskeva kohta 7.11). Järjestelmiä koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa on esimerkiksi käynyt ilmi, että maaseudun kehittämistoimenpiteiden yhteydessä havaittu suuri virheiden esiintyvyys johtuu usein monimutkaisista tukikelpoisuusehdoista (38). Toisaalta yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä on suunnittelultaan ja täytäntöönpanoltaan sellainen, että sääntöjenvastaisten maksujen riski vähenee. Tästä huolimatta maatalousmenojen yleinen virhetaso ylittää yhä olennaisuusrajan. |
| --- | --- |

1.42

Yhteisen maatalouspolitiikan, rakennepolitiikan alojen ja sisäisten politiikkojen alojen menoja koskevista erityisarvioista käy ilmi, että monitahoisilla tai epäselvillä tukikelpoisuusperusteilla tai monimutkaisilla lakisääteisillä vaatimuksilla voi olla huomattava vaikutus toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (ks. maaseudun kehittämismenoja koskeva kohta 5.44, rakennepolitiikan aloja koskeva kohta 6.29 ja sisäisiä politiikkoja koskeva kohta 7.11). Järjestelmiä koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa on esimerkiksi käynyt ilmi, että maaseudun kehittämistoimenpiteiden yhteydessä havaittu suuri virheiden esiintyvyys johtuu usein monimutkaisista tukikelpoisuusehdoista (38). Toisaalta yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä on suunnittelultaan ja täytäntöönpanoltaan sellainen, että sääntöjenvastaisten maksujen riski vähenee. Tästä huolimatta maatalousmenojen yleinen virhetaso ylittää yhä olennaisuusrajan.

38

| 1.42. | Vaikka poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää toisinaan yksityiskohtaista sääntelyä, komissio ymmärtää tarpeen yksinkertaistaa sääntöjä siltä osin kuin poliittisten tavoitteiden saavuttaminen sen sallii. Kun lakisääteiset vaatimukset ovat monimutkaisia, komissio antaa ohjeita yksinkertaistaakseen ja selkiyttääkseen niiden soveltamista. Virheiden välttäminen perustuu myös suurelta osin jäsenvaltioiden viranomaisten täytäntöönpanoelimille ja tuensaajille antamiin ohjeisiin, tarkastusten tehokkuuteen ja siihen, että tuensaajat ovat tietoisia siitä, että vaatimusten noudattamatta jättäminen voi johtaa avustuksen menettämiseen. Komissio kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan näillä aloilla osana toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. |
| --- | --- |

1.42.

Vaikka poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää toisinaan yksityiskohtaista sääntelyä, komissio ymmärtää tarpeen yksinkertaistaa sääntöjä siltä osin kuin poliittisten tavoitteiden saavuttaminen sen sallii. Kun lakisääteiset vaatimukset ovat monimutkaisia, komissio antaa ohjeita yksinkertaistaakseen ja selkiyttääkseen niiden soveltamista. Virheiden välttäminen perustuu myös suurelta osin jäsenvaltioiden viranomaisten täytäntöönpanoelimille ja tuensaajille antamiin ohjeisiin, tarkastusten tehokkuuteen ja siihen, että tuensaajat ovat tietoisia siitä, että vaatimusten noudattamatta jättäminen voi johtaa avustuksen menettämiseen. Komissio kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan näillä aloilla osana toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi.

Maatalouden ympäristötoimenpiteissä, jotka koskevat pientä osaa YMP-menoista, on usein heikkouksia (ks. vastaus kohtaan 5.72). Puutteita voidaan asianmukaisesti hallita valvontajärjestelmien oikaisutoimien avulla. Lisäksi on tehty lainsäädäntömuutoksia tulevaa kautta varten.

Komissio katsoo, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta on varsin monimutkaista, mutta näiden toimenpiteiden tavoite eli ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maatalouteen ja niiden lisäarvo tunnustetaan laajalti.

---

(1)  ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” esitetään Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden 2006 tilinpäätöksen niteessä I.

1

(2)  ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää taseen, tuloslaskelman (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelman, laskelman nettovarallisuuden muutoksista ja yhteenvedon merkittävistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

2

(3)  ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” sisältää konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta, yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

3

(4)  Euroopan toimielinten ja elinten tasolla johtoon kuuluvat toimielinten jäsenet, virastojen johtajat, valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja varainhoito-, tarkastus- ja valvontayksiköiden johtohenkilöstö. Jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden tasolla johtoon kuuluvat tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja maksuviranomaisten johtohenkilöstö, todentamisviranomaiset ja täytäntöönpanovirastot.

4

(5)  Komission tilinpitäjän antamat kirjanpitosäännöt perustuvat tilintarkastajien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards). ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2006 on toinen varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen perusteella laadittu konsolidoitu tilinpäätös. Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi. ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella.

5

(6)  Ennen kuin toimielin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa allekirjoituksellaan, että hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

6

(7)  Elinten johtajat laativat lopulliset tilinpäätökset, jotka lähetetään asianomaisen johtokunnan lausunnon kanssa komission tilinpitäjälle. Lisäksi elinten tilinpitäjät varmentavat ne allekirjoituksellaan ja todentavat täten saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että ne antavat oikean ja riittävän kuvan elinten taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

7

(8)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.51 ja 1.52 ja tämän vuosikertomuksen luku 2.

8

(9)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kun se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Komission tiedonanto Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta (KOM(2002) 755 lopull., 17.12.2002).

10

(11)  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ensimmäisen vaiheen alustavat havainnot esitettiin vuosikertomuksessa vuodelta 2004 (ks. kohdat 1.21–1.45) ja toisen vaiheen alustavat havainnot vuosikertomuksessa vuodelta 2005 (ks. kohdat 1.5–1.58). Seuraavien vaiheiden tulokset sisältyvät tuleviin vuosikertomuksiin.

11

(12)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma varainhoitovuodelta 2005, kohdat VI, VII ja VIII.

12

(13)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma varainhoitovuodelta 2005, kohdat VI, VII a ja VII b.

13

(14)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma varainhoitovuodelta 2005, kohdat 1.24, 1.25 ja 1.49.

14

(15)  Tilinpitäjä ei hyväksynyt kolmea paikallista kirjanpidon osajärjestelmää ja otti esiin useita muita huomioon otettavia tekijöitä. Yksityiskohtaisemmat tiedot esitetään varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa, kohdat 1.20 ja 1.21.

15

(16)  Henkilöstön ja hallinnon, kilpailun sekä tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosastot, yhteinen tutkimuskeskus, sisämarkkinoiden ja palvelujen, verotuksen ja tulliliiton sekä energian ja liikenteen pääosastot. Tämä koskee myös Brysselin ja Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistoja.

16

(17)  Yhteistyötoimisto EuropeAidin uudistettu paikallinen CRIS-järjestelmä otettiin käyttöön 22. tammikuuta 2007, ja lisätarkastuksia on tehtävä ennen kuin järjestelmä voidaan hyväksyä.

17

(18)  Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston uuden SYMMETRY-järjestelmän kehittämistä lykättiin vuoteen 2008 ja nykyisen APPFIN-järjestelmän uusi versio otettiin käyttöön lokakuussa 2006. Siitä huolimatta, että tietojen laatu parani marraskuusta 2006 alkaen, joitakin puutteita esiintyy yhä (varsinkin dokumentoinnissa). Hyväksyntämenettelyjä toteutetaan lisää vuonna 2007.

18

(19)  Ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimiin ennakkotileihin lähetystöissä sovellettavat ABAC-tietojärjestelmät otettiin käyttöön 8. tammikuuta 2007 (paitsi ABAC Assets -sovellus, jota ei ollut vielä saatu valmiiksi). Hyväksyntämenettelyjä toteutetaan lisää vuonna 2007.

19

(20)  Eritoten tässä on kyse seuraavista yleisistä asioista: ennakkomaksujen tarkastaminen ja hyväksyntä, tapahtumien oikea-aikainen kirjaaminen, ABAC Contracts -sovelluksen käyttö, ennakkomaksujen käsittely tietyillä aloilla, paikallisjärjestelmien ja ABAC-järjestelmän tietojen yhdenmukaisuus, suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteita ei tunneta/ymmärretä laajalti yksiköissä.

20

(21)  Tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, energian ja liikenteen pääosasto ja yhteinen tutkimuskeskus.

21

(22)  Yhteistyötoimisto EuropeAid, laajentumisasioiden pääosasto, tutkimuksen pääosasto, energian ja liikenteen pääosasto, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ja koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto eivät testanneet jaksotusmenettelyjään jälkikäteen.

22

(23)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma varainhoitovuodelta 2005, kohta VIII.

23

(24)  Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimenpanoviraston tarkastuksen toimitti komission sisäisen tarkastuksen osasto tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa.

24

(25)  Yhteistyötoimisto EuropeAid, tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, energian ja liikenteen pääosasto sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosasto.

25

(26)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005 (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1) ja komission asetus (EY) N:o 885/2006 (EUVL L 171, 23.6.2006, s. 90).

26

(27)  Todentamisviranomaisten todistuksissa esitetyt lausunnot olivat puutteellisia, ja he olivat esittäneet kertomuksissaan keskeisiä huomautuksia, joidenkin todentamisviranomaisten työsuoritukset olivat vähäisiä, ja joihinkin todentamisviranomaisten kertomuksiin sisältyvät tiedot olivat riittämättömiä.

27

(28)  Laajennetun puhemiehistön 4. marraskuuta 1981 tekemä päätös; puhemiehistön 24. ja 25. toukokuuta 1982 tekemä päätös, sellaisena kuin se on muutettuna 13. syyskuuta 1995 (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02–2004/Ann.III).

28

(29)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2005, kohta 1.49.

29

(30)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohdat 1.10 ja 1.11, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.11, vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.12 ja 1.13, ja vuosikertomus vuodelta 2005, kohta 1.57.

30

(31)  Lisätietoja asiasta esitetään ehdollisten varojen (petokset ja sääntöjenvastaisuudet sekä tuloennusteet) yhteydessä ja konsolidoitujen talousarvion toteuttamisselvitysten lisätiedoissa.

31

(32)  Ks. selvitys talousarvion toteuttamisesta, taulukko 2 ”Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta varainhoitovuonna 2005”.

32

(33)  Ks. selvitys talousarvion toteuttamisesta, taulukko 2 ”Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta varainhoitovuonna 2006”.

33

(34)  Yksityiskohtaisemmat tiedot esitetään tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla osoitteessa www.eca.europa.eu.

34

(35)  Ks. sisältöä koskevat rajoitteet, kohdat 4.3, 4.4 ja 4.7.

35

(36)  Kohdissa 10.6 ja 10.25 kiinnitetään huomiota tiettyihin valvontajärjestelmän toiminnan puutteisiin.

36

(37)  Järjestelmät luokitellaan ”osittain tyydyttäviksi”, kun vain joidenkin valvontamenettelyjen arvioidaan toimivan asianmukaisesti. Tämän vuoksi niiden avulla ei kokonaisuutena kenties onnistuta vähentämään tilien perustana olevissa toimissa esiintyviä virheitä hyväksyttävälle tasolle.

37

(38)  Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa ilmeni, että ainoastaan muut kuin maaseudun kehittämiseen liittyvät maatalousmenot kattavan alaotoksen perusteella laskettu virheprosentti oli olennaisuusrajan alapuolella.

38

TOINEN LUKU

Komission sisäinen valvonta

SISÄLLYS

| 2.1—2.2 | Johdanto ja tarkastuksen sisältö |
| --- | --- |

2.1—2.2

| 2.3—2.18 | Komission kannanotot |
| --- | --- |

2.3—2.18

| 2.3—2.6 | Komission yhteenvetokertomus |
| --- | --- |

2.3—2.6

| 2.7—2.18 | Pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat |
| --- | --- |

2.7—2.18

| 2.7 | Laadintamenettely |
| --- | --- |

2.7

| 2.8—2.17 | Pääjohtajien lausumat |
| --- | --- |

2.8—2.17

| 2.18 | Laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevat indikaattorit |
| --- | --- |

2.18

| 2.19—2.30 | Toimintasuunnitelmat |
| --- | --- |

2.19—2.30

| 2.19—2.22 | Yleisarvio |
| --- | --- |

2.19—2.22

| 2.23—2.25 | Virheiden korjaaminen |
| --- | --- |

2.23—2.25

| 2.26—2.30 | Virheiden korjaamisesta komission tasolla saatavilla olevat tiedot |
| --- | --- |

2.26—2.30

| 2.31—2.34 | Valvontastandardit |
| --- | --- |

2.31—2.34

| 2.32 | Perusvaatimusten noudattaminen |
| --- | --- |

2.32

| 2.33—2.34 | Vaikuttavuus |
| --- | --- |

2.33—2.34

| 2.35—2.37 | Yleiset päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

2.35—2.37

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO JA TARKASTUKSEN SISÄLTÖ |
| 2.1 | Tässä luvussa käsitellään toimia, joita komissio toteutti vuonna 2006 lisätäkseen pääosastojensa valvontajärjestelmien vaikuttavuutta EU:n talousarvioon perustuvien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Tutkinnan kohteena olivat erityisesti seuraavat osa-alueet: |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO JA TARKASTUKSEN SISÄLTÖ

2.1

Tässä luvussa käsitellään toimia, joita komissio toteutti vuonna 2006 lisätäkseen pääosastojensa valvontajärjestelmien vaikuttavuutta EU:n talousarvioon perustuvien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Tutkinnan kohteena olivat erityisesti seuraavat osa-alueet:

| — | missä määrin tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot tukevat pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä komission yhteenvetokertomukseen sisältyviä johdon antamia tietoja (kohdat 2.3–2.18), |
| --- | --- |

—

missä määrin tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot tukevat pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä komission yhteenvetokertomukseen sisältyviä johdon antamia tietoja (kohdat 2.3–2.18),

| — | perittyjä määriä sekä rahoituskorjauksia koskevat tiedot (kohdat 2.23–2.30). |
| --- | --- |

—

perittyjä määriä sekä rahoituskorjauksia koskevat tiedot (kohdat 2.23–2.30).

| 2.1 | Vuonna 2006 käynnistettiin muun muassa toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Komissio julkaisi maaliskuussa 2007 ensimmäisen kertomuksen siitä, miten suunnitelman toteuttamisessa oli edistytty. Vuotuisia toimintakertomuksia koskevaa ohjeistusta parannettiin. Parannukset koskivat muun muassa yksiköiden valvontastrategioiden ja niiden saavuttamien tulosten esitystapaa sekä laillisuutta ja asianmukaisuutta mittaavia indikaattoreita, joiden esittäminen tosin oli vapaaehtoista vuodelta 2006. |
| --- | --- |

2.1

Vuonna 2006 käynnistettiin muun muassa toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Komissio julkaisi maaliskuussa 2007 ensimmäisen kertomuksen siitä, miten suunnitelman toteuttamisessa oli edistytty. Vuotuisia toimintakertomuksia koskevaa ohjeistusta parannettiin. Parannukset koskivat muun muassa yksiköiden valvontastrategioiden ja niiden saavuttamien tulosten esitystapaa sekä laillisuutta ja asianmukaisuutta mittaavia indikaattoreita, joiden esittäminen tosin oli vapaaehtoista vuodelta 2006.

Valvonta- ja tarkastusjärjestelmien parantamiseksi toteutettiin runsaasti erilaisia toimia, jotka olivat tilintarkastustuomioistuimen, komission omien sisäisten tarkastajien sekä parlamentin ja neuvoston vuotuisessa vastuuvapausmenettelyssä antamien suositusten mukaisia.

| 2.2 | Luvussa käsitellään myös komission toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (kohdat 2.19–2.22) ja tarkastellaan komission valvontajärjestelmien toimintaa (kohdat 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.2

Luvussa käsitellään myös komission toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (kohdat 2.19–2.22) ja tarkastellaan komission valvontajärjestelmien toimintaa (kohdat 2.31–2.34).

KOMISSION KANNANOTOT

Komission Yhteenvetokertomus

| 2.3 | Politiikan saavutuksia koskevan tiedonannon (1) lisäksi komissio hyväksyi vuoden 2006 hallintosaavutuksista laaditun yhteenvetokertomuksen (2), jossa se totesi, että ”että sisäisen valvonnan järjestelmät antavat [...] toimintakertomuksissa esitetyin rajoituksin riittävän varmuuden niiden toimintojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joista komissio EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaan kantaa kokonaisvastuun. Se kuitenkin myöntää, että on monia puutteita – erityisesti valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien varaumissa esille tuodut – joiden korjaamiseksi on tehtävä vielä työtä.” |
| --- | --- |

2.3

Politiikan saavutuksia koskevan tiedonannon (1) lisäksi komissio hyväksyi vuoden 2006 hallintosaavutuksista laaditun yhteenvetokertomuksen (2), jossa se totesi, että ”että sisäisen valvonnan järjestelmät antavat [...] toimintakertomuksissa esitetyin rajoituksin riittävän varmuuden niiden toimintojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joista komissio EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaan kantaa kokonaisvastuun. Se kuitenkin myöntää, että on monia puutteita – erityisesti valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien varaumissa esille tuodut – joiden korjaamiseksi on tehtävä vielä työtä.”

2.4

| 2.4 | Monialaisia kysymyksiä koskeva komission arviointi vastaa tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa analysointia seuraaviin aloihin liittyvien päätelmien osalta: suora keskitetty hallinnointi tutkimusalalla (ks. kohta 2.12), yksinkertaistamisen tarve (ks. kohta 1.42), jatkuvat laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien indikaattoreiden kehittämistoimet (ks. kohta 2.18) sekä tarve parantaa edelleen vuotuisten toimintakertomusten laatua (ks. kohdat 2.7 ja 2.9). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tiettyjen yhteisen maatalouspolitiikan osien, rakennetoimien sekä tiettyjen ulkoisten toimien osa-alueiden kohdalla valvontajärjestelmissä huomattavia puutteita, jotka ovat suurempia kuin pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten liitteenä oleviin lausumiin varaumina sisällyttämät puutteet (ks. kohdat 2.13–2.17). Lisäksi komission analyysi tilien luotettavuuteen edelleen etenkin paikallisten apujärjestelmien tasolla liittyvistä ongelmista ei ollut kattava (ks. kohdat 1.13–1.17). |
| --- | --- |

Monialaisia kysymyksiä koskeva komission arviointi vastaa tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa analysointia seuraaviin aloihin liittyvien päätelmien osalta: suora keskitetty hallinnointi tutkimusalalla (ks. kohta 2.12), yksinkertaistamisen tarve (ks. kohta 1.42), jatkuvat laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien indikaattoreiden kehittämistoimet (ks. kohta 2.18) sekä tarve parantaa edelleen vuotuisten toimintakertomusten laatua (ks. kohdat 2.7 ja 2.9). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tiettyjen yhteisen maatalouspolitiikan osien, rakennetoimien sekä tiettyjen ulkoisten toimien osa-alueiden kohdalla valvontajärjestelmissä huomattavia puutteita, jotka ovat suurempia kuin pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten liitteenä oleviin lausumiin varaumina sisällyttämät puutteet (ks. kohdat 2.13–2.17). Lisäksi komission analyysi tilien luotettavuuteen edelleen etenkin paikallisten apujärjestelmien tasolla liittyvistä ongelmista ei ollut kattava (ks. kohdat 1.13–1.17).

| 2.4 | Pääjohtajat esittävät lausumissaan varaumia silloin, kun järjestelmien toimivuutta koskevissa pääosastojen omissa tai jäsenvaltioiden toimittamissa tarkastuksissa on havaittu merkittäviä puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski, jota ei ole voitu riittävän hyvin hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten korjausmekanismien avulla. Pääjohtajat voivat esittää varaumia myös silloin, kun on olemassa merkittävä riski yhteisön toimielinten maineen vahingoittumisesta. Pääjohtajat, joihin tilintarkastustuomioistuin viittaa, eivät sen vuoksi esittäneet varaumia silloin, kun he katsoivat, että riskiä hallittiin asianmukaisesti. Lisäksi pääjohtajat perustelivat näkemyksensä vuotuisissa toimintakertomuksissaan. |
| --- | --- |

2.4

Pääjohtajat esittävät lausumissaan varaumia silloin, kun järjestelmien toimivuutta koskevissa pääosastojen omissa tai jäsenvaltioiden toimittamissa tarkastuksissa on havaittu merkittäviä puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski, jota ei ole voitu riittävän hyvin hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten korjausmekanismien avulla. Pääjohtajat voivat esittää varaumia myös silloin, kun on olemassa merkittävä riski yhteisön toimielinten maineen vahingoittumisesta. Pääjohtajat, joihin tilintarkastustuomioistuin viittaa, eivät sen vuoksi esittäneet varaumia silloin, kun he katsoivat, että riskiä hallittiin asianmukaisesti. Lisäksi pääjohtajat perustelivat näkemyksensä vuotuisissa toimintakertomuksissaan.

Maatalouden ympäristötukitoimenpiteiden menot, jotka muodostavat pienen osan yhteisen maatalouspolitiikan menoista, ovat alttiita puutteille (ks. kohta 5.72). Puutteiden korjaamiseksi saattavat kuitenkin riittää valvontajärjestelmiin sisältyvät korjausmekanismit. Lisäksi lainsäädäntöön on tehty muutoksia tulevaisuutta varten.

Ks. myös vastaukset kohtiin 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 ja 2.18.

| 2.5 | Komissio toteaa yhteenvetokertomuksessaan, että tilintarkastustuomioistuimen arviointi sisäisen valvonnan järjestelmistä saatavasta varmuudesta poikkeaa ”joissakin tapauksissa” vastuunalaisten pääjohtajien saamasta varmuudesta lähinnä siksi, että osapuolten näkemys virheluokituksesta ja virheiden vaikutuksista ja/tai järjestelmän puutteiden arvioinnista on erilainen. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan poikkeaminen johtuu lähinnä siitä, että hallintosaavutuksia koskevassa komission arvioinnissa ei oteta riittävässä määrin huomioon jatkuvien valvontapuutteiden vaikutuksia, vaikka puutteista suurin osa on tuotu esille eri toimintasuunnitelmissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa (ks. kohdat 2.11 ja 2.19–2.22). |
| --- | --- |

2.5

Komissio toteaa yhteenvetokertomuksessaan, että tilintarkastustuomioistuimen arviointi sisäisen valvonnan järjestelmistä saatavasta varmuudesta poikkeaa ”joissakin tapauksissa” vastuunalaisten pääjohtajien saamasta varmuudesta lähinnä siksi, että osapuolten näkemys virheluokituksesta ja virheiden vaikutuksista ja/tai järjestelmän puutteiden arvioinnista on erilainen. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan poikkeaminen johtuu lähinnä siitä, että hallintosaavutuksia koskevassa komission arvioinnissa ei oteta riittävässä määrin huomioon jatkuvien valvontapuutteiden vaikutuksia, vaikka puutteista suurin osa on tuotu esille eri toimintasuunnitelmissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa (ks. kohdat 2.11 ja 2.19–2.22).

| 2.5 | Komissio totesi yhteenvetokertomuksessaan, että sisäisen valvonnan järjestelmän perusteella saatavaa varmuutta arvioitaessa otetaan huomioon myös se, että järjestelmä on monivuotinen, joten korjauksia voidaan tehdä vielä jonkin aikaa sen jälkeen, kun maksut on suoritettu. Lisäksi arvioinnissa otetaan huomioon valvonnassa havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutettavat toimet. |
| --- | --- |

2.5

Komissio totesi yhteenvetokertomuksessaan, että sisäisen valvonnan järjestelmän perusteella saatavaa varmuutta arvioitaessa otetaan huomioon myös se, että järjestelmä on monivuotinen, joten korjauksia voidaan tehdä vielä jonkin aikaa sen jälkeen, kun maksut on suoritettu. Lisäksi arvioinnissa otetaan huomioon valvonnassa havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutettavat toimet.

Kyseessä olevat pääjohtajat keskustelevat parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen kanssa näistä näkemyseroista. Vuodesta 2007 eteenpäin he myös esittävät näkemystensä perustelut vuotuisissa toimintakertomuksissa.

Yhteenvetokertomuksessa todettiin lisäksi, että pääjohtajat ottavat asianmukaisesti huomioon tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten tulokset tärkeänä varmuuden lähteenä.

| 2.6 | Kuten jo esimerkiksi varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa (3) tuotiin esille, tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset osoittavat, että nykyiset valvontajärjestelmät eivät useilla aloilla takaa virheiden ennaltaehkäisyä tai oikea-aikaista havaitsemista ja korjaamista (ks. kohdat 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) ja 9.23). Komissio toteaa yksiköidensä soveltavan monivuotista järjestelmää, jonka yhteydessä tiettyyn vuoteen liittyvät virheet voidaan havaita ja korjata seuraavina vuosina. Komissiolla ei kuitenkaan ole käytössään riittäviä ja luotettavia tietoja lopullisten edunsaajien tasolla suoritetuista korjauksista (ks. kohdat 2.23–2.30). |
| --- | --- |

2.6

Kuten jo esimerkiksi varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa (3) tuotiin esille, tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset osoittavat, että nykyiset valvontajärjestelmät eivät useilla aloilla takaa virheiden ennaltaehkäisyä tai oikea-aikaista havaitsemista ja korjaamista (ks. kohdat 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) ja 9.23). Komissio toteaa yksiköidensä soveltavan monivuotista järjestelmää, jonka yhteydessä tiettyyn vuoteen liittyvät virheet voidaan havaita ja korjata seuraavina vuosina. Komissiolla ei kuitenkaan ole käytössään riittäviä ja luotettavia tietoja lopullisten edunsaajien tasolla suoritetuista korjauksista (ks. kohdat 2.23–2.30).

| 2.6 | Kun kyse on maatalousmenoista, lopullisia edunsaajia koskevien tarkastusten tulokset, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle ja jotka on julkaistu asianomaisessa vuotuisessa toimintakertomuksessa, antavat tietoa siitä, missä määrin maatalousmenoihin liittyy sääntöjenvastaisia maksuja. Parantaakseen näiden tietojen perusteella saatavaa varmuutta komissio on vuodesta 2007 alkaen noudattanut tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan todistuksen myöntävien elinten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset. |
| --- | --- |

2.6

Kun kyse on maatalousmenoista, lopullisia edunsaajia koskevien tarkastusten tulokset, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle ja jotka on julkaistu asianomaisessa vuotuisessa toimintakertomuksessa, antavat tietoa siitä, missä määrin maatalousmenoihin liittyy sääntöjenvastaisia maksuja. Parantaakseen näiden tietojen perusteella saatavaa varmuutta komissio on vuodesta 2007 alkaen noudattanut tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan todistuksen myöntävien elinten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset.

Komissio on rakennetoimien osalta tilintarkastustuomioistuimen kanssa yleisesti ottaen samaa mieltä siitä, että kansallisia järjestelmiä on tarpeen parantaa. Tiedot kuitenkin osoittavat, että järjestelmistä 20–35 prosenttia on tyydyttäviä. Noin 60 prosenttia järjestelmistä on sellaisia, että niitä on tarpeen parantaa keskeisiin tarkastuksiin liittyvien olennaisten puutteiden korjaamiseksi, ja noin 10 prosenttia järjestelmistä on erittäin puutteellisia (ks. vastaus kohtaan 6.35). Viimeksi mainituissa tapauksissa turvaudutaan maksujen keskeyttämiseen tai rahoituskorjauksiin, jos jäsenvaltiot eivät itse tee vaadittuja korjauksia.

Komissio katsoo, että suuri osa havaituista virheistä saadaan todennäköisesti korjattua järjestelmän monivuotisen korjausmekanismin puitteissa. Vuoden 2007 toimintakertomuksia koskevissa ohjeissa edellytetään entistä tarkempia tietoja takaisinperinnästä. Komissio on etenkin toteuttanut toimenpiteitä saadakseen parempaa tietoa jäsenvaltioiden tekemistä korjauksista. Ks. myös vastaukset kohtiin 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 ja 9.23.

Pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

Laadintamenettely

| 2.7 | Vuoden 2006 toimintakertomuksia koskeva ohjeistus (5) sekä vertaisarviointi (6) osoittavat, että komission keskusyksiköt ovat jatkuvasti pyrkineet selkiyttämään sisäisen valvonnan järjestelmien vaikuttavuuden ja lausumien perustan välistä yhteyttä (7); ohjeistuksen ja vertaisarvioinnin perusteella saadaan myös yleistietoa keskeisten laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien indikaattoreiden esittämisestä (8). |
| --- | --- |

2.7

Vuoden 2006 toimintakertomuksia koskeva ohjeistus (5) sekä vertaisarviointi (6) osoittavat, että komission keskusyksiköt ovat jatkuvasti pyrkineet selkiyttämään sisäisen valvonnan järjestelmien vaikuttavuuden ja lausumien perustan välistä yhteyttä (7); ohjeistuksen ja vertaisarvioinnin perusteella saadaan myös yleistietoa keskeisten laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien indikaattoreiden esittämisestä (8).

Pääjohtajien lausumat

| 2.8 | Vuotuisten toimintakertomusten liitteenä olevissa lausumissa pääjohtajien on ilmoitettava, onko toimintoihin kohdennetut resurssit käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja saavatko he yksiköissään suoritettavan sisäisen valvonnan avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. Olennaisten sisäisen valvonnan puutteiden tai sääntöjenvastaisuuksien yhteydessä heidän on sisällytettävä lausumiinsa varaumia (9) ja laadittava korjaavia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

2.8

Vuotuisten toimintakertomusten liitteenä olevissa lausumissa pääjohtajien on ilmoitettava, onko toimintoihin kohdennetut resurssit käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja saavatko he yksiköissään suoritettavan sisäisen valvonnan avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. Olennaisten sisäisen valvonnan puutteiden tai sääntöjenvastaisuuksien yhteydessä heidän on sisällytettävä lausumiinsa varaumia (9) ja laadittava korjaavia toimintasuunnitelmia.

| 2.8 | Näiden kahden periaatteen (kohtuullinen varmuus moitteettomasta varainhoidosta sekä laillisuus ja asianmukaisuus) yhdistäminen johtaa tilanteeseen, jossa riskit ja tarkastukset ovat tasapainossa tavalla, jota johto pitää hyväksyttävänä, vaikka täydellistä varmuutta ja täydellistä laillisuutta ja asianmukaisuutta ei ole mahdollista saavuttaa. |
| --- | --- |

2.8

Näiden kahden periaatteen (kohtuullinen varmuus moitteettomasta varainhoidosta sekä laillisuus ja asianmukaisuus) yhdistäminen johtaa tilanteeseen, jossa riskit ja tarkastukset ovat tasapainossa tavalla, jota johto pitää hyväksyttävänä, vaikka täydellistä varmuutta ja täydellistä laillisuutta ja asianmukaisuutta ei ole mahdollista saavuttaa.

| 2.9 | Tilintarkastustuomioistuin analysoi pääjohtajien toimintakertomuksia ja lausumia varainhoitovuodelta 2006 ja havaitsi, että olennaisuuskriteerit sekä varaumat ja niiden vaikutus varmuuteen oli määritetty yleisesti ottaen selkeästi (10). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin niin ikään, että vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettävä valvontajärjestelmien vahvuuksien ja heikkouksien arviointi on yleisesti ottaen parantunut (11). |
| --- | --- |

2.9

Tilintarkastustuomioistuin analysoi pääjohtajien toimintakertomuksia ja lausumia varainhoitovuodelta 2006 ja havaitsi, että olennaisuuskriteerit sekä varaumat ja niiden vaikutus varmuuteen oli määritetty yleisesti ottaen selkeästi (10). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin niin ikään, että vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettävä valvontajärjestelmien vahvuuksien ja heikkouksien arviointi on yleisesti ottaen parantunut (11).

| 2.9 | Komissio odottaa tilanteen paranevan entisestään vuonna 2007. Tämä johtuu etenkin siitä, että vuotuisissa toimintakertomuksissa käytetään sisäistä tarkastusta koskevien tietojen esittämiseen yhä useammin tähän tarkoitettua mallipohjaa, jonka avulla valvontajärjestelmien ja varmuuden välinen yhteys voidaan tuoda esille entistä selkeämmin. Komissio pyrkii lisäksi tarvittaessa parantamaan olennaisuuskriteerejään sekä vahvistamaan varmuuden perustaa. |
| --- | --- |

2.9

Komissio odottaa tilanteen paranevan entisestään vuonna 2007. Tämä johtuu etenkin siitä, että vuotuisissa toimintakertomuksissa käytetään sisäistä tarkastusta koskevien tietojen esittämiseen yhä useammin tähän tarkoitettua mallipohjaa, jonka avulla valvontajärjestelmien ja varmuuden välinen yhteys voidaan tuoda esille entistä selkeämmin. Komissio pyrkii lisäksi tarvittaessa parantamaan olennaisuuskriteerejään sekä vahvistamaan varmuuden perustaa.

| 2.10 | Kaikki pääjohtajat vahvistivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty tarkoituksenmukaisesti ja että heidän käyttöön ottamansa sisäinen valvonta takasi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

2.10

Kaikki pääjohtajat vahvistivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty tarkoituksenmukaisesti ja että heidän käyttöön ottamansa sisäinen valvonta takasi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

2.11

| 2.11 | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että julkaistuista 40 lausumasta 15 sisältää yhden tai useamman varauman. Varaumien kokonaismäärä laski vuosien 2005 ja 2006 välillä 31:stä 20:een (12). Suurin osa liittyy jo aiempina vuosina todettuihin puutteisiin (13) ja koskee lähinnä tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Merkittävimmät tarkastuslausumaan (DAS) liittyvät varaumat esitetään
  taulukossa 2.1
  . |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että julkaistuista 40 lausumasta 15 sisältää yhden tai useamman varauman. Varaumien kokonaismäärä laski vuosien 2005 ja 2006 välillä 31:stä 20:een (12). Suurin osa liittyy jo aiempina vuosina todettuihin puutteisiin (13) ja koskee lähinnä tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Merkittävimmät tarkastuslausumaan (DAS) liittyvät varaumat esitetään
  taulukossa 2.1
  .

Taulukko 2.1 – Komission pääosastojen vuotuisista toimintakertomuksista saatava todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman kannalta

| Osasto | Merkittävimmät pääjohtajien esittämät varaumat
  (sisältyvät lausumiin) | 2004 | 2005 | 2006 | | Tilintarkastustuomioistuimen näkemys merkittävimpien varaumien vaikutuksesta pääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen (14) | Muut tilintarkastustuomioistuimen ja/tai komission havaitsemat merkittävät puutteet (eivät sisälly lausumiin) | 2004 | 2005 | 2006 | | Vuotuisesta toimintakertomuksesta saatu todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Omat varat | — | ”Hilton beef” |

Osasto

Merkittävimmät pääjohtajien esittämät varaumat

(sisältyvät lausumiin)

2004

2005

2006

Tilintarkastustuomioistuimen näkemys merkittävimpien varaumien vaikutuksesta pääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen (14)

Muut tilintarkastustuomioistuimen ja/tai komission havaitsemat merkittävät puutteet (eivät sisälly lausumiin)

2004

2005

2006

Vuotuisesta toimintakertomuksesta saatu todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Omat varat

—

”Hilton beef”

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Yhteinen maatalouspolitiikka

| — | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Kreikassa |
| --- | --- |

—

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Kreikassa

×

×

×

B

B

B

| — | Komission valvontatoiminnan kapea-alaisuus ja asetusta (ETY) N:o 4045/89 koskevien kesken olevien tarkastusten suma |
| --- | --- |

—

Komission valvontatoiminnan kapea-alaisuus ja asetusta (ETY) N:o 4045/89 koskevien kesken olevien tarkastusten suma

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Maaseudun kehittämiseen liittyvät hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (kohta 5.65) |
| --- | --- |

—

Maaseudun kehittämiseen liittyvät hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (kohta 5.65)

×

Rakennetoimet

| — | EMOTR:n ohjausosasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EMOTR:n ohjausosasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Ohjelmakauden 1994–1999 päättämiseen liittyvät riskit ja/tai olennaiset puutteet asetuksen (EY) N:o 2064/97 täytäntöönpanossa |
| --- | --- |

—

Ohjelmakauden 1994–1999 päättämiseen liittyvät riskit ja/tai olennaiset puutteet asetuksen (EY) N:o 2064/97 täytäntöönpanossa

×

×

C

C

C

| — | Euroopan sosiaalirahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

×

Yhdistynyt kuningaskunta

×

Espanja, Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Ruotsi, Slovakia, Slovenia, Latvia, Calabria ja Lazio (Italia)

| — | Hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)
   (16)
  (kohta 6.38) |
| --- | --- |

—

Hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)
   (16)
  (kohta 6.38)

×

×

| — | Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

Italia

| — | EAKR: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAKR: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

Kreikka

×

Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja

×

Englanti ja Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | INTERREG: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

Kaikki ohjelmat (lukuun ottamatta Luoteis-Eurooppaa sekä Azoreita, Kanariansaaria ja Madeiraa koskevaa IIIB -ohjelmaa)

| — | Koheesiorahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Koheesiorahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

Kreikka

×

Espanja

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| — | riittämätön varmuus/kansallisten elinten toteuttamaan hallinnointiin liittyy puutteita |
| --- | --- |

—

riittämätön varmuus/kansallisten elinten toteuttamaan hallinnointiin liittyy puutteita

×

×

B

B

B

| — | Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) (16) |
| --- | --- |

—

Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) (16)

×

B

B

B

| — | (Sisäisten politiikkojen alan sopimusten tarkastukset paikan päällä) – ei riittävästi todentavaa aineistoa sen määrittämiseksi, mikä on menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäljelle jäävien virheiden taso |
| --- | --- |

—

(Sisäisten politiikkojen alan sopimusten tarkastukset paikan päällä) – ei riittävästi todentavaa aineistoa sen määrittämiseksi, mikä on menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäljelle jäävien virheiden taso

×

×

×

Kuudes puiteohjelma

| — | Virheiden esiintyvyys kansanterveysalalla |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys kansanterveysalalla

×

| — | Virheiden esiintyvyys (tukikelpoisuus) tutkimussopimuksia koskevissa menoilmoituksissa |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys (tukikelpoisuus) tutkimussopimuksia koskevissa menoilmoituksissa

×

×

Viides puiteohjelma

×

Viides puiteohjelma

| — | Virheiden esiintyvyys kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa (16) |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa (16)

×

| — | Puutteita Euroopan pakolaisrahaston hallinto- ja valvontajärjestelmissä |
| --- | --- |

—

Puutteita Euroopan pakolaisrahaston hallinto- ja valvontajärjestelmissä

×

Yhdistynyt kuningaskunta ja Luxemburg

×

Yhdistynyt kuningaskunta

×

Italia

Ulkoiset toimet

| — | Humanitaarisen avun järjestö ei ole soveltanut hankintoja koskevia sopimusmenettelyjä |
| --- | --- |

—

Humanitaarisen avun järjestö ei ole soveltanut hankintoja koskevia sopimusmenettelyjä

×

A

A

A

| — | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia valvontajärjestelmiä on kehitettävä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla, jotta ne olisivat täysin toimintakunnossa (kohta 8.32) |
| --- | --- |

—

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia valvontajärjestelmiä on kehitettävä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla, jotta ne olisivat täysin toimintakunnossa (kohta 8.32)

×

×

C

B

B

| — | YK:n Kosovon väliaikaishallinnon neljänteen toimialaan liittyvän EU:n rahoituisosuuden täytäntöönpanoon osallistuvan sopimuspuolen oikeudellinen asema ja vastuualueet |
| --- | --- |

—

YK:n Kosovon väliaikaishallinnon neljänteen toimialaan liittyvän EU:n rahoituisosuuden täytäntöönpanoon osallistuvan sopimuspuolen oikeudellinen asema ja vastuualueet

×

Liittymistä edeltävä strategia

| — | ISPA: hallinto- ja valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

—

ISPA: hallinto- ja valvontajärjestelmät

×

Romania

B

A

A

/

B

A

A

| — | Phare: Hajautettujen järjestelmien ominaisriskit, puutteet järjestelmien ja toimien tarkastuksessa |
| --- | --- |

—

Phare: Hajautettujen järjestelmien ominaisriskit, puutteet järjestelmien ja toimien tarkastuksessa

×

Romania ja Bulgaria

Hallintomenot

| — | Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano EU:n lähetystöissä |
| --- | --- |

—

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano EU:n lähetystöissä

×

×

A

A

A

| — | Puutteita EU:n lähetystöjen valvontajärjestelmissä
   (16)
  (kohta 10.15) |
| --- | --- |

—

Puutteita EU:n lähetystöjen valvontajärjestelmissä
   (16)
  (kohta 10.15)

×

A

A

A

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| 2.12 | Omien varojen, sisäisten politiikkojen ja tutkimuksen, liittymistä valmistelevan strategian (19) sekä hallintomenojen (ks.
  taulukko 2.1
  sekä kohdat 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 ja 10.25) osalta vuotuiset toimintakertomukset vastaavat yleisesti ottaen kyseisten tarkastuslausumaan liittyvien erityisarvioiden päätelmiä. |
| --- | --- |

2.12

Omien varojen, sisäisten politiikkojen ja tutkimuksen, liittymistä valmistelevan strategian (19) sekä hallintomenojen (ks.
  taulukko 2.1
  sekä kohdat 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 ja 10.25) osalta vuotuiset toimintakertomukset vastaavat yleisesti ottaen kyseisten tarkastuslausumaan liittyvien erityisarvioiden päätelmiä.

2.13

| 2.13 | Toisaalta voidaan todeta, että pääjohtajat antavat huomattavilta osin EU:n talousarvion menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta myönteisemmän lausunnon kuin tilintarkastustuomioistuin oman tarkastuksensa perusteella. |
| --- | --- |

Toisaalta voidaan todeta, että pääjohtajat antavat huomattavilta osin EU:n talousarvion menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta myönteisemmän lausunnon kuin tilintarkastustuomioistuin oman tarkastuksensa perusteella.

| 2.13 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus koskee tiettynä vuonna kirjattujen maksutapahtumien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Pääjohtajien vahvistama varmuus puolestaan koskee monivuotisten valvontajärjestelmien toimintaa kyseisenä vuonna. Komissio ei aliarvioi järjestelmässä olevia puutteita, jotka saattavat aiheuttaa sen, etteivät menot vastaa niille asetettuja vaatimuksia. Se kuitenkin arvioi varmuutta pitkällä aikavälillä ja ottaa huomioon tällaisten puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimenpiteet sekä monivuotisen järjestelmän tarjoaman mahdollisuuden korjata virheet vielä jonkin aikaa sen jälkeen, kun maksut on suoritettu. |
| --- | --- |

2.13

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus koskee tiettynä vuonna kirjattujen maksutapahtumien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Pääjohtajien vahvistama varmuus puolestaan koskee monivuotisten valvontajärjestelmien toimintaa kyseisenä vuonna. Komissio ei aliarvioi järjestelmässä olevia puutteita, jotka saattavat aiheuttaa sen, etteivät menot vastaa niille asetettuja vaatimuksia. Se kuitenkin arvioi varmuutta pitkällä aikavälillä ja ottaa huomioon tällaisten puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimenpiteet sekä monivuotisen järjestelmän tarjoaman mahdollisuuden korjata virheet vielä jonkin aikaa sen jälkeen, kun maksut on suoritettu.

Katso myös vastaukset kohtiin 2.5 ja 2.6.

| 2.14 | Yhteisen maatalouspolitiikan kohdalla maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan pääjohtajan lausumaan perustuva varmuus (ks.
  taulukko 2.1
  ) ei ole joiltakin merkittäviltä osin yhteneväinen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto käyttää lausuman tukena varmuuteen perustuvaa mallia. Malliin liittyvät osa-alueet on eritelty vuotuisessa toimintakertomuksessa (20). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin puutteita, jotka vaikuttavat jokaiseen osa-alueeseen ja rajoittavat varmuutta, jonka se voi saada lausuman perusteella. Lausumassa esimerkiksi perustetaan varmuus osatekijöihin, jotka eivät liity vuoden 2006 menoihin (21), käytetään ennusteita kyseessä olevan vuoden osalta tehtävistä korjauksista (ehdolliset varat) ja sisällytetään mukaan rahoituskorjausten kustannukset, joista vastaavat jäsenvaltiot eivätkä sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien edunsaajat (ks. kohdat 5.63–5.64). |
| --- | --- |

2.14

Yhteisen maatalouspolitiikan kohdalla maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan pääjohtajan lausumaan perustuva varmuus (ks.
  taulukko 2.1
  ) ei ole joiltakin merkittäviltä osin yhteneväinen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto käyttää lausuman tukena varmuuteen perustuvaa mallia. Malliin liittyvät osa-alueet on eritelty vuotuisessa toimintakertomuksessa (20). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin puutteita, jotka vaikuttavat jokaiseen osa-alueeseen ja rajoittavat varmuutta, jonka se voi saada lausuman perusteella. Lausumassa esimerkiksi perustetaan varmuus osatekijöihin, jotka eivät liity vuoden 2006 menoihin (21), käytetään ennusteita kyseessä olevan vuoden osalta tehtävistä korjauksista (ehdolliset varat) ja sisällytetään mukaan rahoituskorjausten kustannukset, joista vastaavat jäsenvaltiot eivätkä sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien edunsaajat (ks. kohdat 5.63–5.64).

| 2.14 | Komissio toteaa, että virheiden kokonaismäärä on vähentynyt huomattavasti ja että EMOTR:n tukiosaston muissa kuin maaseudun kehittämiseen liittyvissä menoissa (85 prosenttia kokonaismenoista) olevien virheiden määrä jää alle olennaisuustason. Maaseudun kehittämisen alaan kuuluvissa maatalouden ympäristötukitoimenpiteissä sen sijaan esiintyy helposti runsaasti olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

2.14

Komissio toteaa, että virheiden kokonaismäärä on vähentynyt huomattavasti ja että EMOTR:n tukiosaston muissa kuin maaseudun kehittämiseen liittyvissä menoissa (85 prosenttia kokonaismenoista) olevien virheiden määrä jää alle olennaisuustason. Maaseudun kehittämisen alaan kuuluvissa maatalouden ympäristötukitoimenpiteissä sen sijaan esiintyy helposti runsaasti olennaisia virheitä.

Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan pääjohtajan saama varmuus perustuu kattavaan maatalousmenojen hallinnointi- ja valvontajärjestelmään, jolla varmistetaan, että sääntöjenvastaiset maksut lopullisille edunsaajille estetään tai että ne havaitaan ja peritään takaisin. Järjestelmässä on neljä tasoa, jotka täydentävät toisiaan ja joista jokainen toimii tyydyttävästi. Erityisesti voidaan todeta, ettei järjestelmän monivuotisuus vaikuta sääntöjenmukaisuuden tarkastamisessa noudatettavasta menettelystä varainhoitovuoden 2006 osalta saatavaan varmuuteen. Vaikka taloudelliset seuraukset selviävät vasta menettelyn päättyessä, vuonna 2006 toimitettujen tarkastusten alustavat havainnot ovat jo tiedossa. Koska komission tarkastukset kattavat myös jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät, ne eivät anna tietoja vain tarkastetuista menoista vaan välillisesti myös kyseessä olevien järjestelmien piirin kuuluvista tulevista menoista.

Lisäksi voidaan todeta, että ehdolliset varat kirjataan komission tileihin siksi, että ne antavat tietoa komission tarkastuksiin perustuvista mahdollisista saamisista, eikä siksi, että niitä voitaisiin käyttää tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan varmuuden perustana.

| 2.15 | Rakennepolitiikan alalla aluepolitiikasta sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioista vastaavat pääjohtajat arvioivat lausumissaan hallinto- ja valvontajärjestelmiin jäsenvaltioissa liittyvät huomattavat puutteet (ks. kohta 6.38) sekä hanketasolla esiintyvän olennaisen virheiden määrän (ks. kohta 6.39) liian pieniksi; mainitut puutteet ja virheet on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa (ks.
  taulukko 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15

Rakennepolitiikan alalla aluepolitiikasta sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioista vastaavat pääjohtajat arvioivat lausumissaan hallinto- ja valvontajärjestelmiin jäsenvaltioissa liittyvät huomattavat puutteet (ks. kohta 6.38) sekä hanketasolla esiintyvän olennaisen virheiden määrän (ks. kohta 6.39) liian pieniksi; mainitut puutteet ja virheet on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa (ks.
  taulukko 2.1
  ).

| 2.15 | Vastuussa olevat pääjohtajat perustelevat vuotuisissa toimintakertomuksissaan arvionsa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta ja tarvittavien parannusten aikaan saamiseksi käynnissä olevista korjaavista toimenpiteistä sekä ilmoittavat yhteisön varoihin kohdistuvan riskin tason. Arviot perustuvat laajaan tarkastustyöhön ja ovat yleisesti ottaen yhteneviä tilintarkastustuomioistuimen arvioiden kanssa. Kuten kohtaan 2.6 annetussa vastauksessa todetaan, ne osoittavat, että noin 10 prosenttia valvontajärjestelmistä on erittäin puutteellisia ja että nämä järjestelmät aiheuttavat tämän vuoksi suuren riskin. Tällaisissa tapauksissa voidaan turvautua jäsenvaltioille suoritettavien maksujen keskeyttämiseen tai rahoituskorjauksiin, jos jäsenvaltio ei itse tee vaadittuja korjauksia. Komissio katsoo, että suuri osa havaituista virheistä saadaan todennäköisesti korjattua järjestelmän monivuotisen korjausmekanismin puitteissa. |
| --- | --- |

2.15

Vastuussa olevat pääjohtajat perustelevat vuotuisissa toimintakertomuksissaan arvionsa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta ja tarvittavien parannusten aikaan saamiseksi käynnissä olevista korjaavista toimenpiteistä sekä ilmoittavat yhteisön varoihin kohdistuvan riskin tason. Arviot perustuvat laajaan tarkastustyöhön ja ovat yleisesti ottaen yhteneviä tilintarkastustuomioistuimen arvioiden kanssa. Kuten kohtaan 2.6 annetussa vastauksessa todetaan, ne osoittavat, että noin 10 prosenttia valvontajärjestelmistä on erittäin puutteellisia ja että nämä järjestelmät aiheuttavat tämän vuoksi suuren riskin. Tällaisissa tapauksissa voidaan turvautua jäsenvaltioille suoritettavien maksujen keskeyttämiseen tai rahoituskorjauksiin, jos jäsenvaltio ei itse tee vaadittuja korjauksia. Komissio katsoo, että suuri osa havaituista virheistä saadaan todennäköisesti korjattua järjestelmän monivuotisen korjausmekanismin puitteissa.

| 2.16 | Tilintarkastustuomioistuin haluaa myös kysyä, onko aluepolitiikasta vastaavan pääjohtajan Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta laatima yleisarviointi yhdenmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa koskevien huomautusten kanssa, joita pääjohtaja esittää EAKR:n kohdalla kymmenen ja koheesiorahaston kohdalla yhdeksän jäsenvaltion osalta (22). Tilanne on sama työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastossa (23). Tilintarkastustuomioistuin panee lisäksi merkille, että työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa todetaan, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kohdalla tarkastuslausumaa ei laadittu 17,5 prosentin osalta ohjelmakauden 2000–2006 menoista; pääjohtajan saama varmuus perustui johdon ilmoituksiin. |
| --- | --- |

2.16

Tilintarkastustuomioistuin haluaa myös kysyä, onko aluepolitiikasta vastaavan pääjohtajan Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta laatima yleisarviointi yhdenmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa koskevien huomautusten kanssa, joita pääjohtaja esittää EAKR:n kohdalla kymmenen ja koheesiorahaston kohdalla yhdeksän jäsenvaltion osalta (22). Tilanne on sama työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastossa (23). Tilintarkastustuomioistuin panee lisäksi merkille, että työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa todetaan, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kohdalla tarkastuslausumaa ei laadittu 17,5 prosentin osalta ohjelmakauden 2000–2006 menoista; pääjohtajan saama varmuus perustui johdon ilmoituksiin.

| 2.16 | Aluepolitiikan pääosaston hallinto- ja tarkastusyksiköt antoivat varaumia sisältävän lausunnon monien jäsenvaltioiden järjestelmistä siksi, että niissä havaittiin järjestelmien keskeisiin osiin vaikuttavia olennaisia puutteita. Tästä huolimatta todettiin, että kun otetaan huomioon parhaillaan käynnissä olevat korjaavat toimenpiteet ja valvontajärjestelmän monivuotisuus, puutteet eivät olleet niin merkittäviä, että ne olisivat edellyttäneet muodollista varaumaa pääjohtajan lausumaan. Euroopan sosiaalirahaston osalta komissio katsoo, että työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston pääjohtajan yleisarviointi järjestelmistä on yhdenmukainen seitsemässä jäsenvaltiossa toteutettavia ohjelmia koskevien varaumien kanssa. Johdon antamien lausumien tarkoituksena on paikata tarkastamattomista toimista aiheutuva aukko, koska jokaista toimea ei pystytä joka vuosi tarkastamaan. |
| --- | --- |

2.16

Aluepolitiikan pääosaston hallinto- ja tarkastusyksiköt antoivat varaumia sisältävän lausunnon monien jäsenvaltioiden järjestelmistä siksi, että niissä havaittiin järjestelmien keskeisiin osiin vaikuttavia olennaisia puutteita. Tästä huolimatta todettiin, että kun otetaan huomioon parhaillaan käynnissä olevat korjaavat toimenpiteet ja valvontajärjestelmän monivuotisuus, puutteet eivät olleet niin merkittäviä, että ne olisivat edellyttäneet muodollista varaumaa pääjohtajan lausumaan. Euroopan sosiaalirahaston osalta komissio katsoo, että työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston pääjohtajan yleisarviointi järjestelmistä on yhdenmukainen seitsemässä jäsenvaltiossa toteutettavia ohjelmia koskevien varaumien kanssa. Johdon antamien lausumien tarkoituksena on paikata tarkastamattomista toimista aiheutuva aukko, koska jokaista toimea ei pystytä joka vuosi tarkastamaan.

| 2.17 | EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisessa toimintakertomuksessa ja lausumassa ei tuoda riittävän hyvin esille tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaa virheiden olennaista esiintyvyyttä ja puutteita valvontajärjestelmissä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa toimien laillisuus ja asianmukaisuus hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla ulkoisten toimien alalla (ks. kohdat 8.31 ja 8.32) (ks.
  taulukko 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.17

EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisessa toimintakertomuksessa ja lausumassa ei tuoda riittävän hyvin esille tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaa virheiden olennaista esiintyvyyttä ja puutteita valvontajärjestelmissä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa toimien laillisuus ja asianmukaisuus hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla ulkoisten toimien alalla (ks. kohdat 8.31 ja 8.32) (ks.
  taulukko 2.1
  ).

| 2.17 | Komission sisäisen valvonnan järjestelmällä pyritään löytämään tasapaino tarkastusten kustannusten ja tarkastuksista saatavan hyödyn välillä. Järjestelmä on suunniteltu niin, että siinä otetaan huomioon ulkomaanavun monivuotisuus ja varmistetaan, että edunsaajien maksupyynnöt tarkastetaan hankkeiden toteutuksen keskeisissä vaiheissa, jolloin ennakkomaksuihin liittyvät virheet voidaan havaita ja korjata. |
| --- | --- |

2.17

Komission sisäisen valvonnan järjestelmällä pyritään löytämään tasapaino tarkastusten kustannusten ja tarkastuksista saatavan hyödyn välillä. Järjestelmä on suunniteltu niin, että siinä otetaan huomioon ulkomaanavun monivuotisuus ja varmistetaan, että edunsaajien maksupyynnöt tarkastetaan hankkeiden toteutuksen keskeisissä vaiheissa, jolloin ennakkomaksuihin liittyvät virheet voidaan havaita ja korjata.

Vuonna 2006 toteutettiin valvontajärjestelmien lujittamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluivat muun muassa sopimusmenettelyjä koskeva parannettu käytännön opas, ohjelmaennusteita koskeva opas, lähetystöille tarkoitetut yksityiskohtaisemmat raportointiohjeet sekä aiempaa tiukemmat jälkitarkastukset.

Laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevat indikaattorit

| 2.18 | Kolme neljäsosaa (24) pääosastoista esitti laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia indikaattoreita vuotta 2006 koskevissa toimintakertomuksissaan. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kaikki indikaattorit eivät vastaa komission keskusyksiköiden laatimissa ohjeissa luokiteltuja indikaattoreiden yleisiä tyyppejä (tulosindikaattorit ja/tai vaikutusindikaattorit). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että lisätoimet pääosastojen tasolla ovat yhä tarpeen valvontajärjestelmien vaikuttavuuden sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden mittaamiseksi (ks. kohdat 2.31–2.34). |
| --- | --- |

2.18

Kolme neljäsosaa (24) pääosastoista esitti laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia indikaattoreita vuotta 2006 koskevissa toimintakertomuksissaan. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että kaikki indikaattorit eivät vastaa komission keskusyksiköiden laatimissa ohjeissa luokiteltuja indikaattoreiden yleisiä tyyppejä (tulosindikaattorit ja/tai vaikutusindikaattorit). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että lisätoimet pääosastojen tasolla ovat yhä tarpeen valvontajärjestelmien vaikuttavuuden sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden mittaamiseksi (ks. kohdat 2.31–2.34).

| 2.18 | Pääjohtajien ei vielä tarvinnut vuotta 2006 koskevissa toimintakertomuksissaan esittää voimassa olevissa ohjeissa (D(2006) 12058) suositeltuja, laillisuutta ja asianmukaisuutta mittaavia tyyppikohtaisia indikaattoreita. Vuotta 2006 koskevassa yhteenvetokertomuksessa todetaan kuitenkin, että näiden indikaattorien kehittämistä jatketaan. Samalla varmistetaan, että samankaltaista toimintaa harjoittavien yksiköiden noudattamat lähestymistavat ovat keskenään johdonmukaisia. Näiden indikaattorien esittäminen on pakollista vuotta 2007 koskevista toimintakertomuksista lähtien. |
| --- | --- |

2.18

Pääjohtajien ei vielä tarvinnut vuotta 2006 koskevissa toimintakertomuksissaan esittää voimassa olevissa ohjeissa (D(2006) 12058) suositeltuja, laillisuutta ja asianmukaisuutta mittaavia tyyppikohtaisia indikaattoreita. Vuotta 2006 koskevassa yhteenvetokertomuksessa todetaan kuitenkin, että näiden indikaattorien kehittämistä jatketaan. Samalla varmistetaan, että samankaltaista toimintaa harjoittavien yksiköiden noudattamat lähestymistavat ovat keskenään johdonmukaisia. Näiden indikaattorien esittäminen on pakollista vuotta 2007 koskevista toimintakertomuksista lähtien.

TOIMINTASUUNNITELMAT

Yleisarvio

| 2.19 | Komissio esitti 7. maaliskuuta 2007 seurantaraportin (25) yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevasta toimintasuunnitelmasta (26); raportin päätelmät ovat yleisesti ottaen myönteisiä. Raportissa todettiin, että komissio on saavuttanut konkreettista edistystä toimintasuunnitelman toteuttamisessa, mutta jäljellä oleviin haasteisiin on vastattava. Vaikka joitakin viivästyksiä on sattunut, komissio uskoo edelleen, että se saa vuoden 2007 loppuun mennessä määriteltyä perusteet virheriskin hallitsemiseksi asianmukaisesti ja lisättyä varmuutta toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

2.19

Komissio esitti 7. maaliskuuta 2007 seurantaraportin (25) yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevasta toimintasuunnitelmasta (26); raportin päätelmät ovat yleisesti ottaen myönteisiä. Raportissa todettiin, että komissio on saavuttanut konkreettista edistystä toimintasuunnitelman toteuttamisessa, mutta jäljellä oleviin haasteisiin on vastattava. Vaikka joitakin viivästyksiä on sattunut, komissio uskoo edelleen, että se saa vuoden 2007 loppuun mennessä määriteltyä perusteet virheriskin hallitsemiseksi asianmukaisesti ja lisättyä varmuutta toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

2.20

| 2.20 | Seurantaraporttiin liitetyssä yksityiskohtaisessa analyysissä (ks.
  taulukko 2.2
  ) komissio arvioi, että 35 alatoimenpiteestä kymmenen oli saatu päätökseen, viisi oli saatu lähes päätökseen, 13 oli käynnissä, neljää ei ollut vielä aloitettu ja kolme oli peruttu. Komissio myös esitti kuusi uutta alatoimenpidettä, jotka oli määrä panna täytäntöön vuoden 2007 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

Seurantaraporttiin liitetyssä yksityiskohtaisessa analyysissä (ks.
  taulukko 2.2
  ) komissio arvioi, että 35 alatoimenpiteestä kymmenen oli saatu päätökseen, viisi oli saatu lähes päätökseen, 13 oli käynnissä, neljää ei ollut vielä aloitettu ja kolme oli peruttu. Komissio myös esitti kuusi uutta alatoimenpidettä, jotka oli määrä panna täytäntöön vuoden 2007 loppuun mennessä.

Taulukko 2.2 – Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan komission toimintasuunnitelman täytäntöönpano

| Viite | Toiminta-ala/(ala)toimenpiteet/toimintasuunnitelmassa asetettu määräaika | Komission arvio täytäntöönpanosta | Tilintarkastustuomioistuimen arvio täytäntöönpanon edistymisestä 31.12.2006 | Tilintarkastustuomioistuimen alustava arvio vaikutuksista 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinkertaistaminen ja yhteiset valvontaperiaatteet |
| 1 | Pyrkiä yksinkertaistamaan kaudella 2007–2013 sovellettavia, etenkin rakennerahastojen ja tutkimusohjelmien menojen tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä (31.12.2006). | Saatu lähes päätökseen | Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön | Lisätoimet tarpeen (27) |
| 2 | Ehdottaa sisäisen valvonnan lisäämistä budjettiperiaatteeksi tarkistettuun varainhoitoasetukseen toimielintenvälisen kuulemismenettelyn tulosten perusteella (1.6.2006). | Peruttu | Ei pantu täytäntöön | Tavoitetta ei ole saavutettu kokonaisuudessaan (seuranta tarpeen) |
| 3a | Laatia sisäisen valvonnan mallit, joissa määritetään tietyssä valvontaympäristössä sovellettavissa olevat eri valvontamuodot (31.5.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 3b | Osoittaa, miten pääosastot varmistuvat sisäisen valvonnan rakenteista yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin ja sisäisten politiikkojen alalla, ottaen huomioon komission tasolla kehitetyt mallit ja valvontastrategiat (30.9.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 3c | Järjestää vertaisarviointi valvontastrategioiden yhtenäisyyden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi pääosastoperheittäin (31.3.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 3d | Osoittaa, miten pääosastot varmistuvat sisäisen valvonnan rakenteista ulkosuhteiden, hallintomenojen, liittymistä valmistelevan tuen, EKR:n ja omien varojen alalla, ottaen huomioon komission tasolla kehitetyt mallit ja valvontastrategiat (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 3e | Järjestää vertaisarviointi valvontastrategioiden yhtenäisyyden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi pääosastoperheittäin (31.12.2007). | Ei vielä aloitettu |
| 3N | Komissio aikoo vuoden 2006 yhteenvetokertomuksesta lähtien esittää yleislausuntoon selkeästi varaumia, jotka tarvittaessa eritellään aloittain tai jäsenvaltioittain, sekä antaa tiedot suoritetuista rahoituskorjauksista ja keskeytetyistä maksuista ja ilmoittaa kyseiset varaumat ja tiedot budjettivallan käyttäjälle (31.12.2007). | Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007 |
| 4 | Käynnistää toimielintenvälinen aloite perusperiaatteista, jotka on otettava huomioon koskien riskejä, jotka voidaan hyväksyä tilien perustana olevissa toimissa, sekä yhteisten kriteereiden määrittäminen kyseisen riskin hallintaa varten (31.3.2006). | Peruttu | Ei pantu täytäntöön | Tavoitetta ei ole saavutettu kokonaisuudessaan (seuranta tarpeen) |
| Johdon lausumat ja tarkastusten perusteella saatava varmuus |
| 5 | Edistää johdon lausumien hyödyntämistä käytännön tasolla neuvoteltaessa välillisen keskitetyn hallinnoinnin alalla kaudella 2007–2013 sovellettavasta lainsäädännöstä, sekä sellaisten kansallisten koordinointielinten perustamista, jotka voivat antaa yleiskuvan saatavissa olevasta varmuudesta esimerkiksi laatimalla katsauksen kullakin toiminta-alalla annetuista lausumista (30.6.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 6a | Laatia suuntaviivoja, joiden avulla johdon lausumien vaikuttavuutta voidaan lisätä tutkimuksen ja muiden sisäisten politiikkojen aloilla (30.9.2006). | Peruttu | Ei pantu täytäntöön | Tavoitetta ei ole saavutettu kokonaisuudessaan (seuranta tarpeen) |
| 6b | Laajentaa suuntaviivoja, jotka koskevat johdon lausumien vaikuttavuuden lisäämistä ulkoisten politiikkojen alalla (31.12.2007). | Ei vielä aloitettu |
| 7a | Laatia kriteerit tutkimuksen ja sisäisten politiikkojen aloilla suoritettavia todentamistarkastuksia varten painottaen ”sovittujen menettelyiden” käyttöä (31.12.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 7b | Tutkia mahdollisuutta ottaa käyttöön todentamistarkastuksiin kaudella 2007–2013 yhteisen hallinnoinnin alalla sovellettavia kriteereitä, mikäli niitä ei ole vielä käytössä; menettelyn yhteydessä huomioidaan myös ”sovittujen menettelyiden” käyttö (31.3.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 7c | Laajentaa todentamistarkastuksiin sovellettavia kriteereitä ”sovittuja menettelyjä” painottaen tarvittaessa myös muihin hallinnointimuotoihin (31.12.2007). | Ei vielä aloitettu |
| 8 | Analysoida mahdollisuutta saada ylimmiltä kansallisilta tarkastuselimiltä lisävarmuutta EU-varoihin sovellettavasta käytännöstä (31.12.2006). | Saatu päätökseen | Ks. toimenpide 8N |
| 8N | Toimenpiteen luoman mahdollisuuden hyödyntämiseksi komissio jatkaa yhteydenpitoa ylimpiin kansallisiin tarkastuselimiin selvittääkseen, miten niiden työtä voidaan hyödyntää varmuuden saamiseksi komission ohjelmien toteuttamisesta jäsenvaltioissa. Komissio käynnistää myös tapaustutkimuksen keskeisistä kysymyksistä, joita ylimmät kansalliset tarkastuselimet kohtaavat tutkiessaan yhteisön menoja (31.12.2007). | Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007 |
| Yhtenäinen tarkastusmalli: tulosten jakaminen ja kustannushyödyn asettaminen etusijalle |
| 9a.1 | Arvioida mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tarkastusten ja valvonnan tulosten jakamisen sekä niiden seurannan dokumentoinnin edistämiseksi sisäisten politiikkojen ja tutkimuksen alalla (31.12.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 9a.1N | Uudessa kirjanpitojärjestelmässä (ABAC) suoritettavan tiedon jakamisen alkuvaiheiden seuraamiseksi komissio aikoo kuudennen puiteohjelman osalta valvoa tiedon jakamisen ja johdon raportoinnin käyttöä. Tarkoituksena on selvittää, mitkä ovat tärkeimmät tekijät tietojen jakamisen integroimisessa paremmin osaksi kokonaisvalvontaprosessia. (31.12.2007). | Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007 |
| 9a.2 | Arvioida mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tarkastusten ja valvonnan tulosten jakamisen sekä niiden seurannan dokumentoinnin edistämiseksi rakennerahastojen alalla kaudella 2007–2013 (31.5.2007). | Saatu lähes päätökseen | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 9a.3 | Arvioida mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tarkastusten ja valvonnan tulosten jakamisen sekä niiden seurannan dokumentoinnin edistämiseksi muiden politiikkojen alalla (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 9b | Ottaa käyttöön ABAC-kirjanpitojärjestelmään liittyvä väline suoraan hallinnoitavien menojen alalla; tavoitteena on koko komission kattava tiedonvaihto valvonnasta ja kaikkiin oikeushenkilöihin kohdistuneista tarkastuskäynneistä (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 9c | Järjestää tarjouskilpailu, jonka perusteella voidaan aikaansaada koko komission kattavat sopimuspuitteet koskien pääosastojen tukemista metodologisissa kysymyksissä, valvontatyön toteuttamista sekä valvonnan suorittamisen seurantaa (30.4.2007). | Saatu lähes päätökseen | Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 10a.1 | Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla ja määrittää yhteinen metodologia (31.5.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 10a.2 | Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla ja käynnistää aloite liittyen tietoihin, joita jäsenvaltioiden on toimitettava (30.9.2006). | Saatu päätökseen | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 10a.3 | Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla liittyen jäsenvaltioiden vastuulla olevaan tietojen toimittamiseen (28.2.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 10a.4 | Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla liittyen toimitettuihin tietoihin (30.9.2007). | Ei vielä aloitettu |
| 10b | Laatia alustava arvio valvontakustannuksista suoraan hallinnoitavien menojen alalla (30.6.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 10N | Komission tarkoituksena on tarkastella edelleen valvonnan kustannus-hyötysuhdetta, minkä vuoksi se tutkii ohjelmien suunnittelun ja tukikelpoisuusvaatimusten vaikutusta valvonnan kustannuksiin. Näin pyritään kehittämään hyväksyttävän riskin yksityiskohtainen analyysi käytännön pohjalta (31.12.2007). | Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007 |
| 11 | Arvioida saavutettavaa hyötyä kokeiluluontoisesti sisäisiä politiikkoja koskevan valvonnan alalla (30.6.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 11N | Sen toteamiseksi, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti, komissio aikoo selvittää, miten paljon maksuja perittiin takaisin vuosina 2005 ja 2006 ja missä suhteessa nämä takaisinperityt määrät olivat tarkastuksissa havaittuihin virheisiin. Se aikoo tämän pohjalta kehittää suoran hallinnoinnin alalla virheluokittelun ja määritellä kunkin virhetyypin suhteen takaisinperintään, rahoituskorjauksiin ja maksujen tarkistuksiin. Yhteisen hallinnoinnin alalla se tutkii kansallisten seuranta- ja raportointijärjestelmien luotettavuutta. (31.12.2007). | Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007 |
| Alakohtaiset puutteet |
| 12 | Käynnistää toimia havaittujen puutteiden korjaamiseksi vuotuisten hallintosuunnitelmien avulla; toimien edistymisen seurannasta tulee raportoida vuotuisissa toimintakertomuksissa (15.6.2007). | Saatu lähes päätökseen | Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 12N | Lisävarmuuden saamiseksi tehokkaasti komissio tekee vuoden 2007 kuluessa 300 kuudenteen puiteohjelmaan liittyvää tarkastusta, kun vuonna 2006 vastaava määrä oli 45 tarkastusta. Kehitettyään järjestelmällisen lähestymistavan kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien edunsaajien perusjoukon analysointiin ja otantaan osana toimenpidettä 16 b komissio aikoo jatkaa virheiden määrittämistä ja korjaamista niiden edunsaajien toiminnassa, jotka saavat merkittävimmän osan määrärahoista. Näin vuoden 2007 loppuun mennessä saadaan edustava kuva myös tutkimusalan määrärahoihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien määrästä ja luonteesta kokonaisuudessaan (31.12.2007). | Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007 |
| 13.1 | Viimeistellä Ecofin-neuvoston pyynnön mukaisesti rakennerahastoja koskeva analyysi nykyisestä alakohtaisesta ja aluetasolla suoritettavasta valvonnasta sekä olemassaolevien lausumien merkittävyydestä, ottaen huomioon 13 artiklan nojalla laadittavat vuosikertomukset, jotka oli määrä toimittaa kesäkuuhun 2006 mennessä, sekä komission suorittamien tarkastusten tulokset (31.3.2007). | Saatu lähes päätökseen | Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 13.2 | Saattaa vuotuisten toimintakertomusten osalta ajan tasalle tiedot siitä, miten pääosastot saavat varmuuden sisäisen valvonnan rakenteista rakennerahastojen ja maatalouden kohdalla kaudella 2007–2013 (31.12.2007). | Saatu päätökseen | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 14a | Levittää hyviä käytäntöjä ensimmäisen tason tarkastuksia varten; tavoitteena on tilien perustana oleviin toimiin liittyvän virheriskin hallinta ja jäsenvaltioiden kannustaminen tehostamaan edunsaajiin kohdistuvaa tiedotustoimintaansa, mukaan lukien valvonnasta ja maksujen peruuntumisriskistä tiedottaminen (30.6.2006). | Saatu päätökseen | Pantu täytäntöön | Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen) |
| 14b | Laatia edunsaajille ja/tai välittäjinä toimiville tasoille rakennerahastoihin ja välilliseen keskitettyyn hallinnointiin kaudella 2007–2013 sovellettavat, valvontaa ja valvontaketjuun liittyviä vastuualueita koskevat suuntaviivat (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 15 | Tehdä rakennerahastojen kohdalla ”luottamussopimuksia” kahdeksan jäsenvaltion kanssa, mikäli halukkaita maita on riittävästi; sopimukset luovat vakaan perustan uuden lainsäädännön täytäntöönpanoon valmistautumiselle ja menoista nykylainsäädännön avulla saatavan varmuuden parantamiselle (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 16a | Laatia saatujen kokemusten perusteella suuntaviivat ulkoisten tarkastajien hyväksymisestä, koulutuksesta ja seurannasta tutkimuksen ja muiden sisäisten politiikkojen alalla (30.6.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 16b | Kehittää yhteisiä lähestymistapoja riskinarviointiin ja edustaviin otoksiin perustuvien otantamenetelmien käyttöön tutkimuksen ja muiden sisäisten politiikkojen alalla sekä ulkoisten politiikkojen yhteydessä (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| 16c | Koordinoida esimerkiksi tarkastusstandardeja sekä virhemääriä koskevaa raportointia rakennerahastojen alalla (31.12.2007). | Käynnissä | Täytäntöönpano käynnissä | — |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Viite

Toiminta-ala/(ala)toimenpiteet/toimintasuunnitelmassa asetettu määräaika

Komission arvio täytäntöönpanosta

Tilintarkastustuomioistuimen arvio täytäntöönpanon edistymisestä 31.12.2006

Tilintarkastustuomioistuimen alustava arvio vaikutuksista 31.12.2006

Yksinkertaistaminen ja yhteiset valvontaperiaatteet

1

Pyrkiä yksinkertaistamaan kaudella 2007–2013 sovellettavia, etenkin rakennerahastojen ja tutkimusohjelmien menojen tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä (31.12.2006).

Saatu lähes päätökseen

Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön

Lisätoimet tarpeen (27)

2

Ehdottaa sisäisen valvonnan lisäämistä budjettiperiaatteeksi tarkistettuun varainhoitoasetukseen toimielintenvälisen kuulemismenettelyn tulosten perusteella (1.6.2006).

Peruttu

Ei pantu täytäntöön

Tavoitetta ei ole saavutettu kokonaisuudessaan (seuranta tarpeen)

3a

Laatia sisäisen valvonnan mallit, joissa määritetään tietyssä valvontaympäristössä sovellettavissa olevat eri valvontamuodot (31.5.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

3b

Osoittaa, miten pääosastot varmistuvat sisäisen valvonnan rakenteista yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin ja sisäisten politiikkojen alalla, ottaen huomioon komission tasolla kehitetyt mallit ja valvontastrategiat (30.9.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

3c

Järjestää vertaisarviointi valvontastrategioiden yhtenäisyyden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi pääosastoperheittäin (31.3.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

3d

Osoittaa, miten pääosastot varmistuvat sisäisen valvonnan rakenteista ulkosuhteiden, hallintomenojen, liittymistä valmistelevan tuen, EKR:n ja omien varojen alalla, ottaen huomioon komission tasolla kehitetyt mallit ja valvontastrategiat (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

3e

Järjestää vertaisarviointi valvontastrategioiden yhtenäisyyden ja yhdenmukaisuuden lisäämiseksi pääosastoperheittäin (31.12.2007).

Ei vielä aloitettu

3N

Komissio aikoo vuoden 2006 yhteenvetokertomuksesta lähtien esittää yleislausuntoon selkeästi varaumia, jotka tarvittaessa eritellään aloittain tai jäsenvaltioittain, sekä antaa tiedot suoritetuista rahoituskorjauksista ja keskeytetyistä maksuista ja ilmoittaa kyseiset varaumat ja tiedot budjettivallan käyttäjälle (31.12.2007).

Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007

4

Käynnistää toimielintenvälinen aloite perusperiaatteista, jotka on otettava huomioon koskien riskejä, jotka voidaan hyväksyä tilien perustana olevissa toimissa, sekä yhteisten kriteereiden määrittäminen kyseisen riskin hallintaa varten (31.3.2006).

Peruttu

Ei pantu täytäntöön

Tavoitetta ei ole saavutettu kokonaisuudessaan (seuranta tarpeen)

Johdon lausumat ja tarkastusten perusteella saatava varmuus

5

Edistää johdon lausumien hyödyntämistä käytännön tasolla neuvoteltaessa välillisen keskitetyn hallinnoinnin alalla kaudella 2007–2013 sovellettavasta lainsäädännöstä, sekä sellaisten kansallisten koordinointielinten perustamista, jotka voivat antaa yleiskuvan saatavissa olevasta varmuudesta esimerkiksi laatimalla katsauksen kullakin toiminta-alalla annetuista lausumista (30.6.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

6a

Laatia suuntaviivoja, joiden avulla johdon lausumien vaikuttavuutta voidaan lisätä tutkimuksen ja muiden sisäisten politiikkojen aloilla (30.9.2006).

Peruttu

Ei pantu täytäntöön

Tavoitetta ei ole saavutettu kokonaisuudessaan (seuranta tarpeen)

6b

Laajentaa suuntaviivoja, jotka koskevat johdon lausumien vaikuttavuuden lisäämistä ulkoisten politiikkojen alalla (31.12.2007).

Ei vielä aloitettu

7a

Laatia kriteerit tutkimuksen ja sisäisten politiikkojen aloilla suoritettavia todentamistarkastuksia varten painottaen ”sovittujen menettelyiden” käyttöä (31.12.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

7b

Tutkia mahdollisuutta ottaa käyttöön todentamistarkastuksiin kaudella 2007–2013 yhteisen hallinnoinnin alalla sovellettavia kriteereitä, mikäli niitä ei ole vielä käytössä; menettelyn yhteydessä huomioidaan myös ”sovittujen menettelyiden” käyttö (31.3.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

7c

Laajentaa todentamistarkastuksiin sovellettavia kriteereitä ”sovittuja menettelyjä” painottaen tarvittaessa myös muihin hallinnointimuotoihin (31.12.2007).

Ei vielä aloitettu

8

Analysoida mahdollisuutta saada ylimmiltä kansallisilta tarkastuselimiltä lisävarmuutta EU-varoihin sovellettavasta käytännöstä (31.12.2006).

Saatu päätökseen

Ks. toimenpide 8N

8N

Toimenpiteen luoman mahdollisuuden hyödyntämiseksi komissio jatkaa yhteydenpitoa ylimpiin kansallisiin tarkastuselimiin selvittääkseen, miten niiden työtä voidaan hyödyntää varmuuden saamiseksi komission ohjelmien toteuttamisesta jäsenvaltioissa. Komissio käynnistää myös tapaustutkimuksen keskeisistä kysymyksistä, joita ylimmät kansalliset tarkastuselimet kohtaavat tutkiessaan yhteisön menoja (31.12.2007).

Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007

Yhtenäinen tarkastusmalli: tulosten jakaminen ja kustannushyödyn asettaminen etusijalle

9a.1

Arvioida mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tarkastusten ja valvonnan tulosten jakamisen sekä niiden seurannan dokumentoinnin edistämiseksi sisäisten politiikkojen ja tutkimuksen alalla (31.12.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

9a.1N

Uudessa kirjanpitojärjestelmässä (ABAC) suoritettavan tiedon jakamisen alkuvaiheiden seuraamiseksi komissio aikoo kuudennen puiteohjelman osalta valvoa tiedon jakamisen ja johdon raportoinnin käyttöä. Tarkoituksena on selvittää, mitkä ovat tärkeimmät tekijät tietojen jakamisen integroimisessa paremmin osaksi kokonaisvalvontaprosessia. (31.12.2007).

Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007

9a.2

Arvioida mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tarkastusten ja valvonnan tulosten jakamisen sekä niiden seurannan dokumentoinnin edistämiseksi rakennerahastojen alalla kaudella 2007–2013 (31.5.2007).

Saatu lähes päätökseen

Täytäntöönpano käynnissä

—

9a.3

Arvioida mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tarkastusten ja valvonnan tulosten jakamisen sekä niiden seurannan dokumentoinnin edistämiseksi muiden politiikkojen alalla (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

9b

Ottaa käyttöön ABAC-kirjanpitojärjestelmään liittyvä väline suoraan hallinnoitavien menojen alalla; tavoitteena on koko komission kattava tiedonvaihto valvonnasta ja kaikkiin oikeushenkilöihin kohdistuneista tarkastuskäynneistä (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

9c

Järjestää tarjouskilpailu, jonka perusteella voidaan aikaansaada koko komission kattavat sopimuspuitteet koskien pääosastojen tukemista metodologisissa kysymyksissä, valvontatyön toteuttamista sekä valvonnan suorittamisen seurantaa (30.4.2007).

Saatu lähes päätökseen

Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

10a.1

Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla ja määrittää yhteinen metodologia (31.5.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

10a.2

Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla ja käynnistää aloite liittyen tietoihin, joita jäsenvaltioiden on toimitettava (30.9.2006).

Saatu päätökseen

Täytäntöönpano käynnissä

—

10a.3

Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla liittyen jäsenvaltioiden vastuulla olevaan tietojen toimittamiseen (28.2.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

10a.4

Arvioida valvonnan kustannuksia yhteisen hallinnoinnin alalla liittyen toimitettuihin tietoihin (30.9.2007).

Ei vielä aloitettu

10b

Laatia alustava arvio valvontakustannuksista suoraan hallinnoitavien menojen alalla (30.6.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

10N

Komission tarkoituksena on tarkastella edelleen valvonnan kustannus-hyötysuhdetta, minkä vuoksi se tutkii ohjelmien suunnittelun ja tukikelpoisuusvaatimusten vaikutusta valvonnan kustannuksiin. Näin pyritään kehittämään hyväksyttävän riskin yksityiskohtainen analyysi käytännön pohjalta (31.12.2007).

Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007

11

Arvioida saavutettavaa hyötyä kokeiluluontoisesti sisäisiä politiikkoja koskevan valvonnan alalla (30.6.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

11N

Sen toteamiseksi, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti, komissio aikoo selvittää, miten paljon maksuja perittiin takaisin vuosina 2005 ja 2006 ja missä suhteessa nämä takaisinperityt määrät olivat tarkastuksissa havaittuihin virheisiin. Se aikoo tämän pohjalta kehittää suoran hallinnoinnin alalla virheluokittelun ja määritellä kunkin virhetyypin suhteen takaisinperintään, rahoituskorjauksiin ja maksujen tarkistuksiin. Yhteisen hallinnoinnin alalla se tutkii kansallisten seuranta- ja raportointijärjestelmien luotettavuutta. (31.12.2007).

Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007

Alakohtaiset puutteet

12

Käynnistää toimia havaittujen puutteiden korjaamiseksi vuotuisten hallintosuunnitelmien avulla; toimien edistymisen seurannasta tulee raportoida vuotuisissa toimintakertomuksissa (15.6.2007).

Saatu lähes päätökseen

Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

12N

Lisävarmuuden saamiseksi tehokkaasti komissio tekee vuoden 2007 kuluessa 300 kuudenteen puiteohjelmaan liittyvää tarkastusta, kun vuonna 2006 vastaava määrä oli 45 tarkastusta. Kehitettyään järjestelmällisen lähestymistavan kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien edunsaajien perusjoukon analysointiin ja otantaan osana toimenpidettä 16 b komissio aikoo jatkaa virheiden määrittämistä ja korjaamista niiden edunsaajien toiminnassa, jotka saavat merkittävimmän osan määrärahoista. Näin vuoden 2007 loppuun mennessä saadaan edustava kuva myös tutkimusalan määrärahoihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien määrästä ja luonteesta kokonaisuudessaan (31.12.2007).

Uusi toimenpide, otettu käyttöön 7.3.2007

13.1

Viimeistellä Ecofin-neuvoston pyynnön mukaisesti rakennerahastoja koskeva analyysi nykyisestä alakohtaisesta ja aluetasolla suoritettavasta valvonnasta sekä olemassaolevien lausumien merkittävyydestä, ottaen huomioon 13 artiklan nojalla laadittavat vuosikertomukset, jotka oli määrä toimittaa kesäkuuhun 2006 mennessä, sekä komission suorittamien tarkastusten tulokset (31.3.2007).

Saatu lähes päätökseen

Pantu lähes kokonaisuudessaan täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

13.2

Saattaa vuotuisten toimintakertomusten osalta ajan tasalle tiedot siitä, miten pääosastot saavat varmuuden sisäisen valvonnan rakenteista rakennerahastojen ja maatalouden kohdalla kaudella 2007–2013 (31.12.2007).

Saatu päätökseen

Täytäntöönpano käynnissä

—

14a

Levittää hyviä käytäntöjä ensimmäisen tason tarkastuksia varten; tavoitteena on tilien perustana oleviin toimiin liittyvän virheriskin hallinta ja jäsenvaltioiden kannustaminen tehostamaan edunsaajiin kohdistuvaa tiedotustoimintaansa, mukaan lukien valvonnasta ja maksujen peruuntumisriskistä tiedottaminen (30.6.2006).

Saatu päätökseen

Pantu täytäntöön

Vaikutus ei vielä havaittavissa (seuranta tarpeen)

14b

Laatia edunsaajille ja/tai välittäjinä toimiville tasoille rakennerahastoihin ja välilliseen keskitettyyn hallinnointiin kaudella 2007–2013 sovellettavat, valvontaa ja valvontaketjuun liittyviä vastuualueita koskevat suuntaviivat (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

15

Tehdä rakennerahastojen kohdalla ”luottamussopimuksia” kahdeksan jäsenvaltion kanssa, mikäli halukkaita maita on riittävästi; sopimukset luovat vakaan perustan uuden lainsäädännön täytäntöönpanoon valmistautumiselle ja menoista nykylainsäädännön avulla saatavan varmuuden parantamiselle (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

16a

Laatia saatujen kokemusten perusteella suuntaviivat ulkoisten tarkastajien hyväksymisestä, koulutuksesta ja seurannasta tutkimuksen ja muiden sisäisten politiikkojen alalla (30.6.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

16b

Kehittää yhteisiä lähestymistapoja riskinarviointiin ja edustaviin otoksiin perustuvien otantamenetelmien käyttöön tutkimuksen ja muiden sisäisten politiikkojen alalla sekä ulkoisten politiikkojen yhteydessä (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

16c

Koordinoida esimerkiksi tarkastusstandardeja sekä virhemääriä koskevaa raportointia rakennerahastojen alalla (31.12.2007).

Käynnissä

Täytäntöönpano käynnissä

—

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| 2.21 | Kuten varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa tuotiin esille (28), tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman tuloksia sitten, kun sen vaikutukset ovat arvioitavissa. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että toimintasuunnitelmaa koskeva komission aikataulu (ks. kohta 2.19) vaikuttaa optimistiselta, ja korostaa, että suurin osa kyseessä olevista toimista vaikuttaa varsinaisesti valvontajärjestelmien toimintaan todennäköisesti vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.21

Kuten varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessa tuotiin esille (28), tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman tuloksia sitten, kun sen vaikutukset ovat arvioitavissa. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että toimintasuunnitelmaa koskeva komission aikataulu (ks. kohta 2.19) vaikuttaa optimistiselta, ja korostaa, että suurin osa kyseessä olevista toimista vaikuttaa varsinaisesti valvontajärjestelmien toimintaan todennäköisesti vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.

| 2.21 | Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi laaditusta toimintasuunnitelmasta antamassaan seurantaraportissa (29) komissio toteaa, että uudet alatoimenpiteet toteutetaan toimintasuunnitelman alkuperäisessä aikataulussa (vuoden 2007 loppuun mennessä). Niillä ja parhaillaan käynnissä olevilla toimilla varmistetaan, että kyseiseen ajankohtaan mennessä luodaan tarvittavat edellytykset, jotta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehys voi alkaa vaikuttaa varmuuden hankkimiseen suunnitellulla tavalla. |
| --- | --- |

2.21

Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi laaditusta toimintasuunnitelmasta antamassaan seurantaraportissa (29) komissio toteaa, että uudet alatoimenpiteet toteutetaan toimintasuunnitelman alkuperäisessä aikataulussa (vuoden 2007 loppuun mennessä). Niillä ja parhaillaan käynnissä olevilla toimilla varmistetaan, että kyseiseen ajankohtaan mennessä luodaan tarvittavat edellytykset, jotta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehys voi alkaa vaikuttaa varmuuden hankkimiseen suunnitellulla tavalla.

| 2.22 | Taulukossa 2.2
  esitetään katsaus tilintarkastustuomioistuimen alustavasta arvioinnista, joka koskee yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Arviointi osoitti, että vuoden 2006 lopussa neljä toimenpidettä oli vielä aloittamatta, 16 oli vielä täytäntöönpanovaiheessa, 15 (30) edellytti seurantaa (tavoitetta ei ollut saavutettu täysin tai vaikutukset eivät olleet vielä havaittavissa) ja kuusi oli hiljattain käyttöön otettuja toimia. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jotkin kyseisistä toimista ovat aiempien, vuoden 2005 yhteenvetokertomukseen ja/tai aiempiin yhteenvetokertomuksiin perustuvien toimien seurantaa (tai liittyvät niihin) (ks. kohta 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22

Taulukossa 2.2
  esitetään katsaus tilintarkastustuomioistuimen alustavasta arvioinnista, joka koskee yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Arviointi osoitti, että vuoden 2006 lopussa neljä toimenpidettä oli vielä aloittamatta, 16 oli vielä täytäntöönpanovaiheessa, 15 (30) edellytti seurantaa (tavoitetta ei ollut saavutettu täysin tai vaikutukset eivät olleet vielä havaittavissa) ja kuusi oli hiljattain käyttöön otettuja toimia. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jotkin kyseisistä toimista ovat aiempien, vuoden 2005 yhteenvetokertomukseen ja/tai aiempiin yhteenvetokertomuksiin perustuvien toimien seurantaa (tai liittyvät niihin) (ks. kohta 2.29) (31).

| 2.22 | Toimintasuunnitelman toteuttamisessa on pääosin noudatettu komission vahvistamaa aikataulua, joka kattaa vuodet 2006 ja 2007. Komissio esittää loppukertomuksen toimintasuunnitelman toteuttamisesta keväällä 2008. Suunnitelman vaikutukset näkyvät kuitenkin pidemmällä aikavälillä. Komissio seuraa, miten toimintasuunnitelma vaikuttaa varmuuden hankkimiseen. Vuonna 2008 julkaistavassa kertomuksessa annetaan ensimmäinen katsaus eri toimenpiteiden vaikutuksesta ja esitetään päätelmiä yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen lujittamiseksi vastaisuudessa (ks. KOM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22

Toimintasuunnitelman toteuttamisessa on pääosin noudatettu komission vahvistamaa aikataulua, joka kattaa vuodet 2006 ja 2007. Komissio esittää loppukertomuksen toimintasuunnitelman toteuttamisesta keväällä 2008. Suunnitelman vaikutukset näkyvät kuitenkin pidemmällä aikavälillä. Komissio seuraa, miten toimintasuunnitelma vaikuttaa varmuuden hankkimiseen. Vuonna 2008 julkaistavassa kertomuksessa annetaan ensimmäinen katsaus eri toimenpiteiden vaikutuksesta ja esitetään päätelmiä yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen lujittamiseksi vastaisuudessa (ks. KOM(2007) 86).

Virheiden korjaaminen

| 2.23 | Valvontajärjestelmien ensisijaisena tavoitteena on ennaltaehkäistä tai havaita ja korjata EU:n talousarvioon perustuviin toimiin liittyviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin edeltävien vuosien tapaan näyttöä olennaisista virheistä huomattavilla EU:n menoaloilla; lisäksi todettiin, että suurin osa virheistä ilmenee lopullisten edunsaajien tasolla. EU:n talousarviosta suoritettaviin maksuihin liittyvien virheiden korjaaminen edellyttäisikin toimia ensisijaisesti kyseisellä tasolla (32). |
| --- | --- |

2.23

Valvontajärjestelmien ensisijaisena tavoitteena on ennaltaehkäistä tai havaita ja korjata EU:n talousarvioon perustuviin toimiin liittyviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin edeltävien vuosien tapaan näyttöä olennaisista virheistä huomattavilla EU:n menoaloilla; lisäksi todettiin, että suurin osa virheistä ilmenee lopullisten edunsaajien tasolla. EU:n talousarviosta suoritettaviin maksuihin liittyvien virheiden korjaaminen edellyttäisikin toimia ensisijaisesti kyseisellä tasolla (32).

| 2.23 | Silloin kun valvonta- ja tarkastusjärjestelmien on arvioitu olevan tehottomia ja kun havaitut puutteet aiheuttavat yhteisön talousarvioon kohdistuvan riskin, komissio käyttää valvontatehtäväänsä varten vahvistettuja mekanismeja periäkseen asianomaiset määrät takaisin vastuussa olevalta jäsenvaltiolta. Tämän vuoksi on jäsenvaltioiden oman edun mukaista varmistaa valvonnan riittävyys, jotta ne voivat välttää rahoituskorjaukset. |
| --- | --- |

2.23

Silloin kun valvonta- ja tarkastusjärjestelmien on arvioitu olevan tehottomia ja kun havaitut puutteet aiheuttavat yhteisön talousarvioon kohdistuvan riskin, komissio käyttää valvontatehtäväänsä varten vahvistettuja mekanismeja periäkseen asianomaiset määrät takaisin vastuussa olevalta jäsenvaltiolta. Tämän vuoksi on jäsenvaltioiden oman edun mukaista varmistaa valvonnan riittävyys, jotta ne voivat välttää rahoituskorjaukset.

Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia rakennerahastoihin liittyviä virheitä esiintyy yksittäisten tuensaajien tason sijaan toteutuksesta vastaavien elinten tasolla esimerkiksi silloin, kun on kyse yhteisrahoitusosuuksien määrittämisestä. Jäsenvaltioiden suorittamat kiinteämääräiset rahoituskorvaukset ovat tällaisissa tapauksissa osoitus siitä, miten hyvin komission valvonnalla suojataan yhteisön talousarviota.

| 2.24 | Tehdyistä korjauksista ei kuitenkaan ole riittäviä tietoja. Vuoden 2006 toimintakertomuksissa ja varainhoitovuoden 2006 lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa esitettävät perittyjä määriä ja rahoituskorjauksia koskevat tiedot eivät sisällä riittäviä selvityksiä, joiden perusteella eri osatekijöiden päällekkäisyyden riski tulisi ilmi. Tietojen perusteella ei ole myöskään mahdollista tehdä eroa lopullisten edunsaajien/vastaanottajien tasolla takaisin perittyjen laittomien/sääntöjenvastaisten menojen ja jäsenvaltioille järjestelmäpuutteista aiheutuvien korjausten välillä. |
| --- | --- |

2.24

Tehdyistä korjauksista ei kuitenkaan ole riittäviä tietoja. Vuoden 2006 toimintakertomuksissa ja varainhoitovuoden 2006 lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa esitettävät perittyjä määriä ja rahoituskorjauksia koskevat tiedot eivät sisällä riittäviä selvityksiä, joiden perusteella eri osatekijöiden päällekkäisyyden riski tulisi ilmi. Tietojen perusteella ei ole myöskään mahdollista tehdä eroa lopullisten edunsaajien/vastaanottajien tasolla takaisin perittyjen laittomien/sääntöjenvastaisten menojen ja jäsenvaltioille järjestelmäpuutteista aiheutuvien korjausten välillä.

| 2.24 | Tiedot takaisinperityistä määristä ja tehdyistä rahoituskorjauksista ovat maatalousmenojen tapauksessa yleisesti ottaen riittävät. Muilla aloilla näitä tietoja on parannettava. Toimintasuunnitelman toimenpiteellä 11N pyritään muun muassa selvittämään, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti. Tätä varten määritetään vuonna 2005 ja 2006 takaisinperityt määrät ja tutkitaan, vastaavatko ne tarkastuksissa havaittuja virheitä. Tarkoituksena on lisäksi tutkia, miten luotettavia jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavassa hallinnoinnissa käytettävät jäsenvaltioiden seuranta- ja raportointijärjestelmät ovat. |
| --- | --- |

2.24

Tiedot takaisinperityistä määristä ja tehdyistä rahoituskorjauksista ovat maatalousmenojen tapauksessa yleisesti ottaen riittävät. Muilla aloilla näitä tietoja on parannettava. Toimintasuunnitelman toimenpiteellä 11N pyritään muun muassa selvittämään, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti. Tätä varten määritetään vuonna 2005 ja 2006 takaisinperityt määrät ja tutkitaan, vastaavatko ne tarkastuksissa havaittuja virheitä. Tarkoituksena on lisäksi tutkia, miten luotettavia jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavassa hallinnoinnissa käytettävät jäsenvaltioiden seuranta- ja raportointijärjestelmät ovat.

Komissio pyrkii analysoimaan varojen takaisinperinnässä käytettäviä järjestelmiä voidakseen parantaa takaisinperinnästä tilinpäätöksessä annettavia tietoja.

| 2.25 | Annetut tiedot ovat lisäksi puutteellisia, sillä ne eivät ilmennä yhteisön menoihin kohdistuvien korjausten koko laajuutta eivätkä sitä, mikä osuus kyseisistä määristä liittyy vuonna 2006 toteutuneisiin menoihin (ks. kohdat 5.61 ja 5.62). Tämä pätee etenkin rakennetoimien alalla siitä huolimatta, että sekä komission että jäsenvaltioiden tasolla on käytössä erityiset mekanismit, joiden tehtävänä on varmistaa aiheettomien tukien palauttaminen (esimerkiksi vaihtamalla tukeen oikeuttamattomia menoja tukikelpoisiin menoihin ja kuittaamalla perittävät määrät menojen tai tuleviin menoilmoituksiin tehtävien vähennysten avulla). |
| --- | --- |

2.25

Annetut tiedot ovat lisäksi puutteellisia, sillä ne eivät ilmennä yhteisön menoihin kohdistuvien korjausten koko laajuutta eivätkä sitä, mikä osuus kyseisistä määristä liittyy vuonna 2006 toteutuneisiin menoihin (ks. kohdat 5.61 ja 5.62). Tämä pätee etenkin rakennetoimien alalla siitä huolimatta, että sekä komission että jäsenvaltioiden tasolla on käytössä erityiset mekanismit, joiden tehtävänä on varmistaa aiheettomien tukien palauttaminen (esimerkiksi vaihtamalla tukeen oikeuttamattomia menoja tukikelpoisiin menoihin ja kuittaamalla perittävät määrät menojen tai tuleviin menoilmoituksiin tehtävien vähennysten avulla).

| 2.25 | Maatalousmenoihin liittyvistä rahoituskorjauksista vuonna 2006 tehdyt päätökset on lueteltu maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa, jossa ilmoitetaan jokaisen päätöksen osalta myös yhteisön rahoituksen ulkopuolelle suljetut kokonaissummat. |
| --- | --- |

2.25

Maatalousmenoihin liittyvistä rahoituskorjauksista vuonna 2006 tehdyt päätökset on lueteltu maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa, jossa ilmoitetaan jokaisen päätöksen osalta myös yhteisön rahoituksen ulkopuolelle suljetut kokonaissummat.

Komissio myöntää, että sen olisi annettava tarkempaa tietoa rakennetoimiin liittyvistä rahoituskorjauksista ja takaisinperinnästä. Se on tämän vuoksi pyrkinyt parantamaan komission sisäisen tiedon laatua ja saamaan jäsenvaltioilta tiedot, joita ne eivät aina ole toimittaneet johdonmukaisesti säännöksissä asetetuista velvoitteista huolimatta.

Virheiden korjaamisesta komission tasolla saatavilla olevat tiedot

| 2.26 | Komissio käynnisti vuonna 2006 lukuisia aloitteita, joiden taustalla on tarve varmistaa virheiden korjaamista koskevien tietojen käytettävissäolo, kattavuus sekä luotettavuus. |
| --- | --- |

2.26

Komissio käynnisti vuonna 2006 lukuisia aloitteita, joiden taustalla on tarve varmistaa virheiden korjaamista koskevien tietojen käytettävissäolo, kattavuus sekä luotettavuus.

2.27

| 2.27 | EMOTR:n tukiosaston kohdalla käynnistetyn toimenpiteen (ks. kohdat 5.52 ja 5.61) lisäksi komissio muutti asetusta (EY) N:o 448/2001 joulukuussa 2006 (33) ja antoi ohjeet tiedoista, jotka on toimitettava rakennetoimien alalla tehdyistä korjauksista ja jäsenvaltioiden perittävinä olevista määristä. |
| --- | --- |

EMOTR:n tukiosaston kohdalla käynnistetyn toimenpiteen (ks. kohdat 5.52 ja 5.61) lisäksi komissio muutti asetusta (EY) N:o 448/2001 joulukuussa 2006 (33) ja antoi ohjeet tiedoista, jotka on toimitettava rakennetoimien alalla tehdyistä korjauksista ja jäsenvaltioiden perittävinä olevista määristä.

| 2.27 | Komissio lähetti tammikuussa 2007 kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa se pyysi näitä toimittamaan tiedot takaisinperityistä ja tileistä poistetuista määristä sekä vuodelta 2006 että kumulatiivisina koko kaudelta 2000–2006 ja tiedot vuoden 2006 lopussa perittävinä olevista määristä. |
| --- | --- |

2.27

Komissio lähetti tammikuussa 2007 kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa se pyysi näitä toimittamaan tiedot takaisinperityistä ja tileistä poistetuista määristä sekä vuodelta 2006 että kumulatiivisina koko kaudelta 2000–2006 ja tiedot vuoden 2006 lopussa perittävinä olevista määristä.

| 2.28 | Maaliskuussa 2007 yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevaan toimintasuunnitelmaan lisättiin ”uusi toimenpide (11N)” (ks. kohta 2.20 ja
  taulukko 2.2
  ). Sen avulla komissio pyrkii määrittämään, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti; komissio yksilöi vuosina 2005 ja 2006 perityt määrät ja tutkii niiden ja valvonnan yhteydessä havaittujen virheiden välistä vastaavuutta. Tässä yhteydessä komissio laatii suoraan hallinnoitavien menojen kohdalla virheluokituksen ja pyrkii luomaan yhteyden perittävien määrien, rahoituskorjauksien sekä maksuihin tehtävien mukautusten välille. Yhdessä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien menojen kohdalla komissio tutkii kansallisten valvontajärjestelmien luotettavuutta. |
| --- | --- |

2.28

Maaliskuussa 2007 yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevaan toimintasuunnitelmaan lisättiin ”uusi toimenpide (11N)” (ks. kohta 2.20 ja
  taulukko 2.2
  ). Sen avulla komissio pyrkii määrittämään, toimivatko takaisinperintä- ja kuittausjärjestelmät tehokkaasti; komissio yksilöi vuosina 2005 ja 2006 perityt määrät ja tutkii niiden ja valvonnan yhteydessä havaittujen virheiden välistä vastaavuutta. Tässä yhteydessä komissio laatii suoraan hallinnoitavien menojen kohdalla virheluokituksen ja pyrkii luomaan yhteyden perittävien määrien, rahoituskorjauksien sekä maksuihin tehtävien mukautusten välille. Yhdessä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien menojen kohdalla komissio tutkii kansallisten valvontajärjestelmien luotettavuutta.

2.29

| 2.29 | 11N-toimenpide on kuitenkin todellisuudessa sellaisten komission aiempien monialaisten toimintasuunnitelmien seurantaa (tai muuten sidoksissa niihin) (34) (ks. kohta 2.22), joiden täytäntöönpano komission mukaan on päättynyt. |
| --- | --- |

11N-toimenpide on kuitenkin todellisuudessa sellaisten komission aiempien monialaisten toimintasuunnitelmien seurantaa (tai muuten sidoksissa niihin) (34) (ks. kohta 2.22), joiden täytäntöönpano komission mukaan on päättynyt.

| 2.29 | Toimenpide 11N on kattavampi kuin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat aikaisemmat toimenpiteet, koska sillä luodaan yhteys tarkastusten tuloksiin. |
| --- | --- |

2.29

Toimenpide 11N on kattavampi kuin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat aikaisemmat toimenpiteet, koska sillä luodaan yhteys tarkastusten tuloksiin.

| 2.30 | Useissa aiemmissa vuosikertomuksissa (35) tilintarkastustuomioistuin on kiinnittänyt komission huomion ongelmiin, jotka liittyvät virheiden korjaamista koskevien luotettavien tietojen saamiseen. Kysymysten monimutkaisuuden takia ei ole osoitettavissa, että olemassa olevat ongelmat olisi vielä ratkaistu tai että niiden ratkaisu olisi todennäköistä lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.30

Useissa aiemmissa vuosikertomuksissa (35) tilintarkastustuomioistuin on kiinnittänyt komission huomion ongelmiin, jotka liittyvät virheiden korjaamista koskevien luotettavien tietojen saamiseen. Kysymysten monimutkaisuuden takia ei ole osoitettavissa, että olemassa olevat ongelmat olisi vielä ratkaistu tai että niiden ratkaisu olisi todennäköistä lyhyellä aikavälillä.

| 2.30 | Kuten komissio toteaa kohtaan 2.6 antamassaan vastauksessa, se varmistaa, että vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan vastaisuudessa enemmän tietoa korjauksista, joita on suunniteltu tai käynnistetty tai jotka on tehty tiettynä vuonna. Komissio kiinnittää erityistä huomiota ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun korjauksiin johtaneiden syiden analyysin pohjalta. Tällaiset toimenpiteet voivat olla luonteeltaan yleisiä, kuten lainsäädäntöpuitteiden määrittely, tai erityisiä, kuten yksittäiset rahoitustarkastukset. |
| --- | --- |

2.30

Kuten komissio toteaa kohtaan 2.6 antamassaan vastauksessa, se varmistaa, että vuotuisissa toimintakertomuksissa annetaan vastaisuudessa enemmän tietoa korjauksista, joita on suunniteltu tai käynnistetty tai jotka on tehty tiettynä vuonna. Komissio kiinnittää erityistä huomiota ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun korjauksiin johtaneiden syiden analyysin pohjalta. Tällaiset toimenpiteet voivat olla luonteeltaan yleisiä, kuten lainsäädäntöpuitteiden määrittely, tai erityisiä, kuten yksittäiset rahoitustarkastukset.

VALVONTASTANDARDIT

| 2.31 | Tilintarkastustuomioistuin tutki sisäisen valvonnan standardien (36) soveltamista useissa (37) komission yksiköissä; tavoitteena oli arvioida sekä vähimmäisvaatimusten (perusvaatimukset) täytäntöönpanoastetta että tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien vaikuttavuutta (38). |
| --- | --- |

2.31

Tilintarkastustuomioistuin tutki sisäisen valvonnan standardien (36) soveltamista useissa (37) komission yksiköissä; tavoitteena oli arvioida sekä vähimmäisvaatimusten (perusvaatimukset) täytäntöönpanoastetta että tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien vaikuttavuutta (38).

Perusvaatimusten noudattaminen

| 2.32 | Budjettipääosaston esittämä katsaus sisäisen valvonnan tilasta komission yksiköissä vuonna 2006 osoittaa, että pääosastot noudattivat keskimäärin 95:tä prosenttia perusvaatimuksista kyseisen varainhoitovuoden osalta. Kun otetaan huomioon, että perusvaatimukset pysyivät olennaisilta osin muuttumattomina (39), tilintarkastustuomioistuin toteaa, että sisäisen valvonnan standardien noudattaminen on vakaata vuoteen 2005 verrattuna. Tilintarkastustuomioistuimen (yleisesti ottaen komission analyysin kanssa yhteneväinen) arviointi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta esitetään
  taulukossa 2.3
  . |
| --- | --- |

2.32

Budjettipääosaston esittämä katsaus sisäisen valvonnan tilasta komission yksiköissä vuonna 2006 osoittaa, että pääosastot noudattivat keskimäärin 95:tä prosenttia perusvaatimuksista kyseisen varainhoitovuoden osalta. Kun otetaan huomioon, että perusvaatimukset pysyivät olennaisilta osin muuttumattomina (39), tilintarkastustuomioistuin toteaa, että sisäisen valvonnan standardien noudattaminen on vakaata vuoteen 2005 verrattuna. Tilintarkastustuomioistuimen (yleisesti ottaen komission analyysin kanssa yhteneväinen) arviointi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta esitetään
  taulukossa 2.3
  .

| 2.32 | Vaikka näyttää siltä, että keskimääräinen osuus (95 prosenttia) on säilynyt muuttumattomana, pääosastot joutuivat vuonna 2006 noudattamaan uusia vaatimuksia, jotka liittyivät sisäisen valvonnan standardiin nro 11 (ja etenkin tietotekniikkajärjestelmien riskianalyysiin perustuvien tietotekniikan turvallisuussuunnitelmien valmisteluun) ja sisäisen valvonnan standardiin nro 15 (kaksi uutta vaatimusta, jotka koskevat toiminnan jatkuvuuden suunnittelua). |
| --- | --- |

2.32

Vaikka näyttää siltä, että keskimääräinen osuus (95 prosenttia) on säilynyt muuttumattomana, pääosastot joutuivat vuonna 2006 noudattamaan uusia vaatimuksia, jotka liittyivät sisäisen valvonnan standardiin nro 11 (ja etenkin tietotekniikkajärjestelmien riskianalyysiin perustuvien tietotekniikan turvallisuussuunnitelmien valmisteluun) ja sisäisen valvonnan standardiin nro 15 (kaksi uutta vaatimusta, jotka koskevat toiminnan jatkuvuuden suunnittelua).

Taulukko 2.3 – Tilintarkastustuomioistuimen analyysi (suurimpien pääosastojen tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen suoraan liittyvien) sisäisen valvonnan standardien täytäntönpanosta (tilanne 31. joulukuuta 2006)

| Pääosastot tai yksiköt | Maksumäärärahojen toteuttaminen vuonna 2006
  (miljoonaa euroa) | Noudattaminen |
| --- | --- | --- |
| Standardi 11
  ”Riskien analyysi ja hallinta” | Standardi 12
  ”Riittävät hallintotiedot” | Standardi 14
  ”Säännönvastaisuuksista ilmoittaminen” | Standardi 17
  ”Valvonta” | Standardi 18
  ”Poikkeusten kirjaaminen” | Standardi 20
  ”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen” | Standardi 21
  ”Tarkastuskertomukset” | Standardi 22
  ”Sisäinen tarkastusrakenne” |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budjetti | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Talous- ja rahoitus | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Laajentumisasiat | 2 063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energia ja liikenne | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ulkosuhteet | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid -yhteistyötoimisto | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kalastus- ja meriasiat | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitaarisen avun toimisto | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Brysselissä sijaitseva infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Luxemburgissa sijaitseva infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Julkaisutoimisto | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Aluepolitiikka | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tutkimus | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Arviointi:
  Noudattaminen
  A: Perusvaatimusten mukainen.
  B: Osittain perusvaatimusten mukainen.

  Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Pääosastot tai yksiköt

Maksumäärärahojen toteuttaminen vuonna 2006

(miljoonaa euroa)

Noudattaminen

Standardi 11

”Riskien analyysi ja hallinta”

Standardi 12

”Riittävät hallintotiedot”

Standardi 14

”Säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”

Standardi 17

”Valvonta”

Standardi 18

”Poikkeusten kirjaaminen”

Standardi 20

”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”

Standardi 21

”Tarkastuskertomukset”

Standardi 22

”Sisäinen tarkastusrakenne”

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budjetti

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Talous- ja rahoitus

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Laajentumisasiat

2 063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energia ja liikenne

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ulkosuhteet

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid -yhteistyötoimisto

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kalastus- ja meriasiat

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitaarisen avun toimisto

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Brysselissä sijaitseva infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Luxemburgissa sijaitseva infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Julkaisutoimisto

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Aluepolitiikka

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tutkimus

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Arviointi:

Noudattaminen

A: Perusvaatimusten mukainen.

B: Osittain perusvaatimusten mukainen.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Vaikuttavuus

| 2.33 | Perusvaatimusten laaja-alaisesta noudattamisesta huolimatta komission tasolla käytössä olevat valvontajärjestelmät eivät lievennä riittävästi virheriskiä etenkään tietyillä maatalouden, rakennepolitiikkojen, sisäisten politiikkojen, ulkoisten toimien ja liittymistä valmistelevan tuen aloilla (ks. kohdat 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 ja
  taulukko 2.4
  ). Tämä analyysi on yhteneväinen päätelmän (40) kanssa, joka sisältyy komission sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) vuonna 2006 julkaisemaan vuosikertomukseen (41). |
| --- | --- |

2.33

Perusvaatimusten laaja-alaisesta noudattamisesta huolimatta komission tasolla käytössä olevat valvontajärjestelmät eivät lievennä riittävästi virheriskiä etenkään tietyillä maatalouden, rakennepolitiikkojen, sisäisten politiikkojen, ulkoisten toimien ja liittymistä valmistelevan tuen aloilla (ks. kohdat 5.77, 6.38, 7.30, 8.32, 9.23 ja
  taulukko 2.4
  ). Tämä analyysi on yhteneväinen päätelmän (40) kanssa, joka sisältyy komission sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) vuonna 2006 julkaisemaan vuosikertomukseen (41).

| 2.33 | Tämä on odotettavissa oleva tulos, koska sisäisen valvonnan standardit koskevat pääasiassa komission sisäistä toimintaa. Suurin osa virheistä puolestaan liittyy menoihin, joita hallinnoivat jäsenvaltiot tai hankkeita toteuttavat organisaatiot. |
| --- | --- |

2.33

Tämä on odotettavissa oleva tulos, koska sisäisen valvonnan standardit koskevat pääasiassa komission sisäistä toimintaa. Suurin osa virheistä puolestaan liittyy menoihin, joita hallinnoivat jäsenvaltiot tai hankkeita toteuttavat organisaatiot.

Vastaukset maataloutta koskeviin huomautuksiin sisältyvät kohtiin 5.63, 5.64 ja 5.77.

Vastaukset liittymistä valmistelevaan tukeen liittyviin huomautuksiin sisältyvät kohtaan 9.23.

Taulukko 2.4 – Valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointi (42)

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| Toiminta-ala | Yleisarvio |
| --- | --- |
| Omat varat
   (43) | |
| Maatalous |
| — | komissio |

Toiminta-ala

Yleisarvio

Omat varat
   (43)

Maatalous

—

komissio

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Muut kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvat alat

| — | jäsenvaltiot |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Muut kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvat alat

Rakennepolitiikat

| — | komissio |
| --- | --- |

—

komissio

| — | jäsenvaltiot |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot

Sisäiset politiikat ja tutkimus

Ulkoiset toimet

| — | komission keskusyksiköt ja lähetystöt |
| --- | --- |

—

komission keskusyksiköt ja lähetystöt

Liittymistä valmisteleva tuki

| — | komissio |
| --- | --- |

—

komissio

Phare/Turkki ja ISPA

SAPARD

| — | kansallinen taso |
| --- | --- |

—

kansallinen taso

Hallintomenot
   (44)

Yllä olevaan taulukkoon on koottu yleisarvio valvontajärjestelmistä kutakin alaa koskevassa luvussa esitettyjen tietojen perusteella. Taulukossa painotetaan keskeisiä osa-alueita, mutta ei voida esittää kaikkia yksityiskohtia, jotka esitetään tarkemmin kertomuksen luvuissa; esityksen perustana ovat tilintarkastustuomioistuimen noudattamaan tarkastuksen lähestymistapaan pohjautuvat menetelmät (ks. kohdat 1.38 ja 1.39).

Värikoodien merkitykset

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riittämätön |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riittämätön

| 2.34 | Komission sisäisen tarkastuksen toimiala suoritti pääosastojen sisäisestä tarkastuksesta vastaavien toimintojen laadunarvioinnin, jonka tulosten mukaan enemmistö sisäisestä tarkastuksesta vastaavista toiminnoista (45) täyttää asetetut (ammatilliset) standardit osittain tai kattavasti, mutta sisäisen tarkastuksen parantamiseen tähtääviä toimia on jatkettava (46). Tilintarkastustuomioistuin ottaa arvioinnin havainnot huomioon ja suhtautuu myönteisesti asiaa koskeviin parannusehdotuksiin, etenkin ehdotukseen, jonka mukaan sisäisestä tarkastuksesta vastaavien toimintojen olisi laadittava yleisarviointi pääosastojen sisäisen valvonnan järjestelmistä vuonna 2009 päättyvän kolmivuotisjakson päätteeksi, minkä lisäksi samaa vaatimusta sovellettaisiin myös sisäisen tarkastuksen toimialaan koko komission tasolla (47). |
| --- | --- |

2.34

Komission sisäisen tarkastuksen toimiala suoritti pääosastojen sisäisestä tarkastuksesta vastaavien toimintojen laadunarvioinnin, jonka tulosten mukaan enemmistö sisäisestä tarkastuksesta vastaavista toiminnoista (45) täyttää asetetut (ammatilliset) standardit osittain tai kattavasti, mutta sisäisen tarkastuksen parantamiseen tähtääviä toimia on jatkettava (46). Tilintarkastustuomioistuin ottaa arvioinnin havainnot huomioon ja suhtautuu myönteisesti asiaa koskeviin parannusehdotuksiin, etenkin ehdotukseen, jonka mukaan sisäisestä tarkastuksesta vastaavien toimintojen olisi laadittava yleisarviointi pääosastojen sisäisen valvonnan järjestelmistä vuonna 2009 päättyvän kolmivuotisjakson päätteeksi, minkä lisäksi samaa vaatimusta sovellettaisiin myös sisäisen tarkastuksen toimialaan koko komission tasolla (47).

| 2.34 | Sisäisestä tarkastuksesta vastaavan toiminnon (Internal Audit Capability) tehtävänä ei ole antaa vuosittaista lausuntoa pääosastojen vuotuisista toimintakertomuksista, vaan se osallistuu toimintakertomusten laadintaan antamalla laadintaprosessiin liittyvää ohjeistusta ja esittämällä kyseisenä vuonna tekemänsä työn luonteeseen ja laajuuteen perustuvan arvion valvonnan tilasta (ks. SEC(2003) 59). |
| --- | --- |

2.34

Sisäisestä tarkastuksesta vastaavan toiminnon (Internal Audit Capability) tehtävänä ei ole antaa vuosittaista lausuntoa pääosastojen vuotuisista toimintakertomuksista, vaan se osallistuu toimintakertomusten laadintaan antamalla laadintaprosessiin liittyvää ohjeistusta ja esittämällä kyseisenä vuonna tekemänsä työn luonteeseen ja laajuuteen perustuvan arvion valvonnan tilasta (ks. SEC(2003) 59).

Komissio ei tällä hetkellä suunnittele muuttavansa sisäisestä tarkastuksesta vastaavan toiminnon asemaa valvontajärjestelmässä.

Asiaa voidaan tarkastella uudelleen tulevaisuudessa, kun komissio on saanut enemmän kokemusta nykyisestä sisäisen valvonnan arkkitehtuurista. Tässä yhteydessä otetaan huomioon myös tarvittavat resurssit.

YLEISET PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 2.35 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission valvontajärjestelmät olivat parantuneet entisestään varainhoitovuonna 2006: vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien laadintamenettely oli parantunut (kohta 2.7), samoin kuin valvontajärjestelmien toiminnan sekä pääjohtajien lausumiin sisältyvien, varmuuteen kussakin tapauksessa vaikuttavien varaumien vaikutuksen arviointi (kohdat 2.9 ja 2.12). |
| --- | --- |

2.35

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission valvontajärjestelmät olivat parantuneet entisestään varainhoitovuonna 2006: vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien laadintamenettely oli parantunut (kohta 2.7), samoin kuin valvontajärjestelmien toiminnan sekä pääjohtajien lausumiin sisältyvien, varmuuteen kussakin tapauksessa vaikuttavien varaumien vaikutuksen arviointi (kohdat 2.9 ja 2.12).

2.36

| 2.36 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin jatkuvia puutteita, jotka liittyivät joidenkin pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sisältyviin arviointeihin (kohdat 2.13–2.18) sekä valvontajärjestelmien toimintaan (kohdat 2.33 ja 2.34). |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin jatkuvia puutteita, jotka liittyivät joidenkin pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sisältyviin arviointeihin (kohdat 2.13–2.18) sekä valvontajärjestelmien toimintaan (kohdat 2.33 ja 2.34).

| 2.36 | Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään yleensä selkeä arvio jäsenvaltioissa käytössä olevien hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta sekä näiden järjestelmien parantamiseksi toteutettavista korjaavista toimenpiteistä. Pääjohtajien arvioinnit poikkeavat tilintarkastustuomioistuimen arvioinneista esimerkiksi siltä osin kuin on kyse varmuutta koskeviin arvioihin liitettävien varaumien tarpeesta. Erot johtuvat pääosin siitä, että kullakin toimintalohkolla käytössä oleva valvontajärjestelmä on monivuotinen. |
| --- | --- |

2.36

Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään yleensä selkeä arvio jäsenvaltioissa käytössä olevien hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta sekä näiden järjestelmien parantamiseksi toteutettavista korjaavista toimenpiteistä. Pääjohtajien arvioinnit poikkeavat tilintarkastustuomioistuimen arvioinneista esimerkiksi siltä osin kuin on kyse varmuutta koskeviin arvioihin liitettävien varaumien tarpeesta. Erot johtuvat pääosin siitä, että kullakin toimintalohkolla käytössä oleva valvontajärjestelmä on monivuotinen.

| 2.37 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio jatkaa pääosastojensa valvontajärjestelmien tehostamiseen tähtääviä toimiaan seuraavia aloja painottaen: |
| --- | --- |

2.37

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio jatkaa pääosastojensa valvontajärjestelmien tehostamiseen tähtääviä toimiaan seuraavia aloja painottaen:

| 2.37 | |
| --- | --- |

2.37

| a) | sen varmistaminen, että vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat sisältävät yhtenäisen ja tarkan arvioinnin valvontajärjestelmistä, asianmukaiset laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevat indikaattorit mukaan lukien; arvioinnin tulee vastata esitettäviä varaumia (kohdat 2.13–2.18); |
| --- | --- |

a)

sen varmistaminen, että vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat sisältävät yhtenäisen ja tarkan arvioinnin valvontajärjestelmistä, asianmukaiset laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevat indikaattorit mukaan lukien; arvioinnin tulee vastata esitettäviä varaumia (kohdat 2.13–2.18);

| a) | Komissio sitoutui vuonna 2006 antamassaan yhteenvetokertomuksessa seuraamaan niiden toimien toteuttamista, joita valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät olivat käynnistäneet korjatakseen valvontaan liittyvät puutteet. |
| --- | --- |

a)

Komissio sitoutui vuonna 2006 antamassaan yhteenvetokertomuksessa seuraamaan niiden toimien toteuttamista, joita valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät olivat käynnistäneet korjatakseen valvontaan liittyvät puutteet.

| b) | asiaa koskevien, yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvien toimenpiteiden asianmukainen seuranta; tavoitteena on varmistaa käytännön vaikutus valvontajärjestelmiin esimerkiksi siltä osin, että virheiden korjaamisesta lopullisten edunsaajien tasolla toimitetaan riittävät ja luotettavat tiedot (kohdat 2.19–2.30); |
| --- | --- |

b)

asiaa koskevien, yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvien toimenpiteiden asianmukainen seuranta; tavoitteena on varmistaa käytännön vaikutus valvontajärjestelmiin esimerkiksi siltä osin, että virheiden korjaamisesta lopullisten edunsaajien tasolla toimitetaan riittävät ja luotettavat tiedot (kohdat 2.19–2.30);

| b) | Komissio esittää loppukertomuksen toimintasuunnitelman toteuttamisesta keväällä 2008. Kertomuksessa annetaan ensimmäinen katsaus eri toimenpiteiden vaikutuksesta varmuuteen, ja siinä esitetään päätelmiä siitä, miten yhdennetyn sisäisen valvonnan kehystä olisi vastaisuudessa lujitettava. |
| --- | --- |

b)

Komissio esittää loppukertomuksen toimintasuunnitelman toteuttamisesta keväällä 2008. Kertomuksessa annetaan ensimmäinen katsaus eri toimenpiteiden vaikutuksesta varmuuteen, ja siinä esitetään päätelmiä siitä, miten yhdennetyn sisäisen valvonnan kehystä olisi vastaisuudessa lujitettava.

| c) | valvontajärjestelmien vaikuttavuuden parantaminen siten, että virheriski lievenee riittävästi (kohdat 2.33 ja 2.34). |
| --- | --- |

c)

valvontajärjestelmien vaikuttavuuden parantaminen siten, että virheriski lievenee riittävästi (kohdat 2.33 ja 2.34).

| c) | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä tämän suosituksesta, ja se pyrkii varmistamaan, että valvontaresursseja käytetään kustannustehokkaasti ja että valvonnan kustannukset ovat perusteltuja havaittuun virhemäärään, varoittaviin vaikutuksiin ja muihin laadullisiin etuihin nähden.
  Komissio pyrkii myös vastaisuudessa parantamaan valvonta- ja tarkastusjärjestelmiä. Se pyrkii etenkin vähentämään riskiä siitä, että jäsenvaltioiden toteuttamissa ja niiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavissa ohjelmissa esiintyy virheitä. Komission toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi pyritään parantamaan jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja koko valvontakehyksen vaikuttavuutta mahdollisimman paljon. Vaikuttavuutta lisätään myös vuosien 2007–2013 sääntelykehykseen sisällytetyillä uusilla osatekijöillä. |
| --- | --- |

c)

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä tämän suosituksesta, ja se pyrkii varmistamaan, että valvontaresursseja käytetään kustannustehokkaasti ja että valvonnan kustannukset ovat perusteltuja havaittuun virhemäärään, varoittaviin vaikutuksiin ja muihin laadullisiin etuihin nähden.

Komissio pyrkii myös vastaisuudessa parantamaan valvonta- ja tarkastusjärjestelmiä. Se pyrkii etenkin vähentämään riskiä siitä, että jäsenvaltioiden toteuttamissa ja niiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavissa ohjelmissa esiintyy virheitä. Komission toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi pyritään parantamaan jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja koko valvontakehyksen vaikuttavuutta mahdollisimman paljon. Vaikuttavuutta lisätään myös vuosien 2007–2013 sääntelykehykseen sisällytetyillä uusilla osatekijöillä.

---

(1)  KOM(2007) 67, 28.2.2007.

(2)  KOM(2007) 274, 30.5.2007.

(3)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 1.64.

(4)  Ulkoisten toimien kohdalla havaittiin virheitä lähinnä hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla.

(5)  Komission keskusyksiköiden (pääsihteeristö, budjettipääosasto ja henkilöstön ja hallinnon pääosasto) tiedonanto pääjohtajille ja toimialajohtajille (Standing instructions for the preparation of the annual activity reports for year 2006, SEC(2006) 1789, 19.12.2006).

(6)  Kyseessä on ”pääosastoperheiden” järjestämä ja keskusyksiköiden koordinoima menettely; tarkoituksena on lisätä lausumiin sisältyvien varaumien yhdenmukaisuutta ja yhtenäisyyttä.

(7)  Osan 2 (hallinnoinnin ja sisäisen tarkastuksen järjestelmät) yhteydessä olisi käytettävä ”sisäisen valvonnan mallia” (Internal Control Template, ICT) kuvaamaan hallinnointi-, riski- ja valvontaympäristön luonnetta ja ominaispiirteitä. ”Sisäisen valvonnan mallin” laadinta sisältyy yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan toimintasuunnitelman toimenpiteeseen 3.

(8)  Vuoden 2005 yhteenvetokertomuksen monivuotisen tavoitteen nro 4 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) perusteella pääosastoperheiden olisi jatkettava laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeviin indikaattoreihin liittyvien yhteisten mallien kehittämistä. Vuoden 2006 loppuun mennessä ainoastaan kasvua ja työllisyyttä tukevasta koheesiosta vastaava pääosastoperhe oli saanut tavoitteita ja indikaattoreita koskevan katsauksensa valmiiksi.

(9)  Pääjohtajien on laadittava yleinen tiivistelmä varaumien kokonaisvaikutuksesta lausumiin ja tehtävä selkeät päätelmät siitä, voidaanko varmuutta koskeva lausuma antaa, kun varaumat otetaan huomioon.

(10)  Tarkastuslausuman yhteydessä olennaisuuskriteereiden ja/tai varaumien (määrittäminen ja/tai vaikutus) kohdalla on vielä parantamisen varaa seuraavissa pääosastoissa: koulutuksen ja kulttuurin pääosasto, talouden ja rahoituksen pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto / Euroopan yhteisöjen henkilöstökoulutuskeskus, Eurostat ja kalastus- ja meriasioiden pääosasto.

(11)  Huolimatta siitä, että pääosastot eivät soveltaneet sisäisen valvonnan mallia yhdenmukaistetusti (ks. kohta 2.7).

(12)  Tilintarkastustuomioistuimen yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että vuoden 2006 varaumiin sisältyy kuusi uutta ja 14 aiemmilta vuosilta siirrettyä varaumaa. Kuitenkin esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevan varauman kattamien jäsenvaltioiden/alueiden lukumäärä nousi yhdestä kahdeksaan.

(13)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003 sekä 2004, kohta 1.67, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 2.17.

(14)  Tilintarkastustuomioistuimen näkemys merkittävimpien varaumien vaikutuksesta pääjohtajien antamaan lausumaan

A: On saatu kohtuullinen varmuus siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus eikä esiinny tarvetta esittää huomautuksia tai esitettävät huomautukset ovat merkitykseltään vähäisiä.

B: On saatu kohtuullinen varmuus siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus mutta huomautuksiin on aihetta (virheitä alle kaksi prosenttia tai järjestelmässä esiintyvien puutteiden taloudellinen vaikutus alle 10 prosenttia kyseisestä talousarviosta).

C: Varmuutta ei saatu (virheitä yli kaksi prosenttia tai järjestelmässä esiintyvien puutteiden taloudellinen vaikutus yli 10 prosenttia kyseisestä talousarviosta).

(15)  Vuotuisesta toimintakertomuksesta saatu todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin

A: Todentava aineisto riittää tilintarkastustuomioistuimen DAS-päätelmien pohjaksi (selkeä ja yksiselitteinen).

B: Todentava aineisto riittää tilintarkastustuomioistuimen DAS-päätelmien pohjaksi korjausten jälkeen (epäolennaisia epätarkkuuksia tai vähämerkityksisiä tietoja puuttuu).

C: Todentava aineisto ei riitä tilintarkastustuomioistuimen DAS-päätelmien pohjaksi (olennaisia epätarkkuuksia tai olennaisia tietoja puuttuu, esimerkiksi yhteistä hallinnointia koskevat ongelmat jätetty huomiotta, kattaa edellisen varainhoitovuoden, kvantitatiivinen määrittely puuttuu, tiedot eivät käyttökelpoisia).

(16)  Siitä huolimatta, että sisältyy vuotuisiin toimintakertomuksiin.

(17)  YMP-menot tapauksissa, joissa IACS-järjestelmää on sovellettu asianmukaisesti.

(18)  YMP-menot, jotka eivät kuulu IACS-järjestelmään tai tapauksissa, joissa IACS-järjestelmää ei ole sovellettu asianmukaisesti.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

(19)  Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta.

(20)  Esimerkiksi EMOTR-tukiosaston kohdalla: 1. pakolliset hallintorakenteet jäsenvaltioiden tasolla, 2. yksityiskohtaiset valvontajärjestelmät ja varoittavat seuraamukset, 3. jälkitarkastukset, 4. tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt.

(21)  Esimerkiksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt (ks. kohdat 5.56–5.64) ja jälkikäteen suoritettavat maksujen tarkastukset (ks. kohdat 5.48–5.53).

(22)  EAKR:n kohdalla aluepolitiikan pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen analysointi osoittaa, että lausunto sisälsi huomautuksia olennaisten, järjestelmän keskeisiin osiin liittyvien puutteiden takia Alankomaiden, Espanjan, Irlannin, Kreikan, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Slovakian ja Tšekin osalta. Slovenian tapauksessa huomautuksia esitettiin myös tarkastuksen sisällön rajoittamisesta. Koheesiorahaston kohdalla lausunto sisälsi huomautuksia olennaisten, järjestelmän keskeisiin osiin liittyvien puutteiden takia Espanjan, Irlannin, Latvian, Liettuan, Puolan, Portugalin, Slovakian, Tšekin ja Unkarin osalta. Lisäksi ohjelmakauden 1994–1999 päättämiseen liittyen ei ole annettu tarkkoja tietoja havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määristä ja käynnistetyistä rahoituskorjausmenettelyistä.

(23)  Euroopan sosiaalirahaston (ESR) osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen analysointi osoittaa, että pääosaston näkemyksen mukaan kansallisten/alueellisten, 73,39 prosenttia vuoden 2006 maksuista kattavien järjestelmien avulla saatiin tietyin rajoituksin kohtuullinen varmuus.

(24)  Ainoat poikkeukset ovat: Eurooppa-politiikan neuvonantajien toimisto, budjettipääosasto, tietotekniikan pääosasto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto / Euroopan yhteisöjen henkilöstökoulutuskeskus, Eurostat, sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Luxemburg), henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto ja pääsihteeristö; kaikki keskeiset menoja hallinnoivat yksiköt puuttuvat.

(25)  KOM(2007) 86, 7.3.2007.

(26)  KOM(2006) 9, 17.1.2006.

(27)  Yksinkertaistamista koskeva tavoite olisi edelleenkin otettava huomioon säädösperustan täytäntöönpanon/tulkinnan yhteydessä.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

(28)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 2.3 ja 2.24.

(29)  Ks. KOM(2006) 9 lopullinen, 17.1.2006.

(30)  Niistä 11 on toteutettu kokonaan tai lähes kokonaan.

(31)  Etenkin vuoden 2005 yhteenvetokertomuksen liitteessä 1 esitetyt monivuotiset tavoitteet (KOM(2006) 277, 7.6.2006), jotka sisältävät myös vielä käynnissä olevia, aiempiin yhteenvetokertomuksiin liittyviä toimenpiteitä. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat tavoitteet: tavoite nro 1 (vaikuttava sisäisen valvonnan järjestelmä ja sitoutuminen sisäisen valvonnan käsitteisiin ja prosesseihin kunkin pääosaston ja yksikön kaikilla tasoilla), 2 (komission tilintekovelvollisuuden edistäminen johtajien lausumiin vakaasti perustuvien vuotuisten toimintakertomusten ja niistä laadittavan yhteenvedon avulla), 3 (vaikuttavan ja kattavan riskinhallinnan luominen), 4 (tavoitteiden ja indikaattoreiden vahvistaminen toiminnan ja hallinnoinnin välineiksi), 5 (kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusalan suositusten sujuvan täytäntöönpanon varmistaminen), 8 (esitettyihin varaumiin liittyvien toimintasuunnitelmien tiiviin seurannan varmistaminen etenkin vuonna 2006 tavoitteena olevan edistyksen osalta), 9 (tilintekovelvollisuuden lisääminen laatimalla kattava yhdennetyn sisäisen valvonnan kehys), 10 (tehokkuuden ja tilintekovelvollisuuden lisääminen varmistamalla suhteellisuus ja vakaa tasapaino ennakko- ja jälkitarkastusten välillä ja jatkamalla jälkitarkastusten yhtenäistämistä ja keskittämisen parantamista) ja 12 (varainhoidon tehostaminen yksinkertaistamistoimenpiteiden avulla). Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1 104, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.76.

(32)  Näin ollen perittävillä määrillä, jotka liittyvät esimerkiksi valvontajärjestelmien puutteisiin perustuviin ja jäsenvaltioiden maksettavaksi tuleviin kiinteisiin ja kertamääräisiin korjauksiin tai oma-aloitteisiin palautuksiin, joita lopulliset edunsaajat/vastaanottajat ovat suorittaneet, ei ole suoranaista merkitystä pyrittäessä osoittamaan, ovatko valvontajärjestelmät vaikuttavia lopullisten edunsaajien/vastaanottajien tasolla.

(33)  Asetus (EY) N:o 1978/2006 (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 89).

(34)

| a) | Valkoiseen kirjaan sisältyvä toimi 96 ”Perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän tehostaminen” (KOM(2000) 200, 1.3.2000). |
| --- | --- |

a)

Valkoiseen kirjaan sisältyvä toimi 96 ”Perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän tehostaminen” (KOM(2000) 200, 1.3.2000).

| b) | Toimi nro 5.3.2A ”saatavien takaisinperintää (...) on käsiteltävä vuotuisessa hallintosuunnitelmassa (...) asianmukaisten tehokkuusindikaattorien kera (...)” ja B ”Budjettipääosasto ohjaa takaisinperinnän kasaumien selvitystyön seurantaprosessia (...) joista tulojen ja menojen hyväksyjät saavat hallinnointiin tarvittavia säännöllisiä ja luotettavia tilasto- ja indikaattoritietoja ja joiden avulla voidaan laatia yleiskatsaus koko komission yleisestä suorituskyvystä ja tehokkuudesta”. Vuoden 2002 yhteenvetokertomus (KOM(2003) 391, 9.7.2003). |
| --- | --- |

b)

Toimi nro 5.3.2A ”saatavien takaisinperintää (...) on käsiteltävä vuotuisessa hallintosuunnitelmassa (...) asianmukaisten tehokkuusindikaattorien kera (...)” ja B ”Budjettipääosasto ohjaa takaisinperinnän kasaumien selvitystyön seurantaprosessia (...) joista tulojen ja menojen hyväksyjät saavat hallinnointiin tarvittavia säännöllisiä ja luotettavia tilasto- ja indikaattoritietoja ja joiden avulla voidaan laatia yleiskatsaus koko komission yleisestä suorituskyvystä ja tehokkuudesta”. Vuoden 2002 yhteenvetokertomus (KOM(2003) 391, 9.7.2003).

| c) | Seuranta perustuu vuoden 2004 yhteenvetokertomuksen tavoitteeseen nro 5 (KOM(2005) 256, 15.6.2006) ja vuoden 2005 yhteenvetokertomuksen tavoitteeseen nro 4 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) (tavoitteiden ja indikaattoreiden vahvistaminen toiminnan ja hallinnoinnin välineiksi). |
| --- | --- |

c)

Seuranta perustuu vuoden 2004 yhteenvetokertomuksen tavoitteeseen nro 5 (KOM(2005) 256, 15.6.2006) ja vuoden 2005 yhteenvetokertomuksen tavoitteeseen nro 4 (KOM(2006) 277, 7.6.2006) (tavoitteiden ja indikaattoreiden vahvistaminen toiminnan ja hallinnoinnin välineiksi).

(35)  Ks. esimerkiksi muihin velallisiin liittyvä tilintarkastustuomioistuimen huomautus varainhoitovuosien 2004, 2003 ja 2002 osalta sekä vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 6.41.

(36)  Standardit 11 ”Riskien analyysi ja hallinta”, 12 ”Riittävät hallintotiedot”, 14 ”Säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”, 17 ”Valvonta”, 18 ”Poikkeusten kirjaaminen”, 20 ”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”, 21 ”Tarkastuskertomukset” ja 22 ”Sisäinen tarkastusrakenne”.

(37)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, EuropeAid-yhteistyötoimisto, budjettipääosasto, talouden ja rahoituksen pääosasto, humanitaarisen avun pääosasto (ECHO), laajentumisasioiden pääosasto, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto, kalastus- ja meriasioiden pääosasto, tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Bryssel), infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Luxemburg), Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, aluepolitiikan pääosasto, ulkosuhteiden pääosasto, tutkimuksen pääosasto ja energian ja liikenteen pääosasto.

(38)  Sisäisen valvonnan standardien välitön suora vaikutus vaihtelee talousarvion toteuttamisen hallinnointitavasta riippuen. Esimerkiksi maatalouden ja rakennerahastojen alalla päivittäisestä hallinnoinnista vastaavat kansalliset tai alueelliset viranomaiset ja komission sisäinen valvonta kattaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien valvonnan.

(39)  Perusvaatimusten lukumäärä nousi 75:stä 79:ään. Vuoden 2006 osalta valituista perusvaatimuksista yhdeksän kohdalla tehtiin pieniä muutoksia vuoteen 2005 verrattuna.

(40)  Sisäisen tarkastuksen toimialan tarkastuksissa havaittiin selkeitä parannuksia lukuisilla sisäisen valvonnan järjestelmiin liittyvillä aloilla. Suuria puutteita on kuitenkin yhä olemassa, ja lisätoimet ovat tarpeen. Parannettavaa on esimerkiksi jälkitarkastuksissa ja sopimushallinnoinnissa.

(41)  KOM(2007) 280, 30.5.2007.

(42)  Komissio ja muut tasot on eroteltu tapauksissa, joissa tiedot ovat olennaisia.

(43)  Ks. tarkastuksen sisällön rajoittaminen, kohdat 4.3, 4.4 ja 4.7.

(44)  Arviointi on rajattu komission valvontajärjestelmien toimintaan.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

(45)  Sisäisestä tarkastuksesta vastaaviin toimintoihin sovellettavat vaatimukset sisältyvät sisäisen valvonnan standardiin nro 22.

(46)  Tarkastusten suunnitteluprosessin ammattimaisuuden ja koordinoinnin lisääminen.

(47)  Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 1.76.

KOLMAS LUKU

Budjettihallinto

SISÄLLYS

| 3.1—3.2 | Johdanto |
| --- | --- |

3.1—3.2

| 3.3—3.15 | Huomautukset |
| --- | --- |

3.3—3.15

| 3.3—3.6 | Maksuihin tarkoitettujen määrärahojen kasvu käännettiin laskuun lisätalousarvioiden avulla |
| --- | --- |

3.3—3.6

| 3.7—3.11 | Maksattamatta olevat talousarviositoumukset lisääntyivät entisestään |
| --- | --- |

3.7—3.11

| 3.12 | Koheesiorahaston varojen käyttöaste oli arvioitua alhaisempi |
| --- | --- |

3.12

| 3.13—3.14 | Vain vähäinen määrä sitoumuksia vapautettiin vuosi n + 2-säännön perusteella |
| --- | --- |

3.13—3.14

| 3.15 | Budjetti- ja taloushallintoa koskeva komission selvitys on aiempaa parempi, mutta se ei kaikilta osin ole yhtä yksityiskohtainen |
| --- | --- |

3.15

| 3.16—3.21 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

3.16—3.21

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 3.1 | Tämä luku koskee EU:n yleisen talousarvion toteuttamista varainhoitovuonna 2006, joka on rahoitusnäkymien 2000–2006 viimeinen vuosi. Luvussa käsitellään erityisesti talousarvion korkeaa toteutumisastetta, lisätalousarvioita, maksattamatta olevien talousarviositoumusten lisääntymistä sekä koheesiorahaston varojen ennakoitua vähäisemmän käytön vaikutuksia. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

3.1

Tämä luku koskee EU:n yleisen talousarvion toteuttamista varainhoitovuonna 2006, joka on rahoitusnäkymien 2000–2006 viimeinen vuosi. Luvussa käsitellään erityisesti talousarvion korkeaa toteutumisastetta, lisätalousarvioita, maksattamatta olevien talousarviositoumusten lisääntymistä sekä koheesiorahaston varojen ennakoitua vähäisemmän käytön vaikutuksia.

3.2

| 3.2 | Yksityiskohtaisempia tietoja talousarvion rakenteesta ja toiminnasta – erityisesti maksuista ja sitoumuksista ja niiden keskinäisestä suhteesta – on esitetty tämän vuosikertomuksen
  liitteessä I
  . |
| --- | --- |

Yksityiskohtaisempia tietoja talousarvion rakenteesta ja toiminnasta – erityisesti maksuista ja sitoumuksista ja niiden keskinäisestä suhteesta – on esitetty tämän vuosikertomuksen
  liitteessä I
  .

HUOMAUTUKSET

Maksuihin tarkoitettujen määrärahojen kasvu käännettiin laskuun lisätalousarvioiden avulla

| 3.3 | Varainhoitovuoden 2006 maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä (122,8 miljardia euroa) oli 4,1 prosenttia ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä (111,2 miljardia euroa) 1,6 prosenttia suurempi kuin varainhoitovuoden 2005. Yleisesti ottaen maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen määrä oli 0,7 miljardia euroa ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen määrä 7,9 miljardia euroa alhaisempi kuin rahoitusnäkymissä asetettu yläraja. |
| --- | --- |

3.3

Varainhoitovuoden 2006 maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä (122,8 miljardia euroa) oli 4,1 prosenttia ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä (111,2 miljardia euroa) 1,6 prosenttia suurempi kuin varainhoitovuoden 2005. Yleisesti ottaen maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen määrä oli 0,7 miljardia euroa ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen määrä 7,9 miljardia euroa alhaisempi kuin rahoitusnäkymissä asetettu yläraja.

3.4

| 3.4 | Varainhoitovuoden aikana hyväksytyillä kuudella lisätalousarviolla vähennettiin maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja 0,6 miljardia euroa ja maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja 4,6 miljardia euroa. Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen vähentäminen johtui pääasiassa oletettua alhaisemmasta varojen maksuasteesta maatalouden (0,9 miljardia euroa) ja rakennetoimien (3,3 miljardia euroa) aloilla. Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen vähentäminen tällä tavoin on osoitus hyvästä budjettihallinnosta, sillä se vähentää talousarvion ylijäämää (1) vastaavassa määrin (jolloin omia varoja voidaan palauttaa jäsenvaltioille). |
| --- | --- |

Varainhoitovuoden aikana hyväksytyillä kuudella lisätalousarviolla vähennettiin maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja 0,6 miljardia euroa ja maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja 4,6 miljardia euroa. Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen vähentäminen johtui pääasiassa oletettua alhaisemmasta varojen maksuasteesta maatalouden (0,9 miljardia euroa) ja rakennetoimien (3,3 miljardia euroa) aloilla. Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen vähentäminen tällä tavoin on osoitus hyvästä budjettihallinnosta, sillä se vähentää talousarvion ylijäämää (1) vastaavassa määrin (jolloin omia varoja voidaan palauttaa jäsenvaltioille).

| 3.4 | Komissio on ryhtynyt toimiin supistaakseen määrärahojen käyttämättä jäämisen minimiin aktiivisen budjettihallinnon avulla. Talousarvion toteuttamista koskeva varoitusjärjestelmä auttaa havaitsemaan mahdollisia ongelmia varhaisessa vaiheessa. Kuten tilintarkastustuomioistuin suosittelee, ennakoimattomia tapauksia hoidetaan lisätalousarvioiden avulla. Tämän seurauksena loppumaksujen toteuttamisaste on tasaisesti noussut lähelle 100:aa prosenttia. |
| --- | --- |

3.4

Komissio on ryhtynyt toimiin supistaakseen määrärahojen käyttämättä jäämisen minimiin aktiivisen budjettihallinnon avulla. Talousarvion toteuttamista koskeva varoitusjärjestelmä auttaa havaitsemaan mahdollisia ongelmia varhaisessa vaiheessa. Kuten tilintarkastustuomioistuin suosittelee, ennakoimattomia tapauksia hoidetaan lisätalousarvioiden avulla. Tämän seurauksena loppumaksujen toteuttamisaste on tasaisesti noussut lähelle 100:aa prosenttia.

| 3.5 | Talousarvion toteutus vuonna 2006 on esitetty
  liitteen I kaavioissa III ja IV
  seuraavien seikkojen osalta: |
| --- | --- |

3.5

Talousarvion toteutus vuonna 2006 on esitetty
  liitteen I kaavioissa III ja IV
  seuraavien seikkojen osalta:

| 3.5 | |
| --- | --- |

3.5

| — | Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste (99 prosenttia) ja maksumäärärahojen käyttöaste (96 prosenttia) vastasivat varainhoitovuoden 2005 lukuja. |
| --- | --- |

—

Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste (99 prosenttia) ja maksumäärärahojen käyttöaste (96 prosenttia) vastasivat varainhoitovuoden 2005 lukuja.

—

| — | Rakennetoimiin osoitettuja maksumäärärahoja vähennettiin 3,3 miljardia euroa (mikä on enemmän kuin alan määrärahojen lisäys varainhoitovuonna 2006), joten lopullinen käyttöaste oli 99 prosenttia. Ilman lisätalousarviota käyttöaste olisi ollut 90 prosenttia. Vähennyksen syynä olivat pääasiassa se, että maksupyyntöjen käsittely keskeytettiin Espanjassa, sekä se, että Yhdistyneelle kuningaskunnalle suoritettavia maksuja lykättiin hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteiden vuoksi. |
| --- | --- |

Rakennetoimiin osoitettuja maksumäärärahoja vähennettiin 3,3 miljardia euroa (mikä on enemmän kuin alan määrärahojen lisäys varainhoitovuonna 2006), joten lopullinen käyttöaste oli 99 prosenttia. Ilman lisätalousarviota käyttöaste olisi ollut 90 prosenttia. Vähennyksen syynä olivat pääasiassa se, että maksupyyntöjen käsittely keskeytettiin Espanjassa, sekä se, että Yhdistyneelle kuningaskunnalle suoritettavia maksuja lykättiin hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteiden vuoksi.

| — | Tästä syystä, ja EU-10-maiden ennakoitua pienempien maksujen vuoksi, alun perin käytettävissä olevat maksumäärärahat olisi komission arvioiden mukaan käytetty kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

—

Tästä syystä, ja EU-10-maiden ennakoitua pienempien maksujen vuoksi, alun perin käytettävissä olevat maksumäärärahat olisi komission arvioiden mukaan käytetty kokonaisuudessaan.

| — | Käyttämättä jääneitä 2,7 miljardin euron maksumäärärahoja ei peruutettu, vaan ne siirrettiin varainhoitovuodesta 2006 varainhoitovuoteen 2007. Määrä on samansuuruinen kuin vuodesta 2005 vuoteen 2006 siirretty summa. |
| --- | --- |

—

Käyttämättä jääneitä 2,7 miljardin euron maksumäärärahoja ei peruutettu, vaan ne siirrettiin varainhoitovuodesta 2006 varainhoitovuoteen 2007. Määrä on samansuuruinen kuin vuodesta 2005 vuoteen 2006 siirretty summa.

—

| — | Talousarvion ylijäämä oli 1,9 miljardia euroa varainhoitovuonna 2006, mikä on vähemmän kuin vuonna 2005 (2,4 miljardia euroa). |
| --- | --- |

Talousarvion ylijäämä oli 1,9 miljardia euroa varainhoitovuonna 2006, mikä on vähemmän kuin vuonna 2005 (2,4 miljardia euroa).

3.6

| 3.6 | Tarkempia tietoja varainhoitovuoden 2006 talousarvion toteuttamisesta on saatavilla varainhoitovuoden 2006 budjetti- ja taloushallintoa koskevasta komission selvityksestä ”Report on budgetary and financial management – Financial year 2006” (2) (ks. kohta 3.15). |
| --- | --- |

Tarkempia tietoja varainhoitovuoden 2006 talousarvion toteuttamisesta on saatavilla varainhoitovuoden 2006 budjetti- ja taloushallintoa koskevasta komission selvityksestä ”Report on budgetary and financial management – Financial year 2006” (2) (ks. kohta 3.15).

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset lisääntyivät entisestään

| 3.7 | Maksattamatta olevien talousarviositoumusten – eli käyttämättä jääneiden sitoumusten, jotka siirretään toteutettaviksi seuraavina varainhoitovuosina pääasiassa monivuotisten ohjelmien yhteydessä – arvo kasvoi 12,6 miljardista eurosta (10,6 prosenttia) 131,6 miljardiin euroon (ks.
  taulukko 3.1
  ). Noin 90 prosenttia lisäyksestä (71 prosenttia kokonaismäärästä) liittyi rakennetoimiin. Tästä osuudesta 23 prosenttia (2,9 miljardia euroa) koskee koheesiorahastoa (ks. kohta 3.12). |
| --- | --- |

3.7

Maksattamatta olevien talousarviositoumusten – eli käyttämättä jääneiden sitoumusten, jotka siirretään toteutettaviksi seuraavina varainhoitovuosina pääasiassa monivuotisten ohjelmien yhteydessä – arvo kasvoi 12,6 miljardista eurosta (10,6 prosenttia) 131,6 miljardiin euroon (ks.
  taulukko 3.1
  ). Noin 90 prosenttia lisäyksestä (71 prosenttia kokonaismäärästä) liittyi rakennetoimiin. Tästä osuudesta 23 prosenttia (2,9 miljardia euroa) koskee koheesiorahastoa (ks. kohta 3.12).

| 3.7 | Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kohdassa 3.10, maksattamatta olevien määrien kasautuminen jonain rahoitusnäkymien ajanjaksona on luonnollinen seuraus menojen jaksottamisesta, jolloin sitoumukset tehdään tiettynä ajanjaksona, mutta maksut voivat jatkua sen yli. |
| --- | --- |

3.7

Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kohdassa 3.10, maksattamatta olevien määrien kasautuminen jonain rahoitusnäkymien ajanjaksona on luonnollinen seuraus menojen jaksottamisesta, jolloin sitoumukset tehdään tiettynä ajanjaksona, mutta maksut voivat jatkua sen yli.

| 3.8 | Vuosi 2006 oli ohjelmakauden 2000–2006 viimeinen: kaikki kauden sitoumukset oli tehty vuoden loppuun mennessä. Näin ollen varainhoitovuoden 2006 lopussa maksattamatta olleet talousarviositoumukset vastaavat lähivuosille suoritettavaksi jääneiden maksujen kokonaismäärää (3). Niiden osuus asianomaisten rahoitusnäkymien otsakkeiden kokonaismääristä koko ohjelmakaudelta on 28 prosenttia. |
| --- | --- |

3.8

Vuosi 2006 oli ohjelmakauden 2000–2006 viimeinen: kaikki kauden sitoumukset oli tehty vuoden loppuun mennessä. Näin ollen varainhoitovuoden 2006 lopussa maksattamatta olleet talousarviositoumukset vastaavat lähivuosille suoritettavaksi jääneiden maksujen kokonaismäärää (3). Niiden osuus asianomaisten rahoitusnäkymien otsakkeiden kokonaismääristä koko ohjelmakaudelta on 28 prosenttia.

Taulukko 3.1 – Varainhoitovuoden 2006 maksattamatta olevien talousarviositoumusmäärärahojen kehittyminen

| | Määrärahalajin mukaan | Yhteensä | Maatalous | Rakennetoimet | Sisäiset politiikat | Ulkoiset toimet | Hallinto | Varaukset | Liittymistä valmisteleva strategia | Korvaukset | Pyöristys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaksottamattomat määrärahat | Jaksotetut määrärahat |
| Siirretyt maksusitoumukset |
| Siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Maksut | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Vapautetut määrärahat | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Peruuntuneet määrärahat | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| Varainhoitovuonna 2006 sidotut määrärahat |
| Tehdyt maksusitoumukset | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Maksut | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Peruuntuneet määrärahat | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Pyöristys | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Maksattamatta olevat maksusitoumukset varainhoitovuoden 2006 lopussa | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Lähde: Varainhoitovuoden 2006 tilinpäätös. |

Määrärahalajin mukaan

Yhteensä

Maatalous

Rakennetoimet

Sisäiset politiikat

Ulkoiset toimet

Hallinto

Varaukset

Liittymistä valmisteleva strategia

Korvaukset

Pyöristys

Jaksottamattomat määrärahat

Jaksotetut määrärahat

Siirretyt maksusitoumukset

Siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Maksut

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Vapautetut määrärahat

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Peruuntuneet määrärahat

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

Varainhoitovuonna 2006 sidotut määrärahat

Tehdyt maksusitoumukset

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Maksut

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Peruuntuneet määrärahat

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Pyöristys

–1

–1

1

1

–1

–2

Maksattamatta olevat maksusitoumukset varainhoitovuoden 2006 lopussa

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Lähde: Varainhoitovuoden 2006 tilinpäätös.

| 3.9 | Varainhoitovuoden 2006 lopussa maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä vastasi 2,6:ta maksuvuotta ja 2,0:aa sitoumusvuotta vuoden 2006 toteutumisasteella. Luvut ovat maksujen osalta 30 prosenttia ja sitoumusten osalta 38 prosenttia suuremmat kuin vastaavana ajankohtana edellisellä ohjelmakaudella (ohjelmakauden 1994–1999 viimeisenä vuonna), mikä osoittaa maksattamattomia talousarviositoumuksia olevan nyt suhteellisesti enemmän. |
| --- | --- |

3.9

Varainhoitovuoden 2006 lopussa maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä vastasi 2,6:ta maksuvuotta ja 2,0:aa sitoumusvuotta vuoden 2006 toteutumisasteella. Luvut ovat maksujen osalta 30 prosenttia ja sitoumusten osalta 38 prosenttia suuremmat kuin vastaavana ajankohtana edellisellä ohjelmakaudella (ohjelmakauden 1994–1999 viimeisenä vuonna), mikä osoittaa maksattamattomia talousarviositoumuksia olevan nyt suhteellisesti enemmän.

| 3.10 | Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat luonnollinen seuraus menojen jaksottamisesta: meno-ohjelmien päätökseenvieminen kestää monta vuotta ja sitoumukset tehdään toisinaan vuosia ennen vastaavien maksujen suorittamista. Vajaakäytön – jota ilmeni merkittävässä määrin vuosina 1999–2003 (4) ja jota nykyisin on havaittavissa rakennetoimiin liittyvien menojen yhteydessä uusissa jäsenvaltioissa (ks. kohta 3.12) – yhteydessä käyttämättömät maksumäärärahat peruuntuvat. Käyttämättömät sitoumukset sen sijaan siirretään seuraaviin varainhoitovuosiin tietyn aikaa ennen kuin ne vapautetaan (ks. kohta 3.13). Vuodesta 1994 alkaen sitoumusten arvo on ollut keskimäärin 21 prosenttia suurempi kuin maksujen (ks.
  kaavio 3.1
  ). Tästä seuraa odotettua suurempi maksattamatta olevien sitoumusten kasautuminen, ja sama tilanne toistuu joka vuosi. |
| --- | --- |

3.10

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat luonnollinen seuraus menojen jaksottamisesta: meno-ohjelmien päätökseenvieminen kestää monta vuotta ja sitoumukset tehdään toisinaan vuosia ennen vastaavien maksujen suorittamista. Vajaakäytön – jota ilmeni merkittävässä määrin vuosina 1999–2003 (4) ja jota nykyisin on havaittavissa rakennetoimiin liittyvien menojen yhteydessä uusissa jäsenvaltioissa (ks. kohta 3.12) – yhteydessä käyttämättömät maksumäärärahat peruuntuvat. Käyttämättömät sitoumukset sen sijaan siirretään seuraaviin varainhoitovuosiin tietyn aikaa ennen kuin ne vapautetaan (ks. kohta 3.13). Vuodesta 1994 alkaen sitoumusten arvo on ollut keskimäärin 21 prosenttia suurempi kuin maksujen (ks.
  kaavio 3.1
  ). Tästä seuraa odotettua suurempi maksattamatta olevien sitoumusten kasautuminen, ja sama tilanne toistuu joka vuosi.

| 3.9–3.10 | Komissio käyttää lisäksi maksattamatta olevien maksusitoumusten ja vuotuisten maksusitoumusten suhdetta, johon ennakkomaksut ja kertaluonteiset tapahtumat vaikuttavat vähemmän. Tämä suhde on ollut noin kaksi maksusitoumusvuotta (2,1 vuonna 2006), mikä on normaalia ottaen huomioon n + 2-säännön. |
| --- | --- |

3.9–3.10

Komissio käyttää lisäksi maksattamatta olevien maksusitoumusten ja vuotuisten maksusitoumusten suhdetta, johon ennakkomaksut ja kertaluonteiset tapahtumat vaikuttavat vähemmän. Tämä suhde on ollut noin kaksi maksusitoumusvuotta (2,1 vuonna 2006), mikä on normaalia ottaen huomioon n + 2-säännön.

Varainhoitovuosi 1999 oli neljä vuotta sen jälkeen, kun unioni laajeni 12:sta 15:een jäsenvaltioon, kun taas varainhoitovuosi 2006 oli kaksi vuotta kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisen jälkeen. Lisäksi muutos maksusitoumus- ja maksujärjestelmässä (maksusitoumukset tehtiin vuosina 2000–2006 automaattisesti joka vuosi eikä enää vuosien 1994–1999 tapaan oltu riippuvaisia täytäntöönpanon edistymisestä, ja maksut palautettiin sen sijaan, että ne olisi käsitelty ennakkomaksuina) on myös lisännyt maksattamatta olevia maksusitoumuksia edelliseen ajanjaksoon verrattuna. Maksusitoumusten kasautuminen jakson aikana on näissä olosuhteissa tavallista.

Image

| 3.11 | Kuten kohdassa 3.7 mainittiin, suurin osa maksattamatta olevista sitoumuksista liittyy rakennetoimiin (rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon). Rakennerahastojen vuosien 2000–2006 ohjelmien osalta sitoumuksia oli maksattamatta 76,9 miljardin euron arvosta, mikä vastaa 2,6:ta maksuvuotta varainhoitovuoden 2006 käyttöasteella (ks.
  kaavio 3.2
  ). Kyseisten maksattamatta olevien sitoumusten osuus laski siis yhden maksuvuoden verrattuna 3,6 maksuvuoteen varainhoitovuoden 2005 lopussa. Varoista hyötyvien edunsaajien on suoritettava maksunsa vuoden 2008 loppuun mennessä (5). Kokemus osoittaa kuitenkin, että määrärahojen käytöllä on luonnostaan taipumus vähentyä ohjelmakauden loppua kohden. Vaarana siis on, että määrärahoja joudutaan vapauttamaan vuosi n + 2-säännön perusteella (ks. kohta 3.13). Vuonna 2006 varoja käytettiinkin lisääntyneestä määrärahojen määrästä huolimatta hieman vähemmän kuin varainhoitovuonna 2005 (6). |
| --- | --- |

3.11

Kuten kohdassa 3.7 mainittiin, suurin osa maksattamatta olevista sitoumuksista liittyy rakennetoimiin (rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon). Rakennerahastojen vuosien 2000–2006 ohjelmien osalta sitoumuksia oli maksattamatta 76,9 miljardin euron arvosta, mikä vastaa 2,6:ta maksuvuotta varainhoitovuoden 2006 käyttöasteella (ks.
  kaavio 3.2
  ). Kyseisten maksattamatta olevien sitoumusten osuus laski siis yhden maksuvuoden verrattuna 3,6 maksuvuoteen varainhoitovuoden 2005 lopussa. Varoista hyötyvien edunsaajien on suoritettava maksunsa vuoden 2008 loppuun mennessä (5). Kokemus osoittaa kuitenkin, että määrärahojen käytöllä on luonnostaan taipumus vähentyä ohjelmakauden loppua kohden. Vaarana siis on, että määrärahoja joudutaan vapauttamaan vuosi n + 2-säännön perusteella (ks. kohta 3.13). Vuonna 2006 varoja käytettiinkin lisääntyneestä määrärahojen määrästä huolimatta hieman vähemmän kuin varainhoitovuonna 2005 (6).

| 3.11 | Vähäinen pudotus vuoden 2006 maksuissa vuoteen 2005 verrattuna ei liittynyt ohjelmakauden päättymiseen. Saatavissa olevat tiedot ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien täytäntöönpanosta eivät viittaa siihen, että tapahtumassa olisi merkittävä hidastuminen. |
| --- | --- |

3.11

Vähäinen pudotus vuoden 2006 maksuissa vuoteen 2005 verrattuna ei liittynyt ohjelmakauden päättymiseen. Saatavissa olevat tiedot ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien täytäntöönpanosta eivät viittaa siihen, että tapahtumassa olisi merkittävä hidastuminen.

Image

Koheesiorahaston varojen käyttöaste oli arvioitua alhaisempi

| 3.12 | Koheesiorahaston varojen käyttöaste oli odotettua alhaisempi uusissa jäsenvaltioissa, joiden on vaikea saada niitä käytettyä. Maksumäärärahoja vähennettiin lisätalousarviolla 0,5 miljardia euroa ja maksattamatta olevat talousarviositoumukset kasvoivat 12,5 miljardista eurosta vuonna 2005 aina 15,4 miljardiin euroon vuoden 2006 lopussa (ks.
  kaavio 3.3
  ). Tämä vastaa 5,1:tä maksuvuotta vuoden 2006 käyttöasteella. Kyseiset menot jatkuvat siis todennäköisesti pitkälle ohjelmakauteen 2007–2013, jolloin jäsenvaltioiden on toteutettava uusia ohjelmia ja huolehdittava niihin liittyvistä menoista. |
| --- | --- |

3.12

Koheesiorahaston varojen käyttöaste oli odotettua alhaisempi uusissa jäsenvaltioissa, joiden on vaikea saada niitä käytettyä. Maksumäärärahoja vähennettiin lisätalousarviolla 0,5 miljardia euroa ja maksattamatta olevat talousarviositoumukset kasvoivat 12,5 miljardista eurosta vuonna 2005 aina 15,4 miljardiin euroon vuoden 2006 lopussa (ks.
  kaavio 3.3
  ). Tämä vastaa 5,1:tä maksuvuotta vuoden 2006 käyttöasteella. Kyseiset menot jatkuvat siis todennäköisesti pitkälle ohjelmakauteen 2007–2013, jolloin jäsenvaltioiden on toteutettava uusia ohjelmia ja huolehdittava niihin liittyvistä menoista.

| 3.12 | Komissio viittaa 3.9 kohdassa esittämiinsä perusteluihin maksattamatta olevien maksusitoumusten ja keskimääräisten vuotuisten maksusitoumusten välisestä suhteesta. Koheesiorahaston osalta suhde oli 3,9 vuoden 2006 lopulla. |
| --- | --- |

3.12

Komissio viittaa 3.9 kohdassa esittämiinsä perusteluihin maksattamatta olevien maksusitoumusten ja keskimääräisten vuotuisten maksusitoumusten välisestä suhteesta. Koheesiorahaston osalta suhde oli 3,9 vuoden 2006 lopulla.

Koheesiorahaston menojen profiili EU-10-maissa perustui Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätöksiin vuodelta 2002. Koheesiorahaston varojen käyttöä EU-10-maissa ovat rajoittaneet paitsi aloitusvaiheen hyödyntämisongelmat myös infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanon suhteellisen pitkät määräajat. Varojen käyttöasteen EU-10-maissa ennakoidaan kuitenkin nousevan lähivuosina. Useimpien hankkeiden täytäntöönpanon määräaika on vuoden 2010 lopulla, joten on odotettavissa, että valtaosa rahoitustoimista saatetaan päätökseen vuosina 2011 ja 2012. Ajanjaksolla 2007–2013 koheesiorahastosta rahoitettavilla hankkeilla on lyhyemmät täytäntöönpanoajat, sillä niihin sovelletaan n + 2/n + 3-sääntöä (ks. myös tilintarkastustuomioistuimen huomautus 3.14 kohdassa).

Image

Vain vähäinen määrä sitoumuksia vapautettiin vuosi n + 2-säännön perusteella

| 3.13 | Rakennerahastojen maksattamatta oleviin talousarviositoumuksiin sovelletaan (koheesiorahastoa lukuun ottamatta) vuosi n + 2-sääntöä. Sen mukaan sitoumukset on peruutettava, jos asianomaisia maksuja ei ole suoritettu sitomisvuotta seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä. Jäsenvaltioita varoitetaan peruuntumisriskistä, mikä auttaa niitä keskittämään huomionsa tapauksiin, joissa menojen toteutuminen on liian hidasta. Varainhoitovuonna 2006 kaikkiaan 217 miljoonaa euroa vapautettiin vuosi n + 2-säännön perusteella (286 miljoonaa euroa vuonna 2005). Vapautettu määrä oli vähäinen suhteutettuna vuosittain keskimäärin sidottuun määrään (noin 0,7 prosenttia). |
| --- | --- |

3.13

Rakennerahastojen maksattamatta oleviin talousarviositoumuksiin sovelletaan (koheesiorahastoa lukuun ottamatta) vuosi n + 2-sääntöä. Sen mukaan sitoumukset on peruutettava, jos asianomaisia maksuja ei ole suoritettu sitomisvuotta seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä. Jäsenvaltioita varoitetaan peruuntumisriskistä, mikä auttaa niitä keskittämään huomionsa tapauksiin, joissa menojen toteutuminen on liian hidasta. Varainhoitovuonna 2006 kaikkiaan 217 miljoonaa euroa vapautettiin vuosi n + 2-säännön perusteella (286 miljoonaa euroa vuonna 2005). Vapautettu määrä oli vähäinen suhteutettuna vuosittain keskimäärin sidottuun määrään (noin 0,7 prosenttia).

| 3.13 | n + 2-säännön tavoitteena on edistää täytäntöönpanoa. Peruutusten alhainen määrä viittaa siihen, että sääntö toimii tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

3.13

n + 2-säännön tavoitteena on edistää täytäntöönpanoa. Peruutusten alhainen määrä viittaa siihen, että sääntö toimii tarkoitetulla tavalla.

Sääntö on osoittautunut tehokkaaksi rahastojen taloushallinnon parantamisessa ja tappioiden minimoimisessa (vapautetut määrärahat) verrattuna aikaisempaan järjestelmään, jossa määrärahoja vapautui vain päätösvaiheessa.

| 3.14 | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että uudella ohjelmakaudella 2007–2013 sääntöä on muutettu siten, että joillekin jäsenvaltioille (7) annetaan vuosi lisäaikaa (n + 3) esittää asianomaiset maksupyynnöt. Samaan aikaan koheesiorahastoon sovelletaan n + 2/n + 3-sääntöä. Ensin mainittu tiettyjä maita koskeva muutos saattaa johtaa maksattamatta olevien talousarviositoumusten lisääntymiseen entisestään. Jälkimmäinen, koheesiorahastoon liittyvä muutos kuitenkin todennäköisesti lieventää tätä vaikutusta. |
| --- | --- |

3.14

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että uudella ohjelmakaudella 2007–2013 sääntöä on muutettu siten, että joillekin jäsenvaltioille (7) annetaan vuosi lisäaikaa (n + 3) esittää asianomaiset maksupyynnöt. Samaan aikaan koheesiorahastoon sovelletaan n + 2/n + 3-sääntöä. Ensin mainittu tiettyjä maita koskeva muutos saattaa johtaa maksattamatta olevien talousarviositoumusten lisääntymiseen entisestään. Jälkimmäinen, koheesiorahastoon liittyvä muutos kuitenkin todennäköisesti lieventää tätä vaikutusta.

Budjetti- ja taloushallintoa koskeva komission selvitys on aiempaa parempi, mutta se ei kaikilta osin ole yhtä yksityiskohtainen

| 3.15 | Budjetti- ja taloushallintoa koskevassa komission selvityksessä annetaan aiempaa paremmat tiedot talousarvion toteuttamisen yksityiskohdista, maksattamatta olevista talousarviositoumuksista – indikaattorit mukaan lukien – ja ennakoitua alhaisemman käyttöasteen syistä. Päinvastoin kuin varainhoitovuonna 2005, yhteisön laajojen monivuotisten ohjelmien täytäntöönpanosta ei kuitenkaan anneta tietoja kokonaistasolla eikä 15 jäsenvaltion muodostaman EU:n menoja erotella 10 jäsenvaltion muodostaman EU:n menoista. Selvityksessä ei myöskään aina analysoida tietoja samassa määrin. Esimerkiksi varojen ennakoitua vähäisempää käyttöä maataloudessa selitetään seikkaperäisemmin kuin muiden alojen. Rakennetoimiin liittyvien määrärahojen ennakoitua vähäisempää käyttöä, joka johti lisätalousarvion hyväksymiseen, ei analysoida yksityiskohtaisesti (8). |
| --- | --- |

3.15

Budjetti- ja taloushallintoa koskevassa komission selvityksessä annetaan aiempaa paremmat tiedot talousarvion toteuttamisen yksityiskohdista, maksattamatta olevista talousarviositoumuksista – indikaattorit mukaan lukien – ja ennakoitua alhaisemman käyttöasteen syistä. Päinvastoin kuin varainhoitovuonna 2005, yhteisön laajojen monivuotisten ohjelmien täytäntöönpanosta ei kuitenkaan anneta tietoja kokonaistasolla eikä 15 jäsenvaltion muodostaman EU:n menoja erotella 10 jäsenvaltion muodostaman EU:n menoista. Selvityksessä ei myöskään aina analysoida tietoja samassa määrin. Esimerkiksi varojen ennakoitua vähäisempää käyttöä maataloudessa selitetään seikkaperäisemmin kuin muiden alojen. Rakennetoimiin liittyvien määrärahojen ennakoitua vähäisempää käyttöä, joka johti lisätalousarvion hyväksymiseen, ei analysoida yksityiskohtaisesti (8).

| 3.15 | Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Varainhoitoasetuksen edellyttämän selvityksen aikataulu (maaliskuun loppu) vaikeuttaa rakennetoimiin liittyvien menojen analysointia. Tämän vuoksi kyseinen tieto esitetään toukokuussa julkaistavassa rakennerahastoja käsittelevässä erillisessä selvityksessä. |
| --- | --- |

3.15

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Varainhoitoasetuksen edellyttämän selvityksen aikataulu (maaliskuun loppu) vaikeuttaa rakennetoimiin liittyvien menojen analysointia. Tämän vuoksi kyseinen tieto esitetään toukokuussa julkaistavassa rakennerahastoja käsittelevässä erillisessä selvityksessä.

Selvityksessä on jokaisen rahoitusnäkymien otsakkeen täytäntöönpanoa tarkasteleva luku sekä erillinen luku, jossa analysoidaan toimintalohkoittain tapauksia, joissa esiintyy huomattava määrärahojen vajaakäyttö. Tarkoituksena on antaa kattava kuva menojen mukauttamisesta ja täytäntöönpanon tuloksista. Tavallisesti tämä tapahtuu viittaamalla budjettivallan käyttäjälle esitettyihin syihin.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 3.16 | Varainhoitovuoden 2006 talousarvio oli suurempi kuin varainhoitovuoden 2005 talousarvio, ja käyttöasteet olivat edelleen korkeat. Rakennetoimien alkuperäiset maksumäärärahat osoittautuivat kuitenkin huomattavasti tarvetta suuremmiksi, ja lopullista talousarviota oli vähennettävä 3,3 miljardin euron verran lisätalousarvion avulla, mikä tosiasiassa merkitsi saadun lisäyksen peruuntumista. |
| --- | --- |

3.16

Varainhoitovuoden 2006 talousarvio oli suurempi kuin varainhoitovuoden 2005 talousarvio, ja käyttöasteet olivat edelleen korkeat. Rakennetoimien alkuperäiset maksumäärärahat osoittautuivat kuitenkin huomattavasti tarvetta suuremmiksi, ja lopullista talousarviota oli vähennettävä 3,3 miljardin euron verran lisätalousarvion avulla, mikä tosiasiassa merkitsi saadun lisäyksen peruuntumista.

| 3.16 | Lopullista talousarviota oli supistettava Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan alennettujen maksujen vuoksi, joka oli seurausta niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien heikkoudesta sekä odotettua alhaisemmasta käyttöasteesta EU-10-maissa. |
| --- | --- |

3.16

Lopullista talousarviota oli supistettava Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan alennettujen maksujen vuoksi, joka oli seurausta niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien heikkoudesta sekä odotettua alhaisemmasta käyttöasteesta EU-10-maissa.

| 3.17 | Jaksotettuihin määrärahoihin liittyvät maksattamatta olevat sitoumukset lisääntyivät 10,7 prosenttia 130,5 miljardiin euroon. Tämä vastaa 2,6:ta maksuvuotta ja merkitsee 30 prosentin lisäystä verrattuna vastaavaan ajankohtaan (vuosi 1999) edellisellä ohjelmakaudella. Vuosi n + 2 -säännön muuttaminen uudella ohjelmakaudella tiettyjen jäsenvaltioiden osalta vuosi n + 3-säännöksi uhkaa lisätä maksattamatta olevia talousarviositoumuksia nykyisestä, vaikkakin vuosi n + 2/vuosi n + 3-säännön soveltaminen koheesiorahastoon todennäköisesti lieventää tätä vaikutusta. |
| --- | --- |

3.17

Jaksotettuihin määrärahoihin liittyvät maksattamatta olevat sitoumukset lisääntyivät 10,7 prosenttia 130,5 miljardiin euroon. Tämä vastaa 2,6:ta maksuvuotta ja merkitsee 30 prosentin lisäystä verrattuna vastaavaan ajankohtaan (vuosi 1999) edellisellä ohjelmakaudella. Vuosi n + 2 -säännön muuttaminen uudella ohjelmakaudella tiettyjen jäsenvaltioiden osalta vuosi n + 3-säännöksi uhkaa lisätä maksattamatta olevia talousarviositoumuksia nykyisestä, vaikkakin vuosi n + 2/vuosi n + 3-säännön soveltaminen koheesiorahastoon todennäköisesti lieventää tätä vaikutusta.

| 3.17 | Maksattamatta olevien maksusitoumusten suhde vuotuisiin maksusitoumuksiin on noin 2, mikä on n + 2-säännön mukaisesti normaalia. |
| --- | --- |

3.17

Maksattamatta olevien maksusitoumusten suhde vuotuisiin maksusitoumuksiin on noin 2, mikä on n + 2-säännön mukaisesti normaalia.

Tilannetta vuonna 1999 ei voida suoraan verrata vuoden 2006 tilanteeseen, kun otetaan huomioon muutos sääntelykehyksessä ja laajentuminen (ks. 3.9 kohta).

| 3.18 | Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esiin varainhoitovuonna 2005 (9), rakennerahastojen (joihin suurin osa jaksotetuista määrärahoista ja maksattamatta olevista sitoumuksista liittyy) korkeata käyttöastetta on vielä entisestään nostettava vuosina 2007 ja 2008. Siten voidaan varmistaa, että kauden 2000–2006 ohjelmien osalta noudatetaan määräaikaa, johon mennessä edunsaajien menojen on aiheuduttava (vuoden 2008 loppu). Tämä tulee olemaan vaikeaa, sillä varojen käyttö vähenee ohjelmakauden loppua kohden. Komission ja jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon riski, että nykyisten ohjelmien päättäminen viivästyy ja vaikuttaa kauden 2007–2013 ohjelmien käynnistämiseen ja täytäntöönpanoon, kuten tapahtui tarkasteltavan ohjelmakauden alkaessa (10). |
| --- | --- |

3.18

Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esiin varainhoitovuonna 2005 (9), rakennerahastojen (joihin suurin osa jaksotetuista määrärahoista ja maksattamatta olevista sitoumuksista liittyy) korkeata käyttöastetta on vielä entisestään nostettava vuosina 2007 ja 2008. Siten voidaan varmistaa, että kauden 2000–2006 ohjelmien osalta noudatetaan määräaikaa, johon mennessä edunsaajien menojen on aiheuduttava (vuoden 2008 loppu). Tämä tulee olemaan vaikeaa, sillä varojen käyttö vähenee ohjelmakauden loppua kohden. Komission ja jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon riski, että nykyisten ohjelmien päättäminen viivästyy ja vaikuttaa kauden 2007–2013 ohjelmien käynnistämiseen ja täytäntöönpanoon, kuten tapahtui tarkasteltavan ohjelmakauden alkaessa (10).

| 3.18 | Menojen takaraja (vuoden 2008 loppu) on pidettävä erillään jäsenvaltioiden loppumaksupyyntöjen esittämisen takarajasta (maaliskuu 2010). Useimpien ohjelmien loppumaksut on suoritettava vuosina 2010 tai 2011. Komissio julkaisi vuonna 2006 ohjeet rahoitustoimien loppuunsaattamista varten ja on järjestämässä jäsenvaltioille erityisseminaareja tästä aiheesta. Jos menojen päättymisaikaa ei noudateta, komissio vapauttaa käyttämättömät varat lopullisen menoselvityksen yhteydessä. Saatavissa olevat tiedot ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien täytäntöönpanosta eivät viittaa merkittävään hidastumiseen. Komissio työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa helpottaakseen ohjelmakauden 2007–2013 ohjelmien aloittamista. |
| --- | --- |

3.18

Menojen takaraja (vuoden 2008 loppu) on pidettävä erillään jäsenvaltioiden loppumaksupyyntöjen esittämisen takarajasta (maaliskuu 2010). Useimpien ohjelmien loppumaksut on suoritettava vuosina 2010 tai 2011. Komissio julkaisi vuonna 2006 ohjeet rahoitustoimien loppuunsaattamista varten ja on järjestämässä jäsenvaltioille erityisseminaareja tästä aiheesta. Jos menojen päättymisaikaa ei noudateta, komissio vapauttaa käyttämättömät varat lopullisen menoselvityksen yhteydessä. Saatavissa olevat tiedot ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien täytäntöönpanosta eivät viittaa merkittävään hidastumiseen. Komissio työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa helpottaakseen ohjelmakauden 2007–2013 ohjelmien aloittamista.

| 3.19 | Erityistä huomiota on kiinnitettävä koheesiorahastoon, jonka varojen vajaakäyttö on huomattavasti lisännyt maksattamatta olevia talousarviositoumuksia. Uuden ohjelmakauden alkaminen todennäköisesti vaikeuttaa tilannetta. |
| --- | --- |

3.19

Erityistä huomiota on kiinnitettävä koheesiorahastoon, jonka varojen vajaakäyttö on huomattavasti lisännyt maksattamatta olevia talousarviositoumuksia. Uuden ohjelmakauden alkaminen todennäköisesti vaikeuttaa tilannetta.

| 3.19 | Komissio seuraa huolellisesti koheesiorahaston tilannetta. Koheesiorahaston odotettua alhaisempi käyttöaste EU-10-maissa johtuu osittain infrastruktuurihankkeiden suhteellisen pitkistä määräajoista ja osittain käynnistysongelmista (ks. 3.12 kohta). n + 2/n + 3-säännön soveltaminen ohjelmakautena 2007–2013 hidastaa maksattamatta olevien maksusitoumusten kasautumista. |
| --- | --- |

3.19

Komissio seuraa huolellisesti koheesiorahaston tilannetta. Koheesiorahaston odotettua alhaisempi käyttöaste EU-10-maissa johtuu osittain infrastruktuurihankkeiden suhteellisen pitkistä määräajoista ja osittain käynnistysongelmista (ks. 3.12 kohta). n + 2/n + 3-säännön soveltaminen ohjelmakautena 2007–2013 hidastaa maksattamatta olevien maksusitoumusten kasautumista.

| 3.20 | Kuten tilintarkastustuomioistuin jo aiemmin suositteli (11), komission olisi tulevaisuudessa maksumäärärahoja ehdottaessaan otettava paremmin huomioon jäsenvaltioiden mahdollisuudet käyttää varoja sekä ohjelmakauden oletettu menoprofiili. Tässä yhteydessä komission olisi lisäksi kiinnitettävä riittävästi huomiota varainhoidon moitteettomuutta uhkaaviin riskeihin. |
| --- | --- |

3.20

Kuten tilintarkastustuomioistuin jo aiemmin suositteli (11), komission olisi tulevaisuudessa maksumäärärahoja ehdottaessaan otettava paremmin huomioon jäsenvaltioiden mahdollisuudet käyttää varoja sekä ohjelmakauden oletettu menoprofiili. Tässä yhteydessä komission olisi lisäksi kiinnitettävä riittävästi huomiota varainhoidon moitteettomuutta uhkaaviin riskeihin.

| 3.20 | Komission talousarvion suunnittelussa, joka perustuu moitteettoman varainhoidon periaatteelle, otetaan mahdollisimman hyvin huomioon jäsenvaltioiden valmiudet saada niille myönnetyt määrärahat käytettyä. Erityistä huomiota kiinnitetään edellisten vuosien talousarvion toteuttamiseen, ennusteisiin ja ohjelmien täytäntöönpanon tasoon. Ennakoimattomia tapahtumia varten laaditaan lisätalousarvioita. Loppumaksujen täytäntöönpanoaste on noussut tasaisesti lähes 100 prosenttiin. |
| --- | --- |

3.20

Komission talousarvion suunnittelussa, joka perustuu moitteettoman varainhoidon periaatteelle, otetaan mahdollisimman hyvin huomioon jäsenvaltioiden valmiudet saada niille myönnetyt määrärahat käytettyä. Erityistä huomiota kiinnitetään edellisten vuosien talousarvion toteuttamiseen, ennusteisiin ja ohjelmien täytäntöönpanon tasoon. Ennakoimattomia tapahtumia varten laaditaan lisätalousarvioita. Loppumaksujen täytäntöönpanoaste on noussut tasaisesti lähes 100 prosenttiin.

| 3.21 | Budjettipääosaston valmistelemassa budjetti- ja taloushallintoa koskevassa selvityksessä annetaan aiempaa parempia tietoja, jotka eivät kuitenkaan kaikilta osin ole yhtä yksityiskohtaisia. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että ennakoitua vähäisemmästä määrärahojen käytöstä laaditaan kaikkia keskeisiä talousarvioaloja koskeva yhdenmukainen analyysi. |
| --- | --- |

3.21

Budjettipääosaston valmistelemassa budjetti- ja taloushallintoa koskevassa selvityksessä annetaan aiempaa parempia tietoja, jotka eivät kuitenkaan kaikilta osin ole yhtä yksityiskohtaisia. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että ennakoitua vähäisemmästä määrärahojen käytöstä laaditaan kaikkia keskeisiä talousarvioaloja koskeva yhdenmukainen analyysi.

| 3.21 | Komissio ottaa huomioon nämä huomautukset (ks. myös vastaus 3.15 kohtaan). |
| --- | --- |

3.21

Komissio ottaa huomioon nämä huomautukset (ks. myös vastaus 3.15 kohtaan).

---

(1)  Talousarvion ylijäämä kertoo, missä määrin määrärahoja on jäänyt käyttämättä. Ylijäämä ei ole vararahasto, jota voitaisiin kasvattaa ja joka voitaisiin käyttää tulevina vuosina menojen rahoitukseen. Ylijäämän muodostaneet käyttämättä jääneet tulot vähennetään seuraavana vuonna kerättävistä omista varoista.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Yhdessä ohjelmakauden 2007–2013 alkamiseen liittyvien maksujen kanssa.

(4)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.12.

(5)  Komissio voi suorittaa maksuja jäsenvaltioille toimintaohjelmien päättymiseen saakka, ja maksupyynnöt on esitettävä komissiolle viimeistään maaliskuussa 2010. Suoritusten on kuitenkin perustuttava maksuihin, jotka lopulliset edunsaajat ovat maksaneet vuoden 2008 loppuun mennessä.

(6)  Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vuosien 2000–2006 maksuja on yhä maksattamatta kaikkiaan 29,6 miljardin euron arvosta. Lähde: Commission Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds in 2006, toukokuu 2007, s. 15.

(7)  Vuosi n+3 -sääntöä sovelletaan kauden 2007–2013 menoihin, jotka toteutuvat vuosina 2007–2010, niissä jäsenvaltioissa, jotka liittyivät yhteisöön vuonna 2004 tai vuonna 2007, sekä Portugalissa ja Kreikassa. (Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, 93 artikla.)

(8)  Rakennerahastoista annetaan kuitenkin lisätietoja rakennerahastojen talousarvion toteutusta koskevassa vuosikertomuksessa.

(9)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 3.10 ja 3.16.

(10)  Kuten komissio toteaa asiakirjassa KOM(2002) 528, lopullinen, s. 4: ”Kauden 1994–1999 ohjelmien päättämiseen liittyvät hallinnolliset ja rahoitukselliset velvoitteet ovat vaikuttaneet suuresti kauden 2000–2006 ohjelmien käynnistymisessä tapahtuneisiin viivästyksiin”.

(11)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 3.21.

NELJÄS LUKU

Tulot

SISÄLLYS

| 4.1—4.2 | Johdanto |
| --- | --- |

4.1—4.2

| 4.3—4.32 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

4.3—4.32

| 4.3—4.8 | Tarkastuksen sisältö |
| --- | --- |

4.3—4.8

| 4.3—4.5 | Perinteiset omat varat |
| --- | --- |

4.3—4.5

| 4.6—4.7 | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat |
| --- | --- |

4.6—4.7

| 4.8 | Uusille jäsenvaltioille talousarviosta myönnetty tilapäinen korvaus ja kassavirtajärjestely |
| --- | --- |

4.8

| 4.9—4.15 | Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus |
| --- | --- |

4.9—4.15

| 4.9—4.13 | Perinteiset omat varat |
| --- | --- |

4.9—4.13

| 4.14 | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Uusille jäsenvaltioille talousarviosta myönnettävä tilapäinen korvaus ja kassavirtajärjestely |
| --- | --- |

4.15

| 4.16—4.27 | Valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

4.16—4.27

| 4.16—4.18 | Perinteiset omat varat |
| --- | --- |

4.16—4.18

| 4.19—4.20 | Alv:oon perustuvat omat varat |
| --- | --- |

4.19—4.20

| 4.21—4.27 | BKTL:oon perustuvat omat varat |
| --- | --- |

4.21—4.27

| 4.28—4.32 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

4.28—4.32

| 4.33 | Aikaisempiin huomautuksiin liittyvä seuranta |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset |
| --- | --- |

4.34

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 4.1 | Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Omat varat ovat talousarviomenojen pääasiallinen rahoituslähde (94,4 prosenttia), kuten
  taulukosta 4.1
  ,
  kaaviosta 4.1
  ja
  kaaviosta 4.2
  käy ilmi. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

4.1

Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Omat varat ovat talousarviomenojen pääasiallinen rahoituslähde (94,4 prosenttia), kuten
  taulukosta 4.1
  ,
  kaaviosta 4.1
  ja
  kaaviosta 4.2
  käy ilmi.

Taulukko 4.1 – Tulot varainhoitovuosilta 2005 ja 2006

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Tulojen laatu ja vastaava budjettikohta | Todelliset tulot vuonna 2005 | Vuoden 2006 talousarvion kehitys | Todelliset tulot vuonna 2006 | %-muutos
  (2005–2006) |
| Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Perinteiset omat varat (joista on vähennetty 25 % keräyskustannuksina) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Maatalousmaksut (luku 10) |

(miljoonaa euroa)

Tulojen laatu ja vastaava budjettikohta

Todelliset tulot vuonna 2005

Vuoden 2006 talousarvion kehitys

Todelliset tulot vuonna 2006

%-muutos

(2005–2006)

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Perinteiset omat varat (joista on vähennetty 25 % keräyskustannuksina)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Maatalousmaksut (luku 10)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Sokeri- ja isoglukoosimaksut (luku 11) |
| --- | --- |

—

Sokeri- ja isoglukoosimaksut (luku 11)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Tullimaksut (luku 12) |
| --- | --- |

—

Tullimaksut (luku 12)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Alv:sta saatavat omat varat

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13) |
| --- | --- |

—

Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 31) |
| --- | --- |

—

Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 31)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

BKTL:oon perustuvat omat varat

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14) |
| --- | --- |

—

Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 32) |
| --- | --- |

—

Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 32)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Saldot ja mukautukset

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15) |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva lopullinen laskelma (luku 35) |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva lopullinen laskelma (luku 35)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva väliaikainen laskelma (luku 36) |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva väliaikainen laskelma (luku 36)

0,0

0,0

0,0

–5,3

tietoja ei saatavilla

5

Muut tulot

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Edellisen varainhoitovuoden käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30) |
| --- | --- |

—

Edellisen varainhoitovuoden käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Sekalaiset tulot (osastot 4–9) |
| --- | --- |

—

Sekalaiset tulot (osastot 4–9)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Kaikki yhteensä

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Lähde: Talousarviot ja lisätalousarviot vuodelle 2006; Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, 2006.

Image

Image

| 4.2 | Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat (2) (tullit, maatalousmaksut ja sokerimaksut) (14,0 prosenttia), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon perustuvat omat varat (15,8 prosenttia) sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat (3) (64,6 prosenttia). |
| --- | --- |

4.2

Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat (2) (tullit, maatalousmaksut ja sokerimaksut) (14,0 prosenttia), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon perustuvat omat varat (15,8 prosenttia) sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat (3) (64,6 prosenttia).

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

Perinteiset omat varat

| 4.3 | Perinteisten omien varojen keräämiseen liittyy etenkin seuraavia riskejä: tullimaksun kiertäminen virheellisten ilmoitusten tai yksinkertaisesti salakuljetuksen avulla, tullimaksun laskeminen väärin tai toteamatta jääminen viranomaisten järjestelmissä havaitsematta jääneiden virheiden tai puutteiden takia, sekä todettuun tullimaksuun jäsenvaltioiden tilinpidossa liittyvät virheet tai laiminlyönnit. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tilien tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan. |
| --- | --- |

4.3

Perinteisten omien varojen keräämiseen liittyy etenkin seuraavia riskejä: tullimaksun kiertäminen virheellisten ilmoitusten tai yksinkertaisesti salakuljetuksen avulla, tullimaksun laskeminen väärin tai toteamatta jääminen viranomaisten järjestelmissä havaitsematta jääneiden virheiden tai puutteiden takia, sekä todettuun tullimaksuun jäsenvaltioiden tilinpidossa liittyvät virheet tai laiminlyönnit. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tilien tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan.

4.4

| 4.4 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilien perustana olevista tapahtumista poimitun otoksen, joka koostui jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista ilmoituksista, ja arvioi sekä komission että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilien perustana olevista tapahtumista poimitun otoksen, joka koostui jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista ilmoituksista, ja arvioi sekä komission että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä.

4.5

| 4.5 | Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi tullivalvonnan järjestäminen ja perinteisiin omiin varoihin liittyvät kansalliset kirjanpitojärjestelmät kuudessa jäsenvaltiossa (4), minkä lisäksi arvioitiin sekakomiteoiden valvontatehtäviä (omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (ACOR) (5), tullikoodeksikomitea (6)). |
| --- | --- |

Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi tullivalvonnan järjestäminen ja perinteisiin omiin varoihin liittyvät kansalliset kirjanpitojärjestelmät kuudessa jäsenvaltiossa (4), minkä lisäksi arvioitiin sekakomiteoiden valvontatehtäviä (omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (ACOR) (5), tullikoodeksikomitea (6)).

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.6 | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen kohdalla riskit liittyvät lähinnä seuraaviin osa-alueisiin: kansallisen tilinpidon laadintaan käytettävien tietojen koostaminen, arvioiden hyödyntäminen tilastotietojen puuttuessa sekä säädösperustan monimutkaisuus. |
| --- | --- |

4.6

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen kohdalla riskit liittyvät lähinnä seuraaviin osa-alueisiin: kansallisen tilinpidon laadintaan käytettävien tietojen koostaminen, arvioiden hyödyntäminen tilastotietojen puuttuessa sekä säädösperustan monimutkaisuus.

4.7

| 4.7 | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:oa ja BKTL:oa koskeva tarkastus aloitettiin siitä vaiheesta, jossa komissio saa jäsenvaltioiden laatimat makrotalouden aggregaatit (arviot tai lopulliset luvut). Tarkastuksessa arvioitiin komission järjestelmiä, joiden avulla tietoja käsitellään ennen kuin ne sisällytetään lopullisiin tileihin. Tarkastus kattoi näin ollen vuotuisen talousarvion laatimisen ja toteuttamisen jäsenvaltioiden suorittamien maksujen osalta. Tarkastuksen piiriin kuuluivat niin ikään komission valvontajärjestelmät, joiden avulla pyritään saamaan varmuus siitä, että EU:n tulojen toteaminen ja kerääminen tapahtuu asianmukaisesti, sekä omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (7) ja BKTL-komitean (8) valvontatehtävät. |
| --- | --- |

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:oa ja BKTL:oa koskeva tarkastus aloitettiin siitä vaiheesta, jossa komissio saa jäsenvaltioiden laatimat makrotalouden aggregaatit (arviot tai lopulliset luvut). Tarkastuksessa arvioitiin komission järjestelmiä, joiden avulla tietoja käsitellään ennen kuin ne sisällytetään lopullisiin tileihin. Tarkastus kattoi näin ollen vuotuisen talousarvion laatimisen ja toteuttamisen jäsenvaltioiden suorittamien maksujen osalta. Tarkastuksen piiriin kuuluivat niin ikään komission valvontajärjestelmät, joiden avulla pyritään saamaan varmuus siitä, että EU:n tulojen toteaminen ja kerääminen tapahtuu asianmukaisesti, sekä omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (7) ja BKTL-komitean (8) valvontatehtävät.

Uusille jäsenvaltioille talousarviosta myönnetty tilapäinen korvaus ja kassavirtajärjestely

| 4.8 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin myös niiden järjestelyiden täytäntöönpanoa, joiden avulla uusien jäsenvaltioiden budjettiepätasapainoa pyritään korjaamaan (9) EU-10-jäsenvaltioiden liittymisehtoja koskevan asiakirjan 29 ja 30 artiklan mukaisesti (10). Järjestelyt olivat Kyproksen, Maltan, Slovenian ja Tšekin tasavallan kohdalla tilapäisiä talousarvioon otettavia korvauksia, minkä lisäksi kaikkiin 10:een jäseneksi liittyvään valtioon sovellettiin kassavirtajärjestelyä; tuen kokonaismäärä oli 3 386 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintatason mukaan laskettuna, ja tuki oli määrä maksaa vuosina 2004–2006 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon liittyvänä menoeränä. |
| --- | --- |

4.8

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin myös niiden järjestelyiden täytäntöönpanoa, joiden avulla uusien jäsenvaltioiden budjettiepätasapainoa pyritään korjaamaan (9) EU-10-jäsenvaltioiden liittymisehtoja koskevan asiakirjan 29 ja 30 artiklan mukaisesti (10). Järjestelyt olivat Kyproksen, Maltan, Slovenian ja Tšekin tasavallan kohdalla tilapäisiä talousarvioon otettavia korvauksia, minkä lisäksi kaikkiin 10:een jäseneksi liittyvään valtioon sovellettiin kassavirtajärjestelyä; tuen kokonaismäärä oli 3 386 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintatason mukaan laskettuna, ja tuki oli määrä maksaa vuosina 2004–2006 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon liittyvänä menoeränä.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Perinteiset omat varat

| 4.9 | Jäsenvaltiot vastaavat perinteisten omien varojen keräämisestä. Ne merkitsevät varat omia varoja koskevaan kirjanpitoon (niin sanottu A-kirjanpito), jota hoidetaan kunkin jäsenvaltion valtionvarainhallinnossa, ja asettavat varat yhteisön käyttöön. Mikäli tulleja tai maksuja ei ole maksettu ja minkäänlaista vakuutta ei ole toimitettu, tai vakuudet on toimitettu mutta maksuista on syntynyt erimielisyyttä, jäsenvaltiot voivat lykätä kyseisten varojen käyttöön asettamista kirjaamalla ne erilliseen kirjanpitoon (niin sanottu B-kirjanpito (11)). |
| --- | --- |

4.9

Jäsenvaltiot vastaavat perinteisten omien varojen keräämisestä. Ne merkitsevät varat omia varoja koskevaan kirjanpitoon (niin sanottu A-kirjanpito), jota hoidetaan kunkin jäsenvaltion valtionvarainhallinnossa, ja asettavat varat yhteisön käyttöön. Mikäli tulleja tai maksuja ei ole maksettu ja minkäänlaista vakuutta ei ole toimitettu, tai vakuudet on toimitettu mutta maksuista on syntynyt erimielisyyttä, jäsenvaltiot voivat lykätä kyseisten varojen käyttöön asettamista kirjaamalla ne erilliseen kirjanpitoon (niin sanottu B-kirjanpito (11)).

4.10

| 4.10 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetut tilien perustana olevat toimet olivat yleisesti ottaen laillisia ja asianmukaisia. Joitakin virheitä ja puutteita oli kuitenkin havaittavissa. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetut tilien perustana olevat toimet olivat yleisesti ottaen laillisia ja asianmukaisia. Joitakin virheitä ja puutteita oli kuitenkin havaittavissa.

4.11

| 4.11 | Edeltävien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ja komission tarkastuskäyntien yhteydessä havaittiin toistuvia B-kirjanpitoon liittyviä ongelmia. Useissa jäsenvaltioissa havaittiin viivästyneitä tai epätarkkoja kirjauksia, laiminlyöntejä ja virheellisiä peruutuksia (12). Kahdessa jäsenvaltiossa (13) vakuuksien kattamia tullivelkoja, joita ei ollut riitautettu, oli kirjattu systemaattisesti B-kirjanpitoon, vaikka vakuuksien kattamat osuudet olisi pitänyt asettaa yhteisön käyttöön. Saksan kohdalla maksamatta olevasta 22,7 miljoonan euron määrästä käydään yhä keskustelua komission kanssa (14). |
| --- | --- |

Edeltävien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ja komission tarkastuskäyntien yhteydessä havaittiin toistuvia B-kirjanpitoon liittyviä ongelmia. Useissa jäsenvaltioissa havaittiin viivästyneitä tai epätarkkoja kirjauksia, laiminlyöntejä ja virheellisiä peruutuksia (12). Kahdessa jäsenvaltiossa (13) vakuuksien kattamia tullivelkoja, joita ei ollut riitautettu, oli kirjattu systemaattisesti B-kirjanpitoon, vaikka vakuuksien kattamat osuudet olisi pitänyt asettaa yhteisön käyttöön. Saksan kohdalla maksamatta olevasta 22,7 miljoonan euron määrästä käydään yhä keskustelua komission kanssa (14).

| 4.11. | Komissio on toteuttanut toimia kysymysten ratkaisemiseksi. Komission Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen käsiteltäväksi tuomassa rikkomistapauksessa annetun tuomion (15) seurauksena Belgia parantaa parhaillaan kansallisia menettelyjään vakuuksien kattamien määrien jättämiseksi tilinpidon ulkopuolelle ja komissio toteuttaa omien tarkastustensa tulosten perusteella toimenpiteitä, jotka kohdistuvat vakuuksien kattamien osuuksien virheelliseen käsittelyyn Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Saksa on toimittanut komissiolle hiljattain tehdyn tarkastuksen aikana lisätietoja, joilla perustellaan tyydyttävällä tavalla miltei kaikki B-kirjanpitoon tehdyt oikaisut. Komissio odottaa, että muut kysymykset ratkeavat piakkoin. |
| --- | --- |

4.11.

Komissio on toteuttanut toimia kysymysten ratkaisemiseksi. Komission Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen käsiteltäväksi tuomassa rikkomistapauksessa annetun tuomion (15) seurauksena Belgia parantaa parhaillaan kansallisia menettelyjään vakuuksien kattamien määrien jättämiseksi tilinpidon ulkopuolelle ja komissio toteuttaa omien tarkastustensa tulosten perusteella toimenpiteitä, jotka kohdistuvat vakuuksien kattamien osuuksien virheelliseen käsittelyyn Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Saksa on toimittanut komissiolle hiljattain tehdyn tarkastuksen aikana lisätietoja, joilla perustellaan tyydyttävällä tavalla miltei kaikki B-kirjanpitoon tehdyt oikaisut. Komissio odottaa, että muut kysymykset ratkeavat piakkoin.

| 4.12 | Jäsenvaltioiden on myös toimitettava komissiolle vuosittain arviot määristä, joita ei todennäköisesti saada perittyä (16). Neljässä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa (17) ei ole arvioiden laatimista koskevia kirjallisia ohjeita, mikä saattaa vaikuttaa arvioiden laatuun ja asettaa kyseenalaiseksi menetelmien pysymisen yhtenäisinä vuodesta toiseen. |
| --- | --- |

4.12

Jäsenvaltioiden on myös toimitettava komissiolle vuosittain arviot määristä, joita ei todennäköisesti saada perittyä (16). Neljässä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa (17) ei ole arvioiden laatimista koskevia kirjallisia ohjeita, mikä saattaa vaikuttaa arvioiden laatuun ja asettaa kyseenalaiseksi menetelmien pysymisen yhtenäisinä vuodesta toiseen.

| 4.12. | Komissio toimittaa tuomioistuimen havainnot kyseisille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

4.12.

Komissio toimittaa tuomioistuimen havainnot kyseisille jäsenvaltioille.

| 4.13 | Pidätettävät vakuudet, jotka on asetettu maataloustuotteiden tuontia tai vientiä varten tariffikiintiöjärjestelmän yhteydessä ja joiden hallinnointi tapahtuu vienti- ja tuontitodistuksin, kuuluvat nykykäytännön mukaan kyseessä olevan jäsenvaltion varoihin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tällaisten vakuuksien (18) pitäisi kuulua yhteisön omiin varoihin ja että kyseiset määrät olisi asetettava komission käyttöön. Komissiota kehotetaan selvittämään tätä kysymystä. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin on joulukuusta 2006 alkaen pyytänyt useaan otteeseen tietoja kyseessä olevista määristä; komissio ei ole pystynyt toimittamaan luotettavia tietoja (19). |
| --- | --- |

4.13

Pidätettävät vakuudet, jotka on asetettu maataloustuotteiden tuontia tai vientiä varten tariffikiintiöjärjestelmän yhteydessä ja joiden hallinnointi tapahtuu vienti- ja tuontitodistuksin, kuuluvat nykykäytännön mukaan kyseessä olevan jäsenvaltion varoihin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tällaisten vakuuksien (18) pitäisi kuulua yhteisön omiin varoihin ja että kyseiset määrät olisi asetettava komission käyttöön. Komissiota kehotetaan selvittämään tätä kysymystä. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin on joulukuusta 2006 alkaen pyytänyt useaan otteeseen tietoja kyseessä olevista määristä; komissio ei ole pystynyt toimittamaan luotettavia tietoja (19).

| 4.13. | Komissio tuo tuomioistuimen havainnon esille soveltuvalla foorumilla, jotta kysymys saadaan selvitettyä. |
| --- | --- |

4.13.

Komissio tuo tuomioistuimen havainnon esille soveltuvalla foorumilla, jotta kysymys saadaan selvitettyä.

Jäsenvaltioille esitettyyn pyyntöön vastauksena saatujen tietojen perusteella tariffikiintiöihin kuuluvien tuontitodistuksiin liittyvien pidätettyjen vakuuksien määrä oli varainhoitovuonna 2005–2006 alustavien arvioiden mukaan 1,05 miljoonaa euroa. Jäsenvaltiot voivat vielä tarkistaa kyseistä lukua. Tuomioistuimelle toimitetaan ajantasainen tieto heti, kun se on saatavilla.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.14 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa todettiin, että jäsenvaltioiden osuudet oli laskettu ja suoritettu laillisesti ja asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota kohdissa 4.24–4.26 esitettäviin huomautuksiin. |
| --- | --- |

4.14

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa todettiin, että jäsenvaltioiden osuudet oli laskettu ja suoritettu laillisesti ja asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota kohdissa 4.24–4.26 esitettäviin huomautuksiin.

Uusille jäsenvaltioille talousarviosta myönnettävä tilapäinen korvaus ja kassavirtajärjestely

| 4.15 | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut virheitä kohdassa 4.8 esille tuotujen korvausten laskennassa tai maksussa. |
| --- | --- |

4.15

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut virheitä kohdassa 4.8 esille tuotujen korvausten laskennassa tai maksussa.

Valvontajärjestelmät

Perinteiset omat varat

| 4.16 | Tilintarkastustuomioistuin tutki komission suorittamat tarkastukset (20) ja otti huomioon niiden tulokset. Sovelletut menetelmät todettiin aiempien vuosien tapaan perustaltaan vakaiksi ja dokumentointi hyväksi. Tarkastuksissa todettiin, että omien varojen keruujärjestelmät olivat yleisesti ottaen tyydyttäviä, mutta passitusmenettelyssä ja B-kirjanpidon hallinnoinnissa havaittiin tiettyjä puutteita. |
| --- | --- |

4.16

Tilintarkastustuomioistuin tutki komission suorittamat tarkastukset (20) ja otti huomioon niiden tulokset. Sovelletut menetelmät todettiin aiempien vuosien tapaan perustaltaan vakaiksi ja dokumentointi hyväksi. Tarkastuksissa todettiin, että omien varojen keruujärjestelmät olivat yleisesti ottaen tyydyttäviä, mutta passitusmenettelyssä ja B-kirjanpidon hallinnoinnissa havaittiin tiettyjä puutteita.

4.17

| 4.17 | Tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä toimittamien tarkastusten perusteella voitiin todeta, että tullivalvontaan ja perinteisiä omia varoja koskevaan kirjanpitoon kohdistettavat valvontajärjestelmät toimivat yleisesti ottaen tyydyttävästi tarkastuskäynnin kohteena olleissa kuudessa jäsenvaltiossa (21). Joitakin puutteita oli kuitenkin havaittavissa. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä toimittamien tarkastusten perusteella voitiin todeta, että tullivalvontaan ja perinteisiä omia varoja koskevaan kirjanpitoon kohdistettavat valvontajärjestelmät toimivat yleisesti ottaen tyydyttävästi tarkastuskäynnin kohteena olleissa kuudessa jäsenvaltiossa (21). Joitakin puutteita oli kuitenkin havaittavissa.

4.18

| 4.18 | Yhteisön säännöksissä ei yleensä määritetä erityisiä tullivalvontaan sovellettavia menetelmiä eikä edellytettävän valvonnan tasoa. Jäsenvaltioiden on kuitenkin suoritettava tarkastuksia, joiden avulla voidaan taata yhteisöjen taloudellisten etujen riittävä suojaaminen (22). Tarkastusten yhteydessä havaittiin kuitenkin joitakin puutteita jäsenvaltioiden suorittamissa tarkastuksissa. Esimerkiksi yhdessä jäsenvaltiossa (23) IT-järjestelmän perusteella käynnistettiin tuontitavaroiden fyysisiä tarkastuksia huomattavasti harvemmin muihin jäsenvaltioihin verrattuna (24); tarkastusten määrä oli 1 tarkastus 7 000:ta vienti-ilmoitusta kohti (0,014 prosenttia). Eräässä toisessa jäsenvaltiossa (25) yksinkertaistettuja menettelyjä soveltaviin toimijoihin (26) kohdistettiin jälkitarkastuksia yli kolmen vuoden välein, vaikka kierrettyihin perinteisiä omia varoja koskeviin maksuihin sovellettava aikaraja on kolme vuotta. |
| --- | --- |

Yhteisön säännöksissä ei yleensä määritetä erityisiä tullivalvontaan sovellettavia menetelmiä eikä edellytettävän valvonnan tasoa. Jäsenvaltioiden on kuitenkin suoritettava tarkastuksia, joiden avulla voidaan taata yhteisöjen taloudellisten etujen riittävä suojaaminen (22). Tarkastusten yhteydessä havaittiin kuitenkin joitakin puutteita jäsenvaltioiden suorittamissa tarkastuksissa. Esimerkiksi yhdessä jäsenvaltiossa (23) IT-järjestelmän perusteella käynnistettiin tuontitavaroiden fyysisiä tarkastuksia huomattavasti harvemmin muihin jäsenvaltioihin verrattuna (24); tarkastusten määrä oli 1 tarkastus 7 000:ta vienti-ilmoitusta kohti (0,014 prosenttia). Eräässä toisessa jäsenvaltiossa (25) yksinkertaistettuja menettelyjä soveltaviin toimijoihin (26) kohdistettiin jälkitarkastuksia yli kolmen vuoden välein, vaikka kierrettyihin perinteisiä omia varoja koskeviin maksuihin sovellettava aikaraja on kolme vuotta.

| 4.18. | Jäsenvaltiot käyttävät tullitarkastuksissaan tietojen julkistamisesta tehtyjä tarkastuksia ja myöhemmin toteutettavia kirjanpitoon perustuvia tarkastuksia eri suhteessa. Tämän vuoksi vertailut, jotka koskevat kunkin maan tarkastusjärjestelmän yksittäisten osatekijöiden soveltamistiheyttä, eivät anna kokonaiskuvaa tilanteesta. Vaikka tullitarkastusten yhteisellä riskienhallinnalla (27) tähdätäänkin pääasiassa turvallisuuden lisäämiseen, sillä odotetaan olevan myönteinen vaikutus yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen. Komissio ottaa tuomioistuimen havainnot esiin jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.18.

Jäsenvaltiot käyttävät tullitarkastuksissaan tietojen julkistamisesta tehtyjä tarkastuksia ja myöhemmin toteutettavia kirjanpitoon perustuvia tarkastuksia eri suhteessa. Tämän vuoksi vertailut, jotka koskevat kunkin maan tarkastusjärjestelmän yksittäisten osatekijöiden soveltamistiheyttä, eivät anna kokonaiskuvaa tilanteesta. Vaikka tullitarkastusten yhteisellä riskienhallinnalla (27) tähdätäänkin pääasiassa turvallisuuden lisäämiseen, sillä odotetaan olevan myönteinen vaikutus yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen. Komissio ottaa tuomioistuimen havainnot esiin jäsenvaltioiden kanssa.

Alv:oon perustuvat omat varat

| 4.19 | Komission paikan päällä suorittamien tarkastusten tiheys ja laatu olivat tyydyttäviä myös vuonna 2006. |
| --- | --- |

4.19

Komission paikan päällä suorittamien tarkastusten tiheys ja laatu olivat tyydyttäviä myös vuonna 2006.

4.20

| 4.20 | Varaumien avulla komissio voi tehdä jäsenvaltioiden alv-ilmoituksiin sisältyviin epäilyttäviin osatekijöihin korjauksia lainsäädäntöön perustuvan neljän vuoden aikarajan jälkeen. Varaumien määrä on yhä huomattava; yksi varauma on peräisin niinkin kaukaa kuin vuodelta 1989 (ks.
  taulukko 4.2
  ). Kaikista vuoden 2006 lopussa voimassa olleista varaumista 82 prosenttia oli ollut voimassa vuodesta 2002 lähtien; keskimääräinen voimassaoloaika oli 3,4 vuotta. Vuonna 2006 varaumiin kohdistettujen toimien seurauksena EU-25:een sovellettavaa alv-määräytymisperustetta muutettiin, minkä johdosta alv-varojen kokonaismäärään tehtiin noin 14 miljoonan euron negatiivinen mukautus. |
| --- | --- |

Varaumien avulla komissio voi tehdä jäsenvaltioiden alv-ilmoituksiin sisältyviin epäilyttäviin osatekijöihin korjauksia lainsäädäntöön perustuvan neljän vuoden aikarajan jälkeen. Varaumien määrä on yhä huomattava; yksi varauma on peräisin niinkin kaukaa kuin vuodelta 1989 (ks.
  taulukko 4.2
  ). Kaikista vuoden 2006 lopussa voimassa olleista varaumista 82 prosenttia oli ollut voimassa vuodesta 2002 lähtien; keskimääräinen voimassaoloaika oli 3,4 vuotta. Vuonna 2006 varaumiin kohdistettujen toimien seurauksena EU-25:een sovellettavaa alv-määräytymisperustetta muutettiin, minkä johdosta alv-varojen kokonaismäärään tehtiin noin 14 miljoonan euron negatiivinen mukautus.

| 4.20. | Komissio toivoo voivansa poistaa piakkoin kaksi vanhinta varaumaa, jotka ovat vuosilta 1989 ja 1993. Lisäksi vuodelta 1995 on kolme varaumaa. Useimmat varaumat poistetaan sitä tarkastuskäyntiä seuraavalla tarkastuskäynnillä, jonka seurauksena ne on asetettu. |
| --- | --- |

4.20.

Komissio toivoo voivansa poistaa piakkoin kaksi vanhinta varaumaa, jotka ovat vuosilta 1989 ja 1993. Lisäksi vuodelta 1995 on kolme varaumaa. Useimmat varaumat poistetaan sitä tarkastuskäyntiä seuraavalla tarkastuskäynnillä, jonka seurauksena ne on asetettu.

Taulukko 4.2 – Alv-varaumat 31. joulukuuta 2006

| Jäsenvaltio | Varaumia jäljellä 31.12.2005 | Vuonna 2006 esitetyt varaumat | Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2006 | Varaumia jäljellä 31.12.2006 | Vanhimmat varaumat koskevat vuotta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Tanska | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Saksa | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Irlanti | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Kreikka | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Espanja | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Ranska | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Italia | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luxemburg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Alankomaat | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Itävalta | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugali | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovakia | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Suomi | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Ruotsi | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Yhdistynyt Kuningaskunta | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| Yhteensä | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Jäsenvaltio

Varaumia jäljellä 31.12.2005

Vuonna 2006 esitetyt varaumat

Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2006

Varaumia jäljellä 31.12.2006

Vanhimmat varaumat koskevat vuotta

Belgia

6

2

0

8

1989

Tanska

1

1

1

1

1991

Saksa

17

6

6

17

1999

Irlanti

10

4

2

12

1998

Kreikka

13

4

1

16

1997

Espanja

6

0

1

5

1999

Ranska

7

0

4

3

1993

Italia

11

3

1

13

1995

Luxemburg

1

0

0

1

1997

Alankomaat

1

1

1

1

2002

Itävalta

8

0

0

8

1995

Portugali

5

8

3

10

1996

Slovakia

0

3

0

3

2004

Suomi

7

2

3

6

1995

Ruotsi

11

1

1

11

1998

Yhdistynyt Kuningaskunta

7

2

5

4

1995

Yhteensä

111

37

29

119

BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.21 | Vuoden 2006 alussa oli voimassa 63 BKTL:oon perustuvia varoja koskevaa erityisvaraumaa (28), jotka liittyivät kauteen 1995–2001. Vuoden 2006 aikana poistettiin 20 varaumaa, joten vuoden lopussa niitä oli voimassa 43 (ks.
  taulukko 4.3
  ). Vuonna 2006 annettiin yleisiä varaumia vuosien 2002, 2003 ja 2004 osalta kaikkien EU-15-jäsenvaltioiden kohdalla, ennen päivitettyjen luetteloiden analysointia (29). Komission tavoitteena on yleisten varaumien korvaaminen erityisvaraumilla vuonna 2007 tai 2008 riippuen luetteloiden analysoinnin edistymisestä; analysointi on määrä aloittaa vuonna 2007. Kautta 1995–2001 koskeneisiin erityisvaraumiin kohdistettujen toimien seurauksena EU-15-jäsenvaltioiden (Kreikkaa lukuun ottamatta) BKT:een/BKTL:oon tehtiin muutoksia; kyseisten muutosten seurauksena BKTL-varojen kokonaismäärään tehtiin koko ajanjakson osalta noin 500 miljoonan euron negatiivinen mukautus. Tämä on otettu huomioon jäsenvaltioiden jäljellä olevien alv/BKTL-maksujen yhteydessä vuosina 2004, 2005 ja 2006. |
| --- | --- |

4.21

Vuoden 2006 alussa oli voimassa 63 BKTL:oon perustuvia varoja koskevaa erityisvaraumaa (28), jotka liittyivät kauteen 1995–2001. Vuoden 2006 aikana poistettiin 20 varaumaa, joten vuoden lopussa niitä oli voimassa 43 (ks.
  taulukko 4.3
  ). Vuonna 2006 annettiin yleisiä varaumia vuosien 2002, 2003 ja 2004 osalta kaikkien EU-15-jäsenvaltioiden kohdalla, ennen päivitettyjen luetteloiden analysointia (29). Komission tavoitteena on yleisten varaumien korvaaminen erityisvaraumilla vuonna 2007 tai 2008 riippuen luetteloiden analysoinnin edistymisestä; analysointi on määrä aloittaa vuonna 2007. Kautta 1995–2001 koskeneisiin erityisvaraumiin kohdistettujen toimien seurauksena EU-15-jäsenvaltioiden (Kreikkaa lukuun ottamatta) BKT:een/BKTL:oon tehtiin muutoksia; kyseisten muutosten seurauksena BKTL-varojen kokonaismäärään tehtiin koko ajanjakson osalta noin 500 miljoonan euron negatiivinen mukautus. Tämä on otettu huomioon jäsenvaltioiden jäljellä olevien alv/BKTL-maksujen yhteydessä vuosina 2004, 2005 ja 2006.

Taulukko 4.3 – BKTL-varoja koskevat erityisvaraumat 31. joulukuuta 2006

| Jäsenvaltio | Varaumia jäljellä 31.12.2005 | Vuonna 2006 esitetyt varaumat | Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2006 | Varaumia jäljellä 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Tanska | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Saksa | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Irlanti | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Kreikka | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Espanja | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Ranska | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Italia | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luxemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Alankomaat | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Itävalta | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugali | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Suomi | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Ruotsi | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhdistynyt Kuningaskunta | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Yhteensä | 63 | 0 | 20 | 43 |

Jäsenvaltio

Varaumia jäljellä 31.12.2005

Vuonna 2006 esitetyt varaumat

Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2006

Varaumia jäljellä 31.12.2006

Belgia

3

0

3

0

Tanska

5

0

2

3

Saksa

3

0

3

0

Irlanti

4

0

0

4

Kreikka

7

0

0

7

Espanja

5

0

0

5

Ranska

8

0

5

3

Italia

4

0

0

4

Luxemburg

8

0

0

8

Alankomaat

2

0

2

0

Itävalta

1

0

1

0

Portugali

4

0

4

0

Suomi

3

0

0

3

Ruotsi

0

0

0

0

Yhdistynyt Kuningaskunta

6

0

0

6

Yhteensä

63

0

20

43

| 4.22 | Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain 22. syyskuuta mennessä komissiolle (Eurostatille) edeltävää vuotta koskevat luvut BKTL-aggregaattia ja sen osia (BKTL-kysely) varten; jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava aiempia vuosia koskeviin lukuihin mahdollisesti tehdyt tarkistukset. Mainittujen lukujen lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava selvitys BKTL-tietojen laadusta (BKTL-laatuselvitys). Selvityksessä annettavien tietojen avulla ilmennetään, miten aggregaatit on saavutettu, ja kuvataan erityisesti sovelletuissa menettelyissä sekä perustilastoissa mahdollisesti tapahtuneita huomattavia muutoksia ja perustellaan aiemmin toimitettuihin BKTL-tietoihin tehdyt tarkistukset (30). |
| --- | --- |

4.22

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain 22. syyskuuta mennessä komissiolle (Eurostatille) edeltävää vuotta koskevat luvut BKTL-aggregaattia ja sen osia (BKTL-kysely) varten; jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava aiempia vuosia koskeviin lukuihin mahdollisesti tehdyt tarkistukset. Mainittujen lukujen lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava selvitys BKTL-tietojen laadusta (BKTL-laatuselvitys). Selvityksessä annettavien tietojen avulla ilmennetään, miten aggregaatit on saavutettu, ja kuvataan erityisesti sovelletuissa menettelyissä sekä perustilastoissa mahdollisesti tapahtuneita huomattavia muutoksia ja perustellaan aiemmin toimitettuihin BKTL-tietoihin tehdyt tarkistukset (30).

4.23

| 4.23 | Saatujen BKTL-tietojen perusteella BKTL-komitea (31) antaa lausunnon jäsenvaltioiden BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten (32). Jäsenvaltioiden toimittamien BKTL-tietojen perusteella saatetaan tehdä oikaisuja edeltävien vuosien BKTL-saldoihin. |
| --- | --- |

Saatujen BKTL-tietojen perusteella BKTL-komitea (31) antaa lausunnon jäsenvaltioiden BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten (32). Jäsenvaltioiden toimittamien BKTL-tietojen perusteella saatetaan tehdä oikaisuja edeltävien vuosien BKTL-saldoihin.

4.24

| 4.24 | Kreikka toimitti 22. syyskuuta 2006 komissiolle varainhoitovuosia 1995–2005 koskevan BKTL-kysymyslomakkeen. Lomakkeeseen sisältyneet tarkistetut Kreikkaa koskevat BKT/BKTL-tiedot (33) osoittivat 13–26 prosentin lisäystä. Komissiolle tai BKTL-komitealle ei ollut ilmoitettu lisäyksistä ennalta, sillä asiaa koskeva oikeudellinen velvoite puuttuu. |
| --- | --- |

Kreikka toimitti 22. syyskuuta 2006 komissiolle varainhoitovuosia 1995–2005 koskevan BKTL-kysymyslomakkeen. Lomakkeeseen sisältyneet tarkistetut Kreikkaa koskevat BKT/BKTL-tiedot (33) osoittivat 13–26 prosentin lisäystä. Komissiolle tai BKTL-komitealle ei ollut ilmoitettu lisäyksistä ennalta, sillä asiaa koskeva oikeudellinen velvoite puuttuu.

4.25

| 4.25 | Komission vuosille1995–2001 esittämien erityisvaraumien seurauksena Kreikka asetti vuoden 2000 uudeksi tarkistettujen BKTL-lukujen vertailuvuodeksi; edeltävä vertailuvuosi oli vuosi 1988. Tavanomaisen käytännön mukaan kansalliset tilastokeskukset tekevät kansantalouden tilinpitotietoihin suuria tarkistuksia noin viiden vuoden välein; tarkistukset ilmentävät lähdetiedoissa ja menetelmissä tapahtuneita parannuksia, ja niiden yhteydessä saatetaan viitearviot ajan tasalle. |
| --- | --- |

Komission vuosille1995–2001 esittämien erityisvaraumien seurauksena Kreikka asetti vuoden 2000 uudeksi tarkistettujen BKTL-lukujen vertailuvuodeksi; edeltävä vertailuvuosi oli vuosi 1988. Tavanomaisen käytännön mukaan kansalliset tilastokeskukset tekevät kansantalouden tilinpitotietoihin suuria tarkistuksia noin viiden vuoden välein; tarkistukset ilmentävät lähdetiedoissa ja menetelmissä tapahtuneita parannuksia, ja niiden yhteydessä saatetaan viitearviot ajan tasalle.

4.26

| 4.26 | BKTL-komitea katsoi 25. ja 26. lokakuuta 2006 pitämässään kokouksessa, että Kreikan kohdalla tulee käyttää tarkistamattomia BKT/BKTL-tietoja omia varoja koskeviin tarkoituksiin siihen asti, kunnes komissio tarkistaa uudet tiedot ajan tasalle saatetun BKTL-luettelon perusteella (34). Syynä tähän olivat tarkistuksen laaja-alaisuus ja tarkistettuja lukuja koskevien tietojen puutteellisuus Kreikan laatuselvityksessä. Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa todellista pienemmän BKTL-luvun, BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä ei pienene, mutta muiden jäsenvaltioiden maksuosuudet ovat vastaavasti suuremmat, kunnes ongelma havaitaan ja korjataan. BKTL:n ilmoittaminen todellista pienemmäksi saattaa vaikuttaa lisäksi siten, että alv-määräytymisperusteen yläraja vahvistetaan väärin perustein (35), jolloin muiden jäsenvaltioiden aiheettomasti suuremmat maksut lisääntyvät entisestään. Tilanne ei korjaannu ennen kuin BKTL-komitea hyväksyy Kreikkaa koskevat BKTL-luvut, minkä jälkeen komission on laskettava kyseisten lukujen perusteella saldot ja saldojen oikaisut. |
| --- | --- |

BKTL-komitea katsoi 25. ja 26. lokakuuta 2006 pitämässään kokouksessa, että Kreikan kohdalla tulee käyttää tarkistamattomia BKT/BKTL-tietoja omia varoja koskeviin tarkoituksiin siihen asti, kunnes komissio tarkistaa uudet tiedot ajan tasalle saatetun BKTL-luettelon perusteella (34). Syynä tähän olivat tarkistuksen laaja-alaisuus ja tarkistettuja lukuja koskevien tietojen puutteellisuus Kreikan laatuselvityksessä. Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa todellista pienemmän BKTL-luvun, BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä ei pienene, mutta muiden jäsenvaltioiden maksuosuudet ovat vastaavasti suuremmat, kunnes ongelma havaitaan ja korjataan. BKTL:n ilmoittaminen todellista pienemmäksi saattaa vaikuttaa lisäksi siten, että alv-määräytymisperusteen yläraja vahvistetaan väärin perustein (35), jolloin muiden jäsenvaltioiden aiheettomasti suuremmat maksut lisääntyvät entisestään. Tilanne ei korjaannu ennen kuin BKTL-komitea hyväksyy Kreikkaa koskevat BKTL-luvut, minkä jälkeen komission on laskettava kyseisten lukujen perusteella saldot ja saldojen oikaisut.

4.27

| 4.27 | Jäsenvaltioiden oli määrä toimittaa päivitetyt tai uudet BKTL-luettelonsa komissiolle 31. joulukuuta 2006 mennessä. Ensimmäisen analysoinnin jälkeen komission oli määrä suorittaa tarkastuskäyntejä paikan päällä vuodesta 2007 alkaen. Kuusi jäsenvaltiota (36) ei ollut toimittanut kattavia – uusia tai päivitettyjä – BKTL-luetteloitaan kesäkuun 2007 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

Jäsenvaltioiden oli määrä toimittaa päivitetyt tai uudet BKTL-luettelonsa komissiolle 31. joulukuuta 2006 mennessä. Ensimmäisen analysoinnin jälkeen komission oli määrä suorittaa tarkastuskäyntejä paikan päällä vuodesta 2007 alkaen. Kuusi jäsenvaltiota (36) ei ollut toimittanut kattavia – uusia tai päivitettyjä – BKTL-luetteloitaan kesäkuun 2007 loppuun mennessä.

| 4.27. | Komissio on muistuttanut jäsenvaltioita jatkuvasti tarpeesta noudattaa määräaikaa koko vuoden 2006 ajan. Se muistutti asiasta myös heti 31. joulukuuta 2006 jälkeen, sekä jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidosta vastaavien tahojen kanssa pidetyssä kokouksessa 31. tammikuuta ja BKTL-komitean kokouksessa 26. huhtikuuta 2007. Viimeksi mainitussa niiden jäsenvaltioiden edustajat, jotka eivät ole vielä lähettäneet BKTL-luetteloitaan, ilmoittivat, että luettelot lähetetään kesäkuun 2007 loppuun mennessä. Komissio harkitsee lisätoimia. |
| --- | --- |

4.27.

Komissio on muistuttanut jäsenvaltioita jatkuvasti tarpeesta noudattaa määräaikaa koko vuoden 2006 ajan. Se muistutti asiasta myös heti 31. joulukuuta 2006 jälkeen, sekä jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidosta vastaavien tahojen kanssa pidetyssä kokouksessa 31. tammikuuta ja BKTL-komitean kokouksessa 26. huhtikuuta 2007. Viimeksi mainitussa niiden jäsenvaltioiden edustajat, jotka eivät ole vielä lähettäneet BKTL-luetteloitaan, ilmoittivat, että luettelot lähetetään kesäkuun 2007 loppuun mennessä. Komissio harkitsee lisätoimia.

Koska luetteloiden analysointi ja BKTL-tarkastuskäynnit 25 jäsenvaltioon edellyttävät paljon työtä, työ tehdään kolmen vuoden aikana vuosina 2007–2009.

Päätelmät ja suositukset

| 4.28 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman omia varoja koskeneen tarkastuksen (ks. kohdat 4.3, 4.4 ja 4.7) perusteella voidaan todeta, että tarkastettuihin tilien perustana oleviin toimiin ei yleisesti ottaen liittynyt olennaisia virheitä ja että tarkastetut valvontajärjestelmät toimivat yleisesti ottaen tyydyttävästi lukuun ottamatta kohdassa 4.18 kuvattua tarkastusten vähäistä määrää sekä kohdassa 4.11 mainittuja B-kirjanpitoon liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

4.28

Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman omia varoja koskeneen tarkastuksen (ks. kohdat 4.3, 4.4 ja 4.7) perusteella voidaan todeta, että tarkastettuihin tilien perustana oleviin toimiin ei yleisesti ottaen liittynyt olennaisia virheitä ja että tarkastetut valvontajärjestelmät toimivat yleisesti ottaen tyydyttävästi lukuun ottamatta kohdassa 4.18 kuvattua tarkastusten vähäistä määrää sekä kohdassa 4.11 mainittuja B-kirjanpitoon liittyviä ongelmia.

| 4.28. | Komissio tarkastelee asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa seikkoja, joita tuomioistuin ei pitänyt tyydyttävinä. |
| --- | --- |

4.28.

Komissio tarkastelee asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa seikkoja, joita tuomioistuin ei pitänyt tyydyttävinä.

| 4.29 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tarkistaa jäsenvaltioiden suorittaman tullivalvonnan riittävyyden yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisen kannalta (ks. kohta 4.18). |
| --- | --- |

4.29

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tarkistaa jäsenvaltioiden suorittaman tullivalvonnan riittävyyden yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisen kannalta (ks. kohta 4.18).

| 4.29. | Komissio tarkastaa säännöllisesti jäsenvaltioiden tullivalvontajärjestelmien riittävyyden, jotta budjettivallan pitäjä voi varmistua siitä, että ne vastaavat yhteisön lainsäädännössä asetettuja edellytyksiä ja niillä suojataan yhteisöjen taloudelliset edut. |
| --- | --- |

4.29.

Komissio tarkastaa säännöllisesti jäsenvaltioiden tullivalvontajärjestelmien riittävyyden, jotta budjettivallan pitäjä voi varmistua siitä, että ne vastaavat yhteisön lainsäädännössä asetettuja edellytyksiä ja niillä suojataan yhteisöjen taloudelliset edut.

| 4.30 | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kohdassa 4.13 kuvatut pidätetyt vakuudet tulisi asettaa komission käyttöön, ja kehottaa komissiota selvittämään tätä kysymystä. |
| --- | --- |

4.30

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kohdassa 4.13 kuvatut pidätetyt vakuudet tulisi asettaa komission käyttöön, ja kehottaa komissiota selvittämään tätä kysymystä.

| 4.30. | Komissio tuo tuomioistuimen havainnon esille soveltuvalla foorumilla kysymyksen selvittämiseksi. |
| --- | --- |

4.30.

Komissio tuo tuomioistuimen havainnon esille soveltuvalla foorumilla kysymyksen selvittämiseksi.

| 4.31 | Komissiolla ei ole tehokkaita keinoja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimittavat riittäviä ja oikea-aikaisia tietoja, joiden perusteella voimassa olevat, BKTL:oon perustuvien omien varojen laskentaa koskevat varaumat voidaan poistaa. Tästä syystä komission olisi tutkittava, millä muilla tavoin jäsenvaltioita, joiden kohdalla on pitkään voimassa olleita varaumia, voitaisiin painostaa mainitun ongelman ratkaisemiseksi (ks. kohta 4.20). |
| --- | --- |

4.31

Komissiolla ei ole tehokkaita keinoja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimittavat riittäviä ja oikea-aikaisia tietoja, joiden perusteella voimassa olevat, BKTL:oon perustuvien omien varojen laskentaa koskevat varaumat voidaan poistaa. Tästä syystä komission olisi tutkittava, millä muilla tavoin jäsenvaltioita, joiden kohdalla on pitkään voimassa olleita varaumia, voitaisiin painostaa mainitun ongelman ratkaisemiseksi (ks. kohta 4.20).

| 4.31. | Komissio on jo aiemmin vaatinut yksittäisiä jäsenvaltioita toimittamaan tarpeelliset tiedot viipymättä ja on nyt aloittanut jäsenvaltioiden kanssa omia varoja käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa yhteiset neuvottelut siitä, miten tavoite voitaisiin saavuttaa. Komissio pitää myönteisenä, että tuomioistuin vaatii toistuvasti asiaan liittyviä toimia. |
| --- | --- |

4.31.

Komissio on jo aiemmin vaatinut yksittäisiä jäsenvaltioita toimittamaan tarpeelliset tiedot viipymättä ja on nyt aloittanut jäsenvaltioiden kanssa omia varoja käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa yhteiset neuvottelut siitä, miten tavoite voitaisiin saavuttaa. Komissio pitää myönteisenä, että tuomioistuin vaatii toistuvasti asiaan liittyviä toimia.

| 4.32 | BKTL-tietoja ja niiden perustana olevia järjestelmiä koskevan komission valvonnan osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio: |
| --- | --- |

4.32

BKTL-tietoja ja niiden perustana olevia järjestelmiä koskevan komission valvonnan osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| a) | määrittää BKTL-tarkistusten ilmoittamiseen sovellettavat säännöt siten, että komissiolle ja BKTL-komitealle on ilmoitettava ennalta suurista tarkistuksista (ks. kohta 4.24); |
| --- | --- |

a)

määrittää BKTL-tarkistusten ilmoittamiseen sovellettavat säännöt siten, että komissiolle ja BKTL-komitealle on ilmoitettava ennalta suurista tarkistuksista (ks. kohta 4.24);

| a) | Kansantalouden tilinpidon tarkistuksiin liittyvä asianmukainen tiedottaminen ja jäsenvaltioiden toimien tiivis koordinointi on hyvin tärkeää, ja näistä asioista on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa monissa yhteyksissä (37). Komissio on toteuttanut useita kysymykseen liittyviä toimenpiteitä ja jatkaa työtään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tiedottamisen ja koordinoinnin parantamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Kansantalouden tilinpidon tarkistuksiin liittyvä asianmukainen tiedottaminen ja jäsenvaltioiden toimien tiivis koordinointi on hyvin tärkeää, ja näistä asioista on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa monissa yhteyksissä (37). Komissio on toteuttanut useita kysymykseen liittyviä toimenpiteitä ja jatkaa työtään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tiedottamisen ja koordinoinnin parantamiseksi.

| b) | panee täytäntöön koordinoidun menettelytavan, jota sovelletaan kansantalouden tilinpitotietoihin tehtäviin tarkistuksiin ja johon sisältyy säännöllistä vertailua koskeva vaatimus (ks. kohta 4.25); |
| --- | --- |

b)

panee täytäntöön koordinoidun menettelytavan, jota sovelletaan kansantalouden tilinpitotietoihin tehtäviin tarkistuksiin ja johon sisältyy säännöllistä vertailua koskeva vaatimus (ks. kohta 4.25);

| b) | Komissio keskusteli kansantalouden tilinpidon tarkistuksista jälleen BKTL-komitean kokouksessa 26. huhtikuuta 2007. Useimmat jäsenvaltiot kannattivat periaatetta, jonka mukaan kaikista isoista tarkistuksista tiedotetaan ja ne koordinoidaan paremmin (esim. yhteinen vertailu viiden vuoden välein). Monet jäsenvaltiot toivat esiin suuria käytännön ongelmia, jotka johtuvat tilastojärjestelmien, tietolähteiden ja selvitysten sekä niiden tekotiheyden eroista eri maissa. Komissio jatkaa keskustelujaan näistä kysymyksistä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

b)

Komissio keskusteli kansantalouden tilinpidon tarkistuksista jälleen BKTL-komitean kokouksessa 26. huhtikuuta 2007. Useimmat jäsenvaltiot kannattivat periaatetta, jonka mukaan kaikista isoista tarkistuksista tiedotetaan ja ne koordinoidaan paremmin (esim. yhteinen vertailu viiden vuoden välein). Monet jäsenvaltiot toivat esiin suuria käytännön ongelmia, jotka johtuvat tilastojärjestelmien, tietolähteiden ja selvitysten sekä niiden tekotiheyden eroista eri maissa. Komissio jatkaa keskustelujaan näistä kysymyksistä jäsenvaltioiden kanssa.

| c) | varmistaa, että Kreikan BKTL-luettelon tarkastamiseen perustuvat päätelmät ovat käytettävissä riittävän ajoissa, jotta varainhoitovuotta 2007 koskeville tileille voidaan merkitä korjatut tiedot (ks. kohta 4.26). |
| --- | --- |

c)

varmistaa, että Kreikan BKTL-luettelon tarkastamiseen perustuvat päätelmät ovat käytettävissä riittävän ajoissa, jotta varainhoitovuotta 2007 koskeville tileille voidaan merkitä korjatut tiedot (ks. kohta 4.26).

| c) | Komissio sai Kreikan päivitetyn, Eurostatille lähetetyn BKTL-luettelon tarkastamisen (ilman käyntejä paikan päällä) päätökseen helmikuussa 2007 ja teki Kreikkaan tarkastuskäynnin 20.–26. kesäkuuta 2007. Eurostat jatkaa lisäksi keskusteluja Kreikan tilastoviranomaisten kanssa. Komissio olettaa voivansa tehdä Kreikan BKTL-lukujen asianmukaista tasoa koskevat päätelmät ennen vuoden 2007 budjettimenettelyssä käytettävää virallista BKTL-ilmoitusta 22. syyskuuta 2007. |
| --- | --- |

c)

Komissio sai Kreikan päivitetyn, Eurostatille lähetetyn BKTL-luettelon tarkastamisen (ilman käyntejä paikan päällä) päätökseen helmikuussa 2007 ja teki Kreikkaan tarkastuskäynnin 20.–26. kesäkuuta 2007. Eurostat jatkaa lisäksi keskusteluja Kreikan tilastoviranomaisten kanssa. Komissio olettaa voivansa tehdä Kreikan BKTL-lukujen asianmukaista tasoa koskevat päätelmät ennen vuoden 2007 budjettimenettelyssä käytettävää virallista BKTL-ilmoitusta 22. syyskuuta 2007.

AIKAISEMPIIN HUOMAUTUKSIIN LIITTYVÄ SEURANTA

| 4.33 | Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa vuosikertomuksissa esitettyjen keskeisten huomautusten seurannan tulokset esitetään
  liitteessä 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33

Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa vuosikertomuksissa esitettyjen keskeisten huomautusten seurannan tulokset esitetään
  liitteessä 4.1
  .

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 4.34 | Erityiskertomus nro 11/2006 yhteisön passitusjärjestelmästä (EUVL C 44, 27.2.2007, s. 1). |
| --- | --- |

4.34

Erityiskertomus nro 11/2006 yhteisön passitusjärjestelmästä (EUVL C 44, 27.2.2007, s. 1).

(1)  Sisältää edellisen varainhoitovuoden ylijäämän ja sekalaiset tulot.

---

Lähde: Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, 2006.

(2)  Jäsenvaltiot keräävät perinteiset omat varat Euroopan unionin puolesta ja pidättävät määrästä 25 prosenttia keräyskustannusten kattamiseksi.

(3)  Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat ovat maksuosuuksia, joiden yhteydessä sovelletaan yhdenmukaista verokantaa jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteeseen ja BKTL:oon, jotka on määritetty yhteisön sääntöjä noudattaen.

(4)  Belgia, Ranska, Italia, Unkari, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta; lisäksi tarkastettiin perinteisiin omiin varoihin liittyvä Suomen kansallinen kirjanpitojärjestelmä.

(5)  Omia varoja käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan viitataan neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004 (EUVL L 352, 27.11.2004, s. 1). Komitea koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja toimii komission ja jäsenvaltioiden välillä omia varoja koskevissa kysymyksissä. Komitea tarkastelee omien varojen järjestelmän täytäntöönpanoa sekä käsittelee omista varoista tehdyt ennakkoarviot.

(6)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, 247–249 artikla (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

(7)  Ks. alaviite 4.

(8)  Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 4 artiklassa tarkoitettu komitea (EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1). Komitea koostuu komission ja jäsenvaltioiden edustajista, ja se tutkii vuosittain jäsenvaltioiden toimittamat BKTL-tiedot ja antaa lausunnon BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten kyseisten tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden osalta. Komissio konsultoi komiteaa antamiensa BKTL-laskelmia koskevien parannusehdotusten osalta. Komitea käsittelee myös BKTL-tietojen koostamiskäytäntöjä koskevia kysymyksiä, BKTL-tietojen tarkistamista sekä BKTL:n kattavuuteen liittyvää ongelmaa.

(9)  Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa 25. ja 26. kesäkuuta 1984 todettiin, että jos jonkin jäsenvaltion budjettitaakka on liiallinen sen suhteelliseen vaurauteen nähden, asia voidaan korjata sopivana ajankohtana. Eurooppa-neuvosto korosti myös, että loppujen lopuksi menopolitiikka on budjettiaseman epätasapainosta aiheutuvan ongelman keskeinen ratkaisukeino.

(10)  Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).

(11)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2028/2004, annettu 16. päivänä marraskuuta 2004, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta.

(12)  Belgia, Ranska, Italia, Unkari, Slovakia, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(13)  Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(14)  Ks. liite 4.1 – tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten seuranta.

(15)  Asiassa C-377/03 5. lokakuuta 2006 annettu tuomio.

(16)  Asetus (EY, Euratom) N:o 2028/2004, 6 artiklan 4 kohdan b alakohta.

(17)  Belgia, Slovakia, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(18)  Tällä hetkellä sovellettavan omien varojen järjestelmää koskevan päätöksen 2000/597/EY, Euratom 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella (EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42).

(19)  Asetus (ETY) N:o 2220/85, 31 artikla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5): ”Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että komission käytettävissä on kunkin varainhoitovuoden osalta tiedot menetettyjen vakuuksien kokonaismääristä ja kokonaissummista”.

(20)  Asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, 18 artikla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004.

(21)  Belgia, Ranska, Italia, Unkari, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(22)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18. päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, 2 artiklan 1 kohta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1), sekä asetus (EY, Euratom) N:o 2028/2004, 17 ja 18 artikla.

(23)  Yhdistynyt kuningaskunta.

(24)  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin muissa jäsenvaltioissa fyysisten tarkastusten osuudeksi vähintään 0,3 prosenttia.

(25)  Ranska.

(26)  Asiasta on säädetty asetuksen (ETY) N:o 2913/92 76 artiklassa – muodollisuuksien ja menettelyjen karsimisen takia toimintaan liittyy suuri riski.

(27)  Yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta 13 päivänä huhtikuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 648/2005 ja erityisesti sen soveltamissäädökset.

(28)  BKTL:oon perustuvia omia varoja koskevat varaumat liittyvät niihin lähteisiin ja menetelmiin, joita jäsenvaltiot käyttävät koostaessaan kansantalouden tilinpidon aggregaatteja. Varaumat mahdollistavat BKTL-aggregaattien mukauttamisen vielä sen jälkeen, kun yhteisön säännöksissä asetettu neljän vuoden aikaraja on umpeutunut. Yleinen varauma kattaa kaikki tiettyä jäsenvaltiota koskevat tiedot, kun erityisvarauma puolestaan kattaa vain tietyt lähteet ja menetelmät.

(29)  EU-10-jäsenvaltioiden kohdalla ei ole toistaiseksi asetettu varaumia, sillä niiden osalta vuotta 2004 koskevia BKTL-tietoja voidaan oikaista omia varoja koskevia tarkoituksia varten vuoden 2008 syyskuuhun asti.

(30)  Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003, 2 artiklan 2 ja 3 kohta.

(31)  Ks. alaviite 7.

(32)  Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 5 artikla.

(33)  BKT oli käytössä vuoteen 2001 asti. Vuodesta 2002 alkaen on käytetty BKTL:oa.

(34)  Jäsenvaltioiden on toimitettava kyseinen asiakirja komissiolle. Asiakirjassa kuvataan BKTL:n ja sen osien laskentaan käytettyjä menettelyjä ja perustilastoja Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (ESA 95) mukaisesti.

(35)  Päätöksen 2000/597/EY, Euratom 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan jäsenvaltioiden alv-osuuksien laskennassa huomioon otettava alv-määräytymisperuste rajataan 50 prosenttiin kunkin jäsenvaltion BKTL:sta.

(36)  Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(37)  Esimerkiksi raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea on esittänyt ehdotuksen kansantalouden tilinpidon suurista tarkistuksista tiedottamista koskevista suuntaviivoista. Niiden mukaan tarkistuksista on ilmoitettava etukäteen ja selvitettävä, jos mahdollista, niiden potentiaalinen vaikutus, toimitettava asianmukainen syitä koskeva aineisto, selvitettävä vaikutus pääsuureisiin ja esitettävä tulevien tarkistusten aikataulu. Ehdotetut suuntaviivat kattavat myös koordinoinnin ja tiedottamisen sellaisten suurten tarkistusten yhteydessä, jotka johtuvat mallien, käsitteiden tai luokittelun muutoksista Euroopan unionissa. Tilasto-ohjelmakomitea keskusteli suuntaviivoista 24. toukokuuta 2007.

LIITE 4.1

Tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten seuranta

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Tilanne vuonna 2006 | Tarvitaanko lisätoimia | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Perinteiset omat varat: Maatalouden tariffikiintiöt |
| Varainhoitovuotta 2003 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.16 tuotiin esille, että tiettyjen kiintiöiden yhteydessä useat eri tuojat, jotka kaikki toimivat pääasiallisen toimijan alaisuudessa, voivat hakea omaa tuontitodistusta suurimman mahdollisen kiintiön varmistamiseksi. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että vuonna 2006 useat eri tuojat, jotka kaikki toimivat pääasiallisen toimijan alaisuudessa, pystyivät hakemaan omaa tuontitodistusta.
  Tilanne vääristää kilpailua ja lisää hallinnointiyksiköiden työtaakkaa sekä komissiossa että jäsenvaltioissa. | Komissio on ryhtynyt toimiin menettelyjen parantamiseksi antamalla asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (voimaantuloajankohta 1. tammikuuta 2007), mutta toimenpide ei ole riittävä ongelman kokonaisvaltaiseen käsittelyyn. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission olisi pantava täytäntöön lisätoimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan, että useat eri tuojat, jotka kaikki toimivat pääasiallisen toimijan alaisuudessa, voivat esittää samalta ajanjaksolta ainoastaan yhden hakemuksen. | Tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1301/2006 on vahvistettu ja yhdenmukaistettu todistushakemusten esittämistä koskevat säännökset. Niiden avulla pyritään estämään hakemukset toimijoilta, jotka eivät toimi ulkomaankaupassa kyseisellä alalla. Asetuksen 5 artiklan mukaan toimijan on toimitettava todiste osallistumisestaan kauppaan kyseisellä alalla kolmansien maiden kanssa. Säännöksiä sovelletaan myös tytäryrityksiin, jos ne täyttävät edellä mainitut edellytykset.


  Komission yksiköt ovat samaan aikaan nykyaikaistaneet ja yhdenmukaistaneet säännöksiä asetuksissa, joissa avataan tuontitariffikiintiöitä osana eri markkinajärjestelyjä. Vaikutusta arvioidaan tulevina kuukausina ja tarvittaessa harkitaan lisätoimenpiteitä. |
| Komission ja Saksan välillä keskustelun kohteena olevat mahdolliset maksut |
| Tilintarkastustuomioistuin toi esille varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.23, että vuonna 2003 Saksa poisti B-kirjanpidostaan yhteensä 40,1 miljoonan euron kirjaukset, mutta poistoista ei annettu kattavaa selvitystä.
  Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin toi esille, että komissio ja Saksa keskustelivat edelleen 22,7 miljoonan euron mahdollisista maksuista. | Kyseisestä 22,7 miljoonan euron määrästä käytiin keskustelua vielä vuonna 2006. | Saksan olisi esitettävä vaadittava todentava aineisto, jotta komissio voi käsitellä tapauksen loppuun. | Komissio on saanut Saksalta lisäselvityksiä ja -todisteita, joilla perustellaan miltei kaikki tehdyt korjaukset. Loppuosaa korjauksista tarkastellaan vielä. |
| Alv:oon perustuvat omat varat: jäljellä olevien varaumien taloudellinen vaikutus |
| Varainhoitovuotta 2005 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.14 tilintarkastustuomioistuin toi esille, että jäljellä olevien varaumien taloudellista vaikutusta ei ollut arvioitu määrällisesti ja suositti, että komission olisi mahdollisuuksien mukaan pyrittävä arvioimaan kyseisten varaumien vaikutusta. | Koska varaumien taloudellinen vaikutus on harvoin helposti arvioitavissa, tilintarkastustuomioistuin suositti vuoden 2006 tarkastuksen yhteydessä, että tilinpäätökseen liitettäisiin selvitys varaumiin sovellettavasta mekanismista; menettelyn tavoitteena olisi saattaa lukija tietoiseksi alv-varoja koskevaan lukuun liittyvästä epävarmuudesta. Komissio hyväksyi suosituksen, ja vuoden 2006 tilinpäätökseen on sisällytetty mainittu selvitys. | — | Jotta varaumia, joiden taloudellinen vaikutus vaikuttaa olevan vähäinen, voitaisiin vähentää, komissio muistuttaa jäsenvaltioita, että ne voivat pyytää lupaa joko jättää tietyt tapahtumat ottamatta huomioon tai käyttää likiarvoja tapauksissa, joissa tarkka laskeminen johtaisi todennäköisesti alv-varojen perusteen vaikutukseen liittyvään liian suureen hallinnolliseen rasitteeseen. |
| BKTL:oon perustuvat omat varat: laatuselvitykset |
| Tilintarkastustuomioistuin toi esille varainhoitovuotta 2005 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.17, että vuonna 2005 toimitetuissa laatuselvityksissä jäsenvaltiot eivät vieläkään raportoineet BKTL:n ja sen osien laatua koskevien tutkimusten tuloksista. | Vuonna 2006 toimitettujen laatuselvitysten analysointi osoitti, että BKTL-komiteassa 3. heinäkuuta 2006 käydyn keskustelun seurauksena jäsenvaltiot olivat kahta poikkeusta lukuun ottamatta kiinnittäneet huomiota tähän näkökohtaan. | Komission olisi varmistettava, että poikkeuksetta kaikki jäsenvaltiot toimittavat vaaditut tiedot. | Komissio pyrkii varmistamaan edelleen, että kaikki jäsenvaltiot täyttävät BKTL-laatuselvitysten toimittamista koskevan vaatimuksen. |
| BKTL:oon perustuvat omat varat: suora tarkistus |
| Varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.35 ja varainhoitovuodelta 2005 annetun vuosikertomuksen kohdassa 4.16 tilintarkastustuomioistuin korosti, että komissio ei edelleenkään suorita riittävästi BKTL-tietojen tarkastuksia (1). | BKTL-komitea käsitteli asiaa heinäkuussa 2006, ja komissio päätti määrittää aloja, joilla kansantalouden tilinpitoon voitaisiin kohdistaa enemmän suoria tarkistuksia; BKTL-kysymyslomakkeissa ilmoitettavat luvut perustuvat kansantalouden tilinpitoon (2). Tällaista menettelyä ei kuitenkaan pantu täytäntöön vuonna 2006, ja komissio ilmoitti vastauksessaan kohtaan 4.16 käynnistävänsä uudelleen valvontakäynnit jäsenvaltioihin vasta kun uudet luettelot ovat käytettävissä ja analysoitu vuonna 2008. | Komission olisi suoritettava vuonna 2007 enemmän BKTL-luetteloiden ja -kysymyslomakkeiden suoria tarkistuksia. | Sen jälkeen, kun kaikki vuoden 2001 luetteloihin liittyvät tarkastuskäynnit oli tehty, jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan vuoden 2006 loppuun mennessä uudet luettelot, joissa huomioidaan niiden kansantalouden tilinpidon merkittävät tarkistukset. Suurin osa luetteloista toimitettiin joulukuussa 2006, tietyt toimitetaan vuonna 2007. Näin ollen vuonna 2006 ei voitu tehdä niihin liittyviä tarkastuskäyntejä.


  Komissio jatkaa vuonna 2007 tarkastuskäyntejään jäsenvaltioissa analysoituaan uusia luetteloja ja tekee tietyillä aloilla tuomioistuimen tarkoittaman suoran tarkastuksen, jossa se ottaa huomioon resursseista johtuvat rajoitukset sekä komissiossa että jäsenvaltioissa. Komissio pitää aiempaan tapaan tuomioistuimen ajan tasalla toimistaan alalla. |
| BKTL:oon perustuvat omat varat: jäljellä olevien varaumien taloudellinen vaikutus |
| Tilintarkastustuomioistuin korosti erityiskertomuksen nro 17/2000 kohdassa 91, että komission on määriteltävä kvantitatiivisesti BKTL:jen osalta antamiensa varaumien vaikutus. | Koska varaumien taloudellinen vaikutus on harvoin helposti arvioitavissa, tilintarkastustuomioistuin suositti vuoden 2006 tarkastuksen yhteydessä, että tilinpäätökseen liitettäisiin selvitys varaumiin sovellettavasta mekanismista; menettelyn tavoitteena olisi saattaa lukija tietoiseksi BKTL-varoja koskevaan lukuun liittyvästä epävarmuudesta. Komissio hyväksyi suosituksen, ja vuoden 2006 tilinpäätökseen on sisällytetty mainittu selvitys. | — | |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Tilanne vuonna 2006

Tarvitaanko lisätoimia

Komission vastaus

Perinteiset omat varat: Maatalouden tariffikiintiöt

Varainhoitovuotta 2003 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.16 tuotiin esille, että tiettyjen kiintiöiden yhteydessä useat eri tuojat, jotka kaikki toimivat pääasiallisen toimijan alaisuudessa, voivat hakea omaa tuontitodistusta suurimman mahdollisen kiintiön varmistamiseksi.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että vuonna 2006 useat eri tuojat, jotka kaikki toimivat pääasiallisen toimijan alaisuudessa, pystyivät hakemaan omaa tuontitodistusta.

Tilanne vääristää kilpailua ja lisää hallinnointiyksiköiden työtaakkaa sekä komissiossa että jäsenvaltioissa.

Komissio on ryhtynyt toimiin menettelyjen parantamiseksi antamalla asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (voimaantuloajankohta 1. tammikuuta 2007), mutta toimenpide ei ole riittävä ongelman kokonaisvaltaiseen käsittelyyn. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission olisi pantava täytäntöön lisätoimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan, että useat eri tuojat, jotka kaikki toimivat pääasiallisen toimijan alaisuudessa, voivat esittää samalta ajanjaksolta ainoastaan yhden hakemuksen.

Tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1301/2006 on vahvistettu ja yhdenmukaistettu todistushakemusten esittämistä koskevat säännökset. Niiden avulla pyritään estämään hakemukset toimijoilta, jotka eivät toimi ulkomaankaupassa kyseisellä alalla. Asetuksen 5 artiklan mukaan toimijan on toimitettava todiste osallistumisestaan kauppaan kyseisellä alalla kolmansien maiden kanssa. Säännöksiä sovelletaan myös tytäryrityksiin, jos ne täyttävät edellä mainitut edellytykset.

Komission yksiköt ovat samaan aikaan nykyaikaistaneet ja yhdenmukaistaneet säännöksiä asetuksissa, joissa avataan tuontitariffikiintiöitä osana eri markkinajärjestelyjä. Vaikutusta arvioidaan tulevina kuukausina ja tarvittaessa harkitaan lisätoimenpiteitä.

Komission ja Saksan välillä keskustelun kohteena olevat mahdolliset maksut

Tilintarkastustuomioistuin toi esille varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.23, että vuonna 2003 Saksa poisti B-kirjanpidostaan yhteensä 40,1 miljoonan euron kirjaukset, mutta poistoista ei annettu kattavaa selvitystä.

Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin toi esille, että komissio ja Saksa keskustelivat edelleen 22,7 miljoonan euron mahdollisista maksuista.

Kyseisestä 22,7 miljoonan euron määrästä käytiin keskustelua vielä vuonna 2006.

Saksan olisi esitettävä vaadittava todentava aineisto, jotta komissio voi käsitellä tapauksen loppuun.

Komissio on saanut Saksalta lisäselvityksiä ja -todisteita, joilla perustellaan miltei kaikki tehdyt korjaukset. Loppuosaa korjauksista tarkastellaan vielä.

Alv:oon perustuvat omat varat: jäljellä olevien varaumien taloudellinen vaikutus

Varainhoitovuotta 2005 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.14 tilintarkastustuomioistuin toi esille, että jäljellä olevien varaumien taloudellista vaikutusta ei ollut arvioitu määrällisesti ja suositti, että komission olisi mahdollisuuksien mukaan pyrittävä arvioimaan kyseisten varaumien vaikutusta.

Koska varaumien taloudellinen vaikutus on harvoin helposti arvioitavissa, tilintarkastustuomioistuin suositti vuoden 2006 tarkastuksen yhteydessä, että tilinpäätökseen liitettäisiin selvitys varaumiin sovellettavasta mekanismista; menettelyn tavoitteena olisi saattaa lukija tietoiseksi alv-varoja koskevaan lukuun liittyvästä epävarmuudesta. Komissio hyväksyi suosituksen, ja vuoden 2006 tilinpäätökseen on sisällytetty mainittu selvitys.

—

Jotta varaumia, joiden taloudellinen vaikutus vaikuttaa olevan vähäinen, voitaisiin vähentää, komissio muistuttaa jäsenvaltioita, että ne voivat pyytää lupaa joko jättää tietyt tapahtumat ottamatta huomioon tai käyttää likiarvoja tapauksissa, joissa tarkka laskeminen johtaisi todennäköisesti alv-varojen perusteen vaikutukseen liittyvään liian suureen hallinnolliseen rasitteeseen.

BKTL:oon perustuvat omat varat: laatuselvitykset

Tilintarkastustuomioistuin toi esille varainhoitovuotta 2005 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.17, että vuonna 2005 toimitetuissa laatuselvityksissä jäsenvaltiot eivät vieläkään raportoineet BKTL:n ja sen osien laatua koskevien tutkimusten tuloksista.

Vuonna 2006 toimitettujen laatuselvitysten analysointi osoitti, että BKTL-komiteassa 3. heinäkuuta 2006 käydyn keskustelun seurauksena jäsenvaltiot olivat kahta poikkeusta lukuun ottamatta kiinnittäneet huomiota tähän näkökohtaan.

Komission olisi varmistettava, että poikkeuksetta kaikki jäsenvaltiot toimittavat vaaditut tiedot.

Komissio pyrkii varmistamaan edelleen, että kaikki jäsenvaltiot täyttävät BKTL-laatuselvitysten toimittamista koskevan vaatimuksen.

BKTL:oon perustuvat omat varat: suora tarkistus

Varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.35 ja varainhoitovuodelta 2005 annetun vuosikertomuksen kohdassa 4.16 tilintarkastustuomioistuin korosti, että komissio ei edelleenkään suorita riittävästi BKTL-tietojen tarkastuksia (1).

BKTL-komitea käsitteli asiaa heinäkuussa 2006, ja komissio päätti määrittää aloja, joilla kansantalouden tilinpitoon voitaisiin kohdistaa enemmän suoria tarkistuksia; BKTL-kysymyslomakkeissa ilmoitettavat luvut perustuvat kansantalouden tilinpitoon (2). Tällaista menettelyä ei kuitenkaan pantu täytäntöön vuonna 2006, ja komissio ilmoitti vastauksessaan kohtaan 4.16 käynnistävänsä uudelleen valvontakäynnit jäsenvaltioihin vasta kun uudet luettelot ovat käytettävissä ja analysoitu vuonna 2008.

Komission olisi suoritettava vuonna 2007 enemmän BKTL-luetteloiden ja -kysymyslomakkeiden suoria tarkistuksia.

Sen jälkeen, kun kaikki vuoden 2001 luetteloihin liittyvät tarkastuskäynnit oli tehty, jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan vuoden 2006 loppuun mennessä uudet luettelot, joissa huomioidaan niiden kansantalouden tilinpidon merkittävät tarkistukset. Suurin osa luetteloista toimitettiin joulukuussa 2006, tietyt toimitetaan vuonna 2007. Näin ollen vuonna 2006 ei voitu tehdä niihin liittyviä tarkastuskäyntejä.

Komissio jatkaa vuonna 2007 tarkastuskäyntejään jäsenvaltioissa analysoituaan uusia luetteloja ja tekee tietyillä aloilla tuomioistuimen tarkoittaman suoran tarkastuksen, jossa se ottaa huomioon resursseista johtuvat rajoitukset sekä komissiossa että jäsenvaltioissa. Komissio pitää aiempaan tapaan tuomioistuimen ajan tasalla toimistaan alalla.

BKTL:oon perustuvat omat varat: jäljellä olevien varaumien taloudellinen vaikutus

Tilintarkastustuomioistuin korosti erityiskertomuksen nro 17/2000 kohdassa 91, että komission on määriteltävä kvantitatiivisesti BKTL:jen osalta antamiensa varaumien vaikutus.

Koska varaumien taloudellinen vaikutus on harvoin helposti arvioitavissa, tilintarkastustuomioistuin suositti vuoden 2006 tarkastuksen yhteydessä, että tilinpäätökseen liitettäisiin selvitys varaumiin sovellettavasta mekanismista; menettelyn tavoitteena olisi saattaa lukija tietoiseksi BKTL-varoja koskevaan lukuun liittyvästä epävarmuudesta. Komissio hyväksyi suosituksen, ja vuoden 2006 tilinpäätökseen on sisällytetty mainittu selvitys.

—

---

(1)  Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 5 artiklan mukaan komissio varmentaa lähteet ja menetelmät, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet BKTL:n laskennassa etenkin BKTL-tietojen vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden kannalta.

(2)  Kukin jäsenvaltio toimittaa BKTL-kysymyslomakkeen, joka sisältää BKTL-aggregaattia ja sen osia koskevat luvut.

VIIDES LUKU

Yhteinen maatalouspolitiikka

SISÄLLYS

| 5.1—5.5 | Johdanto |
| --- | --- |

5.1—5.5

| 5.6—5.78 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

5.6—5.78

| 5.6—5.41 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä |
| --- | --- |

5.6—5.41

| 5.11—5.14 | Tilanne Kreikassa |
| --- | --- |

5.11—5.14

| 5.15—5.38 | Tilatukijärjestelmä (SPS) |
| --- | --- |

5.15—5.38

| 5.39—5.41 | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä (SAPS) |
| --- | --- |

5.39—5.41

| 5.42—5.47 | Maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

5.42—5.47

| 5.42—5.45 | Tukiosaston menot |
| --- | --- |

5.42—5.45

| 5.46—5.47 | Maaseudun väliaikainen kehittämisväline |
| --- | --- |

5.46—5.47

| 5.48—5.53 | Alan toimijoille ja jalostajille maksettujen tukien tarkastaminen jälkikäteen |
| --- | --- |

5.48—5.53

| 5.54—5.55 | Vientituet |
| --- | --- |

5.54—5.55

| 5.56—5.64 | Komission toteuttama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen |
| --- | --- |

5.56—5.64

| 5.65—5.78 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

5.65—5.78

| 5.79—5.84 | Aiempien huomautusten seuranta |
| --- | --- |

5.79—5.84

| 5.79—5.81 | Sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintä |
| --- | --- |

5.79—5.81

| 5.82—5.84 | Oliiviöljy |
| --- | --- |

5.82—5.84

| 5.85 | Erityiskertomukset |
| --- | --- |

5.85

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 5.1 | Tässä luvussa käsitellään Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston menoja koskevaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Menot olivat vuonna 2006 yhteensä 49 799 miljoonaa euroa (vuonna 2005 yhteensä 48 466 miljoonaa euroa (1)) (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot
  kaaviosta 5.1
  ). Perustamissopimuksen mukaan Euroopan komissiolla on kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lähes kaikki maatalousmenot hoidetaan jaetun hallinnon periaatteen mukaisesti. Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden hyväksymät maksajavirastot suorittavat maksut lopullisille edunsaajille (viljelijöille, yksityisille yrityksille, alan toimijoille, yhdistyksille tai julkisyhteisöille). Komission suoraan hallinnoimien menojen osuus on alle yksi prosenttia. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

5.1

Tässä luvussa käsitellään Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston menoja koskevaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Menot olivat vuonna 2006 yhteensä 49 799 miljoonaa euroa (vuonna 2005 yhteensä 48 466 miljoonaa euroa (1)) (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot
  kaaviosta 5.1
  ). Perustamissopimuksen mukaan Euroopan komissiolla on kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lähes kaikki maatalousmenot hoidetaan jaetun hallinnon periaatteen mukaisesti. Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden hyväksymät maksajavirastot suorittavat maksut lopullisille edunsaajille (viljelijöille, yksityisille yrityksille, alan toimijoille, yhdistyksille tai julkisyhteisöille). Komission suoraan hallinnoimien menojen osuus on alle yksi prosenttia.

Image

| 5.2 | Jäsenvaltioiden ilmoittamia menoja valvotaan useiden järjestelmien avulla: |
| --- | --- |

5.2

Jäsenvaltioiden ilmoittamia menoja valvotaan useiden järjestelmien avulla:

| a) | viljelijöiden tukihakemusten oikeellisuuden valvonta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) avulla (3); |
| --- | --- |

a)

viljelijöiden tukihakemusten oikeellisuuden valvonta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) avulla (3);

| b) | alakohtainen valvonta, esimerkiksi oliiviöljyalalla ja maaseudun kehittämisen alalla; |
| --- | --- |

b)

alakohtainen valvonta, esimerkiksi oliiviöljyalalla ja maaseudun kehittämisen alalla;

| c) | vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysiset tarkastukset (4); |
| --- | --- |

c)

vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysiset tarkastukset (4);

| d) | kaupallisten asiakirjojen tarkastaminen maksujen suorittamisen jälkeen maataloustuotteiden jalostajien ja maatalousalan toimijoiden tiloissa (5); |
| --- | --- |

d)

kaupallisten asiakirjojen tarkastaminen maksujen suorittamisen jälkeen maataloustuotteiden jalostajien ja maatalousalan toimijoiden tiloissa (5);

| e) | tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, joka kattaa kaikki ilmoitetut menot tilinpäätöksen täydellisyyden ja oikeellisuuden osalta (tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös) ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden useamman vuoden ajalta (sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset). |
| --- | --- |

e)

tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, joka kattaa kaikki ilmoitetut menot tilinpäätöksen täydellisyyden ja oikeellisuuden osalta (tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös) ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden useamman vuoden ajalta (sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset).

5.3

| 5.3 | Saadakseen varmuuden yhteisön tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta tilintarkastustuomioistuin tarkasti kyseiset valvontajärjestelmät ja testasi 30 maksajaviraston (jotka vastasivat yhteensä 68 prosentista YMP:n menoista) menoista satunnaisotannalla poimitun otoksen (ks.
  taulukko 5.1
  ). |
| --- | --- |

Saadakseen varmuuden yhteisön tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta tilintarkastustuomioistuin tarkasti kyseiset valvontajärjestelmät ja testasi 30 maksajaviraston (jotka vastasivat yhteensä 68 prosentista YMP:n menoista) menoista satunnaisotannalla poimitun otoksen (ks.
  taulukko 5.1
  ).

Taulukko 5.1 – Maksajavirastot vuonna 2006 ilmoitettujen menojen mukaan

| Nro | Jäsenvaltio | Maksajavirasto | Ilmoitetut määrät (miljoonaa euroa) (6) | Osuus kokonaismäärästä (%) | Todistukset, joita on muutettu (7) | Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Italia | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Kreikka | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Yhdistynyt kuningaskunta | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Puola | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Espanja | Andalucia | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Irlanti | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Ranska | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Saksa | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Tanska | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Ranska | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Espanja | Castilla – La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Saksa | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Unkari | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugali | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Suomi | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Yhdistynyt kuningaskunta | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Espanja | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Saksa | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Italia | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Italia | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Espanja | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgia | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Saksa | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Saksa | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Liettua | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Saksa | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgia | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Saksa | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Espanja | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| DAS-tarkastukseen kuuluneet maksajavirastot v. 2006 | Yhteensä | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Itävalta | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Ranska | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Espanja | Castilla – Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Ranska | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Ruotsi | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Espanja | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Italia | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Saksa | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Tšekin tasavalta | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Saksa | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Alankomaat | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Ranska | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Saksa | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Saksa | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Italia | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Alankomaat | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Saksa | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Yhdistynyt kuningaskunta | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Espanja | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Yhdistynyt kuningaskunta | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgia | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovakia | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Saksa | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Alankomaat | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Italia | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Ranska | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Saksa | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Puola | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Espanja | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovenia | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Ranska | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Espanja | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Latvia | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Espanja | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Italia | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Ranska | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Ranska | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Espanja | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Italia | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Espanja | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Espanja | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Viro | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Ranska | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Alankomaat | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Ranska | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugali | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Espanja | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Alankomaat | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Ranska | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Kypros | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luxemburg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Espanja | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Espanja | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Alankomaat | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Itävalta | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Espanja | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Saksa | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Yhdistynyt kuningaskunta | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Saksa | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Italia | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Ranska | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Saksa | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Yhdistynyt kuningaskunta | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Saksa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Saksa | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Espanja | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Irlanti | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Yhteensä | 16 033,4 | 32,0 | | |
| Yhteensä | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2006. |

Nro

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Ilmoitetut määrät (miljoonaa euroa) (6)

Osuus kokonaismäärästä (%)

Todistukset, joita on muutettu (7)

Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (8)

1

Ranska

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Italia

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Kreikka

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Yhdistynyt kuningaskunta

RPA

2 925,2

5,8

5

Puola

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Espanja

Andalucia

1 806,0

3,6

7

Irlanti

DAF

1 723,3

3,4

8

Ranska

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Saksa

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Tanska

DFFE

1 163,3

2,3

11

Ranska

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Espanja

Castilla – La Mancha

912,9

1,8

13

Saksa

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Unkari

MVH

890,2

1,8

15

Portugali

INGA

879,8

1,8

×

16

Suomi

MMM

824,4

1,6

17

Yhdistynyt kuningaskunta

SERAD

679,5

1,4

18

Espanja

Aragón

560,2

1,1

19

Saksa

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Italia

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Italia

AGREA

426,8

0,9

×

22

Espanja

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgia

BIRB

393,5

0,8

24

Saksa

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Saksa

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Liettua

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Saksa

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgia

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Saksa

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Espanja

Galicia

175,4

0,4

DAS-tarkastukseen kuuluneet maksajavirastot v. 2006

Yhteensä

34 013,8

68,0

31

Itävalta

AMA

1 234,6

2,5

32

Ranska

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Espanja

Castilla – Léon

966,4

1,9

34

Ranska

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Ruotsi

SJV

918,3

1,8

36

Espanja

Extremadura

686,9

1,4

37

Italia

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Saksa

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Tšekin tasavalta

SAIF

497,5

1,0

40

Saksa

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Alankomaat

PZ

447,4

0,9

42

Ranska

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Saksa

Brandenburg

443,7

0,9

44

Saksa

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Italia

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Alankomaat

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Saksa

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Yhdistynyt kuningaskunta

DARD

350,3

0,7

49

Espanja

FEGA

333,8

0,7

50

Yhdistynyt kuningaskunta

NAW

333,5

0,7

51

Belgia

ALV

277,2

0,6

52

Slovakia

APA

266,1

0,5

×

×

53

Saksa

Hessen

249,7

0,5

54

Alankomaat

HPA

233,5

0,5

55

Italia

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Ranska

AUP

208,1

0,4

×

57

Saksa

BLE

178,0

0,4

58

Puola

ARR

175,3

0,4

59

Espanja

Valencia

174,6

0,3

60

Slovenia

AAMRD

159,1

0,3

61

Ranska

FIRS

153,9

0,3

62

Espanja

Navarra

137,1

0,3

63

Latvia

RSS

136,6

0,3

64

Espanja

Murcia

125,5

0,3

65

Italia

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Ranska

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Ranska

ONIVINS

108,6

0,2

68

Espanja

Canarias

99,0

0,2

69

Italia

SAISA

91,4

0,2

70

Espanja

Asturias

85,2

0,2

×

71

Espanja

País Vasco

75,9

0,2

72

Viro

PRIA

75,3

0,2

73

Ranska

ODEADOM

74,8

0,1

74

Alankomaat

PT

72,4

0,1

75

Ranska

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugali

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Espanja

Madrid

58,4

0,1

78

Alankomaat

PVE

54,3

0,1

79

Ranska

ONILAIT

52,1

0,1

80

Kypros

CAPO

48,5

0,1

81

Luxemburg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Espanja

La Rioja

45,9

0,1

83

Espanja

Cantabria

44,2

0,1

84

Alankomaat

DLG

44,0

0,1

85

Itävalta

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Espanja

Baleares

34,4

0,1

87

Saksa

Saarland

23,1

0,0

88

Yhdistynyt kuningaskunta

FC

18,5

0,0

89

Saksa

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Italia

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Ranska

OFIMER

8,9

0,0

93

Saksa

Hamburg

7,2

0,0

94

Yhdistynyt kuningaskunta

CCW

5,3

0,0

95

Saksa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Saksa

Bremen

3,6

0,0

97

Espanja

FROM

2,4

0,0

98

Irlanti

DCMNR

0,6

0,0

Yhteensä

16 033,4

32,0

Yhteensä

50 047,2

100,0

Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2006.

| 5.4 | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilatukijärjestelmän – jonka mukaisesti tuensaajille maksettiin vuonna 2006 noin 14 200 miljoonaa euroa – täytäntöönpanemiseksi toteutetut järjestelmät (ks. kohta 5.15) (10). Koska aiemmin tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa tapahtuneita parannuksia oli vielä liian varhaista todeta, se ei toteuttanut yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää (SAPS) koskevia järjestelmätarkastuksia (ks. kohta 5.40). Tilintarkastustuomioistuin sisällytti kuitenkin nämä jäsenvaltiot toimien suoraan testaamiseen. |
| --- | --- |

5.4

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilatukijärjestelmän – jonka mukaisesti tuensaajille maksettiin vuonna 2006 noin 14 200 miljoonaa euroa – täytäntöönpanemiseksi toteutetut järjestelmät (ks. kohta 5.15) (10). Koska aiemmin tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa tapahtuneita parannuksia oli vielä liian varhaista todeta, se ei toteuttanut yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää (SAPS) koskevia järjestelmätarkastuksia (ks. kohta 5.40). Tilintarkastustuomioistuin sisällytti kuitenkin nämä jäsenvaltiot toimien suoraan testaamiseen.

5.5

| 5.5 | Koska yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jääviin tukijärjestelmiin liittyvien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus aiheuttaa huolestumista, tilintarkastustuomioistuin on toteuttanut oliiviöljyn tuotantotukea (sisältäen oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmän luotettavuuden testaamisen) (ks. kohta 5.82) ja kuivattuja viinirypäleitä (ks. kohta 5.12) koskevia erityisiä tarkastuksia. |
| --- | --- |

Koska yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jääviin tukijärjestelmiin liittyvien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus aiheuttaa huolestumista, tilintarkastustuomioistuin on toteuttanut oliiviöljyn tuotantotukea (sisältäen oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmän luotettavuuden testaamisen) (ks. kohta 5.82) ja kuivattuja viinirypäleitä (ks. kohta 5.12) koskevia erityisiä tarkastuksia.

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

| 5.6 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on tilatukijärjestelmän (ks. kohta 5.15), yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän (ks. kohta 5.39) ja kaikkien pinta-alatuki- ja eläinpalkkiojärjestelmien keskeinen hallinto- ja valvontaväline. Se kattaa lähes 70 prosenttia tukiosaston talousarviosta. |
| --- | --- |

5.6

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on tilatukijärjestelmän (ks. kohta 5.15), yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän (ks. kohta 5.39) ja kaikkien pinta-alatuki- ja eläinpalkkiojärjestelmien keskeinen hallinto- ja valvontaväline. Se kattaa lähes 70 prosenttia tukiosaston talousarviosta.

5.7

| 5.7 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sisältää jokaisen jäsenvaltion tietokannan tiloista ja tukihakemuksista, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ja eläinten rekisteröintijärjestelmän sekä tukioikeusrekisterin niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Järjestelmässä on useita tukikelpoisuustarkastuksia: kaikkien tukihakemusten hallinnollinen tarkastus, tietokantojen ristiintarkastuksia, joilla ehkäistään saman viljelyalan tai eläimen ilmoittaminen tukikelpoiseksi kahdesti, sekä tiloilla suoritettavia tarkastuksia, joita tehdään vähintään viidelle prosentille tiloista. |
| --- | --- |

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sisältää jokaisen jäsenvaltion tietokannan tiloista ja tukihakemuksista, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ja eläinten rekisteröintijärjestelmän sekä tukioikeusrekisterin niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Järjestelmässä on useita tukikelpoisuustarkastuksia: kaikkien tukihakemusten hallinnollinen tarkastus, tietokantojen ristiintarkastuksia, joilla ehkäistään saman viljelyalan tai eläimen ilmoittaminen tukikelpoiseksi kahdesti, sekä tiloilla suoritettavia tarkastuksia, joita tehdään vähintään viidelle prosentille tiloista.

5.8

| 5.8 | Maksajavirastojen komissiolle ilmoittamat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset koskevat viljelijöille suoritettujen maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta, mutta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että riippumattoman elimen tulisi varmentaa ja validoida nämä tulokset. Tukioikeuksien laskemisessa tapahtuneita virheitä ei ole otettu mukaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tuloksiin, vaikka ne vaikuttavat suoritettujen maksujen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Maksajavirastojen toimittamissa tarkastuksissa havaitut virheet kuitenkin korjataan ennen maksun suorittamista. |
| --- | --- |

Maksajavirastojen komissiolle ilmoittamat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset koskevat viljelijöille suoritettujen maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta, mutta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että riippumattoman elimen tulisi varmentaa ja validoida nämä tulokset. Tukioikeuksien laskemisessa tapahtuneita virheitä ei ole otettu mukaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tuloksiin, vaikka ne vaikuttavat suoritettujen maksujen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Maksajavirastojen toimittamissa tarkastuksissa havaitut virheet kuitenkin korjataan ennen maksun suorittamista.

| 5.8. | Parantaakseen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulosten perusteella saatavaa varmuutta valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta komissio on toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todentamisviranomaisten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset. Komission ohjeissa vaaditaan, että todentamisviranomaiset analysoivat paikalla toimitetut tarkastukset ja valvontatilastot sekä raportoivat niistä varainhoitovuodesta 2007 alkaen. |
| --- | --- |

5.8.

Parantaakseen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulosten perusteella saatavaa varmuutta valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta komissio on toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todentamisviranomaisten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset. Komission ohjeissa vaaditaan, että todentamisviranomaiset analysoivat paikalla toimitetut tarkastukset ja valvontatilastot sekä raportoivat niistä varainhoitovuodesta 2007 alkaen.

| 5.9 | Tilastojen mukaan (ks.
  taulukko 5.2
  ja
  kaavio 5.2
  ) 28,9 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden osalta vuonna 2005 tarkastetuista pinta-alatukihakemuksista ja varainhoitovuonna 2006 maksuihin johtaneista tapauksista sisälsi virheitä (edellisenä vuonna vastaava luku oli 40 prosenttia). Virheiden osuus on 1,4 prosenttia maksajavirastojen tarkastamasta pinta-alasta. EU-15-maiden maksajavirastojen tarkastaman, virheitä sisältävän pinta-alan osuus on pienentynyt 2,0 prosentista vuonna 2004 yhteensä 1,2 prosenttiin vuonna 2005. Virhetason lasku liittyy tilatukijärjestelmän käyttöönottoon kymmenessä EU-15-jäsenvaltiossa (11), joissa virhetaso on laskenut 0,7 prosenttiin; muissa viidessä EU-15-jäsenvaltiossa virhetaso on edelleen 1,8 prosenttia, kuten myös uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.9

Tilastojen mukaan (ks.
  taulukko 5.2
  ja
  kaavio 5.2
  ) 28,9 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden osalta vuonna 2005 tarkastetuista pinta-alatukihakemuksista ja varainhoitovuonna 2006 maksuihin johtaneista tapauksista sisälsi virheitä (edellisenä vuonna vastaava luku oli 40 prosenttia). Virheiden osuus on 1,4 prosenttia maksajavirastojen tarkastamasta pinta-alasta. EU-15-maiden maksajavirastojen tarkastaman, virheitä sisältävän pinta-alan osuus on pienentynyt 2,0 prosentista vuonna 2004 yhteensä 1,2 prosenttiin vuonna 2005. Virhetason lasku liittyy tilatukijärjestelmän käyttöönottoon kymmenessä EU-15-jäsenvaltiossa (11), joissa virhetaso on laskenut 0,7 prosenttiin; muissa viidessä EU-15-jäsenvaltiossa virhetaso on edelleen 1,8 prosenttia, kuten myös uusissa jäsenvaltioissa.

| 5.10 | Kymmenessä jäsenvaltiossa, joissa kaikki tai osa eläinpalkkioista on sidottu tuotantoon, edelleen tarkastettavien eläinten määrä on vähentynyt tukijärjestelmästä riippuen 35–67 prosenttia ja virhetaso on laskenut huomattavasti. Suurimpaan tukijärjestelmään, emolehmäpalkkiojärjestelmään (ks.
  taulukko 5.3
  ja
  kaavio 5.3
  ) ilmoitettujen eläinten osalta jäsenvaltiot havaitsivat, että 0,7 prosenttia näistä eläimistä puuttui tai ne olivat tukeen oikeuttamattomia (vuonna 2004 vastaava luku oli 1,56 prosenttia). Naudanlihan erityispalkkion osalta luku oli 1,23 prosenttia (2,53 prosenttia vuonna 2004) ja uuhi- ja vuohipalkkioiden osalta puuttuvien tai tukeen oikeuttamattomien eläinten määrä oli pudonnut 6,3 prosentista 3,6 prosenttiin vuodesta 2004. |
| --- | --- |

5.10

Kymmenessä jäsenvaltiossa, joissa kaikki tai osa eläinpalkkioista on sidottu tuotantoon, edelleen tarkastettavien eläinten määrä on vähentynyt tukijärjestelmästä riippuen 35–67 prosenttia ja virhetaso on laskenut huomattavasti. Suurimpaan tukijärjestelmään, emolehmäpalkkiojärjestelmään (ks.
  taulukko 5.3
  ja
  kaavio 5.3
  ) ilmoitettujen eläinten osalta jäsenvaltiot havaitsivat, että 0,7 prosenttia näistä eläimistä puuttui tai ne olivat tukeen oikeuttamattomia (vuonna 2004 vastaava luku oli 1,56 prosenttia). Naudanlihan erityispalkkion osalta luku oli 1,23 prosenttia (2,53 prosenttia vuonna 2004) ja uuhi- ja vuohipalkkioiden osalta puuttuvien tai tukeen oikeuttamattomien eläinten määrä oli pudonnut 6,3 prosentista 3,6 prosenttiin vuodesta 2004.

| 5.9–5.10. | Komissio korostaa, että hakemuksissa olevien virheiden määrä vähenee jatkuvasti ja myös pinta-aloja ja eläinten lukumääriä ilmoitetaan entistä vähemmän liian suurina. Komissio katsoo tämän erittäin myönteisen suuntauksen saaneen alkunsa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) äskettäin tehdyistä uudistuksista. |
| --- | --- |

5.9–5.10.

Komissio korostaa, että hakemuksissa olevien virheiden määrä vähenee jatkuvasti ja myös pinta-aloja ja eläinten lukumääriä ilmoitetaan entistä vähemmän liian suurina. Komissio katsoo tämän erittäin myönteisen suuntauksen saaneen alkunsa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) äskettäin tehdyistä uudistuksista.

Taulukko 5.2 – Pinta-alatuki, rehualat ja muiden satokasvien alat – Vuonna 2005 paikalla tarkastetut hakemukset (maksuvuosi 2006)

| Jäsenvaltio | Toimitettuja hakemuksia | Tarkastettuja hakemuksia | Hakemuksia, joissa oli poikkemia | Satunnaisotannalla valittuja tarkastuksia | Satunnaisotannalla valittuja tarkastuksia, joissa oli poikkeamia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukumäärä | Pinta-ala (ha) | Pinta-ala keskimäärin (ha) | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % | Pinta-ala keskimäärin (ha) | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % |
| Belgia | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Tanska | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Saksa | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Irlanti | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Italia | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luxemburg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Itävalta | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugali | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Ruotsi | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| 2005 yhteensä (EU 10)
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| 2004 yhteensä (EU 10) | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Kreikka | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Espanja | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Ranska | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Alankomaat | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Suomi | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovenia | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| 2005 yhteensä (EU 7)
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| 2005 yhteensä (EU 17) | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| 2004 yhteensä (EU 15) | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| 2003 yhteensä (EU 15)
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| 2002 yhteensä (EU 15) | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Tšekin tasavalta | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Viro | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Kypros | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Latvia | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Liettua | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Unkari | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Puola | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovakia | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| 2005 yhteensä (EU 8) | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| 2004 yhteensä (EU 10)
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| 2005 yhteensä (EU 25) | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| 2004 yhteensä (EU 25) | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

  Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

  Lähteet: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.
  Toimintakertomus vuodelta 2006 – maatalouden pääosasto. |

Jäsenvaltio

Toimitettuja hakemuksia

Tarkastettuja hakemuksia

Hakemuksia, joissa oli poikkemia

Satunnaisotannalla valittuja tarkastuksia

Satunnaisotannalla valittuja tarkastuksia, joissa oli poikkeamia

Lukumäärä

Pinta-ala (ha)

Pinta-ala keskimäärin (ha)

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Pinta-ala keskimäärin (ha)

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Belgia

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Tanska

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Saksa

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Irlanti

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Italia

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luxemburg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Itävalta

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugali

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Ruotsi

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Yhdistynyt kuningaskunta

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

2005 yhteensä (EU 10)
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

2004 yhteensä (EU 10)

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Kreikka

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Espanja

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Ranska

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Alankomaat

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Suomi

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovenia

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

2005 yhteensä (EU 7)
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

2005 yhteensä (EU 17)

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

2004 yhteensä (EU 15)

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

2003 yhteensä (EU 15)
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

2002 yhteensä (EU 15)

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Tšekin tasavalta

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Viro

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Kypros

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Latvia

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Liettua

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Unkari

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Puola

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovakia

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

2005 yhteensä (EU 8)

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

2004 yhteensä (EU 10)
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

2005 yhteensä (EU 25)

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

2004 yhteensä (EU 25)

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähteet: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

Toimintakertomus vuodelta 2006 – maatalouden pääosasto.

Image

Taulukko 5.3 – IACS-tarkastukset emolehmäpalkkioiden osalta – Vuonna 2005 paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset (maksuvuosi 2006)

| Jäsenvaltio | Eläinten kokonaismäärä | Tarkastuksissa osittain hylättyjä eläimiä | Tarkastuksissa hylättyjä eläimiä | Tarkastettuja eläimiä
  (satunnaisotanta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmoitettuja | Tarkastettuja | % | Lukumäärä | % ilmoitetuista | Lukumäärä | % ilmoitetuista | Lukumäärä | % tarkastetuista | % ilmoitetuista | Osittain hylättyjä | %osittain hylätyistä | Hylättyjä | % hylätyistä |
| Belgia | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Kreikka | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Espanja | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Ranska | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Alankomaat | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Itävalta | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugali | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Suomi | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenia | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EU 10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Lähteet: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.
  Toimintakertomus – Maatalouden pääosasto. |

Jäsenvaltio

Eläinten kokonaismäärä

Tarkastuksissa osittain hylättyjä eläimiä

Tarkastuksissa hylättyjä eläimiä

Tarkastettuja eläimiä

(satunnaisotanta)

Ilmoitettuja

Tarkastettuja

%

Lukumäärä

% ilmoitetuista

Lukumäärä

% ilmoitetuista

Lukumäärä

% tarkastetuista

% ilmoitetuista

Osittain hylättyjä

%osittain hylätyistä

Hylättyjä

% hylätyistä

Belgia

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Kreikka

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Espanja

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Ranska

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Alankomaat

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Itävalta

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugali

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Suomi

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovenia

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EU 10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Lähteet: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

Toimintakertomus – Maatalouden pääosasto.

Image

Tilanne Kreikassa

| 5.11 | Viidentenä peräkkäisenä vuonna pääosaston pääjohtajan lausuma sisältää varauman yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämättömästä täytäntöönpanosta Kreikassa. Varainhoitovuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin on vahvistanut, että keskeisten tarkastusten täytäntöönpanossa on jatkuvia puutteita erityisesti hakemusten käsittelyn, tarkastusmenettelyiden, eläintietokantojen yhtenäisyyden ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän osalta. Viljelijöille maksetaan vuosittain noin 850 miljoonaa euroa tukea näiden epätyydyttävien valvontaolosuhteiden puitteissa. Komissio on tehnyt vuosina 1996–2005 rahoituskorjauksia yhteensä 479 miljoonan euron arvosta; määrä on noin 6 prosenttia ilmoitetuista menoista. Myös kuivattujen viinirypäleiden osalta on tehty korjauksia. |
| --- | --- |

5.11

Viidentenä peräkkäisenä vuonna pääosaston pääjohtajan lausuma sisältää varauman yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämättömästä täytäntöönpanosta Kreikassa. Varainhoitovuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin on vahvistanut, että keskeisten tarkastusten täytäntöönpanossa on jatkuvia puutteita erityisesti hakemusten käsittelyn, tarkastusmenettelyiden, eläintietokantojen yhtenäisyyden ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän osalta. Viljelijöille maksetaan vuosittain noin 850 miljoonaa euroa tukea näiden epätyydyttävien valvontaolosuhteiden puitteissa. Komissio on tehnyt vuosina 1996–2005 rahoituskorjauksia yhteensä 479 miljoonan euron arvosta; määrä on noin 6 prosenttia ilmoitetuista menoista. Myös kuivattujen viinirypäleiden osalta on tehty korjauksia.

| 5.11. | Varainhoitovuoden 2006 (maksatusvuosi 2005) osalta tarkastukset ovat vahvistaneet, että Kreikan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeiset osatekijät, muun muassa maksatusmenettely, paikalla toteutettujen tarkastusten ja eläintietokantojen laatu sekä erityisesti viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä, ovat edelleen varsin puutteelliset. |
| --- | --- |

5.11.

Varainhoitovuoden 2006 (maksatusvuosi 2005) osalta tarkastukset ovat vahvistaneet, että Kreikan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeiset osatekijät, muun muassa maksatusmenettely, paikalla toteutettujen tarkastusten ja eläintietokantojen laatu sekä erityisesti viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä, ovat edelleen varsin puutteelliset.

Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi komissio jatkaa tehokasta tarkastusohjelmaa ja tekee Kreikkaa koskevia rahoitusoikaisuja niin kauan kuin se on tarpeellista.

Lisäksi komissio seuraa ja valvoo tiiviisti Kreikan toimintasuunnitelmaa, jonka Kreikan viranomaiset ovat laatineet komission nimenomaisesta pyynnöstä ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa edellä mainittujen puutteiden korjaamiseksi. Toimintasuunnitelma sisältää tiukat määräajat erilaisten toimenpiteiden täytäntöönpanemiselle, ja ensimmäisten tulosten odotetaan syntyvän varainhoitovuonna 2007 (maksatusvuosi 2006).

| 5.12 | Kuivattujen viinirypäleiden tukijärjestelmän mukaisesti viljelijöiden on tuotettava hehtaaria kohden tietty vähimmäismäärä kuivattuja viinirypäleitä (toisin sanoen heidän on saavutettava vähimmäistuotos). Kyseinen tuki maksetaan lähes kokonaisuudessaan (noin 115 miljoonaa euroa vuodessa) Kreikalle. |
| --- | --- |

5.12

Kuivattujen viinirypäleiden tukijärjestelmän mukaisesti viljelijöiden on tuotettava hehtaaria kohden tietty vähimmäismäärä kuivattuja viinirypäleitä (toisin sanoen heidän on saavutettava vähimmäistuotos). Kyseinen tuki maksetaan lähes kokonaisuudessaan (noin 115 miljoonaa euroa vuodessa) Kreikalle.

5.13

| 5.13 | Tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina tarkastuslausumaa varten toimittamat tarkastukset sekä vuonna 2006 toimitettu erityistarkastus osoittivat, että Kreikan kansalliset viranomaiset ovat soveltaneet virheellisesti vähimmäistuotosta koskevien vaatimusten vähennyksiä vuodesta 1999. Vähennykset koskevat sekä sultanarypäleitä että korintteja, jotka muodostavat suurimman osan kuivattujen viinirypäleiden kokonaistuotannosta. Vähennykset olivat sääntöjen mukaiset ainoastaan markkinointivuonna 2002/2003, jolloin huonot sääolosuhteet koettelivat suuresti Kreikkaa ja vähennykset perustuivat vakuutusyhtiöiden tekemiin vahinkoarvioihin. Muina vuosina suurin osa vähennyksistä perustui kansallisten viranomaisten päätöksiin eivätkä vähennysten syyt liittyneet luonnonmullistuksiin (15). Tästä johtuen maksuja suoritettiin viljelijöille, jotka eivät täyttäneet vähimmäistuotosta koskevaa vaatimusta (erityisesti sultanarypäleiden osalta, noin 50 prosenttia kokonaistuotannosta) ja joiden tuotantoa luonnonmullistukset eivät haitanneet. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina tarkastuslausumaa varten toimittamat tarkastukset sekä vuonna 2006 toimitettu erityistarkastus osoittivat, että Kreikan kansalliset viranomaiset ovat soveltaneet virheellisesti vähimmäistuotosta koskevien vaatimusten vähennyksiä vuodesta 1999. Vähennykset koskevat sekä sultanarypäleitä että korintteja, jotka muodostavat suurimman osan kuivattujen viinirypäleiden kokonaistuotannosta. Vähennykset olivat sääntöjen mukaiset ainoastaan markkinointivuonna 2002/2003, jolloin huonot sääolosuhteet koettelivat suuresti Kreikkaa ja vähennykset perustuivat vakuutusyhtiöiden tekemiin vahinkoarvioihin. Muina vuosina suurin osa vähennyksistä perustui kansallisten viranomaisten päätöksiin eivätkä vähennysten syyt liittyneet luonnonmullistuksiin (15). Tästä johtuen maksuja suoritettiin viljelijöille, jotka eivät täyttäneet vähimmäistuotosta koskevaa vaatimusta (erityisesti sultanarypäleiden osalta, noin 50 prosenttia kokonaistuotannosta) ja joiden tuotantoa luonnonmullistukset eivät haitanneet.

| 5.13. | Komissio on viime vuosina tehnyt useita kuivattujen viinirypäleiden tukijärjestelmään liittyviä tarkastuskäyntejä Kreikkaan ja on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen kuvaamasta kehityksestä. Kreikan viranomaiset ovat viime vuosina myöntäneet koko Kreikan alueen kattavia yleisiä poikkeuksia vähentämällä vaadittuja tuotantomääriä yhdenmukaisesti. Poikkeuksia on perusteltu kansallisilla katastrofeilla ja osittain myös muilla syillä. |
| --- | --- |

5.13.

Komissio on viime vuosina tehnyt useita kuivattujen viinirypäleiden tukijärjestelmään liittyviä tarkastuskäyntejä Kreikkaan ja on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen kuvaamasta kehityksestä. Kreikan viranomaiset ovat viime vuosina myöntäneet koko Kreikan alueen kattavia yleisiä poikkeuksia vähentämällä vaadittuja tuotantomääriä yhdenmukaisesti. Poikkeuksia on perusteltu kansallisilla katastrofeilla ja osittain myös muilla syillä.

Komissio katsoo tämän olevan yhteisön lainsäädännön vastaista, ja paikan päällä toteutettujen tarkastuskäyntien seurauksena on pantu vireille sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjä.

| 5.14 | Komissio on tehnyt kiinteämääräisiä rahoituskorjauksia keskeisten tarkastusten puutteiden vuoksi vuosina 1997–2002 (40 miljoonaa euroa). Niitä seuraaville vuosille ei ole vielä ehdotettu korjauksia eikä komissio ole vahvistanut tukeen oikeuttamattomien maksujen määrää, mikä voi sultanarypäleiden osalta olla merkittävä. |
| --- | --- |

5.14

Komissio on tehnyt kiinteämääräisiä rahoituskorjauksia keskeisten tarkastusten puutteiden vuoksi vuosina 1997–2002 (40 miljoonaa euroa). Niitä seuraaville vuosille ei ole vielä ehdotettu korjauksia eikä komissio ole vahvistanut tukeen oikeuttamattomien maksujen määrää, mikä voi sultanarypäleiden osalta olla merkittävä.

| 5.14. | Sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjä jatketaan tarkastamatta olevien vuosien osalta, ja koska sisällyttäminen tilatukijärjestelmään toteutetaan vuodesta 2008 alkaen, komissio aikoo ehdottaa rahoitusoikaisuja kahtena ”pakettina”. Ensimmäinen paketti koskisi vielä korjaamatta olevia vuosia (2003 ja 2005). Toinen mahdollisesti tarvittava paketti koskisi jäljelle jäävää ajanjaksoa, ja siinä otettaisiin erityisesti huomioon, että viime vuosina on myönnetty poikkeuksia vähimmäistuotosta koskevista vaatimuksista ilmeisesti yhteisön lainsäädännön vastaisesti. |
| --- | --- |

5.14.

Sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjä jatketaan tarkastamatta olevien vuosien osalta, ja koska sisällyttäminen tilatukijärjestelmään toteutetaan vuodesta 2008 alkaen, komissio aikoo ehdottaa rahoitusoikaisuja kahtena ”pakettina”. Ensimmäinen paketti koskisi vielä korjaamatta olevia vuosia (2003 ja 2005). Toinen mahdollisesti tarvittava paketti koskisi jäljelle jäävää ajanjaksoa, ja siinä otettaisiin erityisesti huomioon, että viime vuosina on myönnetty poikkeuksia vähimmäistuotosta koskevista vaatimuksista ilmeisesti yhteisön lainsäädännön vastaisesti.

Tilatukijärjestelmä (SPS)

Mikä se on ja miten se toimii?

| 5.15 | Tilatukijärjestelmän mukaan viljelijöille ei makseta tukia näiden tuottamien määrien tai pitämien eläinten määrän perusteella (16). Tuen saamiseksi täysimääräisenä on sen sijaan suoritettava seuraavat vaiheet: |
| --- | --- |

5.15

Tilatukijärjestelmän mukaan viljelijöille ei makseta tukia näiden tuottamien määrien tai pitämien eläinten määrän perusteella (16). Tuen saamiseksi täysimääräisenä on sen sijaan suoritettava seuraavat vaiheet:

| a) | Tukioikeuksia haetaan ensimmäiselle vuodelle (ja samana vuonna haetaan tukea (yhdellä hakemuksella) siten, että hakemuksen mukana on ilmoitus tukikelpoisista hehtaareista). |
| --- | --- |

a)

Tukioikeuksia haetaan ensimmäiselle vuodelle (ja samana vuonna haetaan tukea (yhdellä hakemuksella) siten, että hakemuksen mukana on ilmoitus tukikelpoisista hehtaareista).

| b) | Tukioikeuksien vahvistamisen jälkeen jätetään (vuosittain) yksi tukihakemus, jossa on ilmoitettu kaikki hehtaarit ja erityisesti tilatukijärjestelmän mukaisesti tukikelpoiset hehtaarit. |
| --- | --- |

b)

Tukioikeuksien vahvistamisen jälkeen jätetään (vuosittain) yksi tukihakemus, jossa on ilmoitettu kaikki hehtaarit ja erityisesti tilatukijärjestelmän mukaisesti tukikelpoiset hehtaarit.

| c) | Viljelijän on pidettävä maansa viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ja täytettävä tietyt erityiset ympäristövaatimukset (täydentävät ehdot). |
| --- | --- |

c)

Viljelijän on pidettävä maansa viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ja täytettävä tietyt erityiset ympäristövaatimukset (täydentävät ehdot).

5.16

| 5.16 | Saadakseen tilatukea viljelijöiden on ensin saatava niin kutsuttuja tukioikeuksia (17). Kansalliset viranomaiset valitsevat yhden yhteisön lainsäädännössä säädetyistä malleista (ks.
  taulukko 5.4
  ) ja laskevat kunkin viljelijän tukioikeuksien määrän ja arvon. Historiallisessa mallissa jokaiselle viljelijälle myönnetään tukioikeuksia viitekaudella 2000–2002 saadun tuen ja viljellyn alan keskiarvon perusteella. Alueellisessa mallissa alueen kaikilla tukioikeuksilla on sama kiinteämääräinen arvo ja viljelijälle myönnetään tukioikeus jokaista ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoitettua tukikelpoista hehtaaria kohden. Yhdistelmämallissa yhdistetään historiallinen elementti ja kiinteämääräinen tuki, ja jos on kyse dynaamisesta mallista, historiallinen osuus pienenee joka vuosi, kunnes järjestelmästä tulee pääasiallisesti kiinteämääräinen järjestelmä. |
| --- | --- |

Saadakseen tilatukea viljelijöiden on ensin saatava niin kutsuttuja tukioikeuksia (17). Kansalliset viranomaiset valitsevat yhden yhteisön lainsäädännössä säädetyistä malleista (ks.
  taulukko 5.4
  ) ja laskevat kunkin viljelijän tukioikeuksien määrän ja arvon. Historiallisessa mallissa jokaiselle viljelijälle myönnetään tukioikeuksia viitekaudella 2000–2002 saadun tuen ja viljellyn alan keskiarvon perusteella. Alueellisessa mallissa alueen kaikilla tukioikeuksilla on sama kiinteämääräinen arvo ja viljelijälle myönnetään tukioikeus jokaista ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoitettua tukikelpoista hehtaaria kohden. Yhdistelmämallissa yhdistetään historiallinen elementti ja kiinteämääräinen tuki, ja jos on kyse dynaamisesta mallista, historiallinen osuus pienenee joka vuosi, kunnes järjestelmästä tulee pääasiallisesti kiinteämääräinen järjestelmä.

| 5.16. | Tilatukijärjestelmää koskevien sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioille on jätetty runsaasti harkinnanvaraa järjestelmän muovaamiseksi niiden omien erityistarpeiden ja -tarkoitusten mukaiseksi. Tämä koskee sekä periaatteellista mallin valinnan mahdollisuutta, kun alueellinen malli muodostaa vaihtoehdon historiallisesta mallista poikkeamista varten, että valitun mallin toteuttamista koskevien erityissääntöjen määrittelyä. |
| --- | --- |

5.16.

Tilatukijärjestelmää koskevien sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioille on jätetty runsaasti harkinnanvaraa järjestelmän muovaamiseksi niiden omien erityistarpeiden ja -tarkoitusten mukaiseksi. Tämä koskee sekä periaatteellista mallin valinnan mahdollisuutta, kun alueellinen malli muodostaa vaihtoehdon historiallisesta mallista poikkeamista varten, että valitun mallin toteuttamista koskevien erityissääntöjen määrittelyä.

Taulukko 5.4 – Valitut tilatukijärjestelmät tarkastetuissa jäsenvaltioissa

| Jäsenvaltio | Sovellettu malli | EU:n suorien tukien edunsaajat vuonna 2004 (18) | Toimitettuja tilatukihakemuksia vuonna 2005 (19) | Vuoden 2005 osuus prosentteina vuoden 2004 määrästä (pyöristetty) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukumäärä | Pinta-ala
  (1 000 ha) | Lukumäärä (20) | Pinta-ala
  (1 000 ha) (21) | Lukumäärä
  (%) | Pinta-ala (%) |
| Tanska | Dynaaminen yhdistelmämalli | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Saksa | Dynaaminen yhdistelmämalli | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luxemburg | Staattinen yhdistelmämalli | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Ruotsi | Staattinen yhdistelmämalli | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Yhdistynyt kuningaskunta |
| Yhdistynyt kuningaskunta – Englanti | Dynaaminen yhdistelmämalli | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| Yhdistynyt kuningaskunta – Skotlanti | Historiallinen malli | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| Yhdistynyt kuningaskunta – Wales | Historiallinen malli | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| Yhdistynyt kuningaskunta – Pohjois-Irlanti | Staattinen yhdistelmämalli | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| Yhteensä | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Jäsenvaltio

Sovellettu malli

EU:n suorien tukien edunsaajat vuonna 2004 (18)

Toimitettuja tilatukihakemuksia vuonna 2005 (19)

Vuoden 2005 osuus prosentteina vuoden 2004 määrästä (pyöristetty)

Lukumäärä

Pinta-ala

(1 000 ha)

Lukumäärä (20)

Pinta-ala

(1 000 ha) (21)

Lukumäärä

(%)

Pinta-ala (%)

Tanska

Dynaaminen yhdistelmämalli

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Saksa

Dynaaminen yhdistelmämalli

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luxemburg

Staattinen yhdistelmämalli

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Ruotsi

Staattinen yhdistelmämalli

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Yhdistynyt kuningaskunta

Yhdistynyt kuningaskunta – Englanti

Dynaaminen yhdistelmämalli

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

Yhdistynyt kuningaskunta – Skotlanti

Historiallinen malli

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

Yhdistynyt kuningaskunta – Wales

Historiallinen malli

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

Yhdistynyt kuningaskunta – Pohjois-Irlanti

Staattinen yhdistelmämalli

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

Yhteensä

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17 | Jäsenvaltioiden on perustettava kansallinen varanto (22), josta ne voivat myöntää tukioikeuksia uusille viljelijöille, erityistilanteessa oleville viljelijöille tai rakenneuudistus- tai kehitysohjelmista kärsiville viljelijöille. |
| --- | --- |

5.17

Jäsenvaltioiden on perustettava kansallinen varanto (22), josta ne voivat myöntää tukioikeuksia uusille viljelijöille, erityistilanteessa oleville viljelijöille tai rakenneuudistus- tai kehitysohjelmista kärsiville viljelijöille.

Tarkastustavoitteet

| 5.18 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tukioikeuksien vahvistamisen järjestelmät kymmenessä jäsenvaltiossa (23), jotka ottivat tilatukijärjestelmän käyttöön vuonna 2005 (vuoden 2006 maksut, talousarvion enimmäismäärä 15 088 miljoonaa euroa (24), 27 prosenttia kaikista maatalousmenoista) (25). |
| --- | --- |

5.18

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tukioikeuksien vahvistamisen järjestelmät kymmenessä jäsenvaltiossa (23), jotka ottivat tilatukijärjestelmän käyttöön vuonna 2005 (vuoden 2006 maksut, talousarvion enimmäismäärä 15 088 miljoonaa euroa (24), 27 prosenttia kaikista maatalousmenoista) (25).

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida:

| a) | ovatko jäsenvaltioiden antamat kansalliset säännökset yhteisön lainsäädännön mukaisia ja onko tukioikeudet laskettu oikein; |
| --- | --- |

a)

ovatko jäsenvaltioiden antamat kansalliset säännökset yhteisön lainsäädännön mukaisia ja onko tukioikeudet laskettu oikein;

| b) | ovatko jäsenvaltiot luoneet riittävät hallinnolliset menettelyt ja luotettavan sisäisen valvonnan, joilla varmistetaan, että tukioikeuksien vahvistaminen ja hallinnointi tapahtuu oikein, kattavasti ja tarkasti; |
| --- | --- |

b)

ovatko jäsenvaltiot luoneet riittävät hallinnolliset menettelyt ja luotettavan sisäisen valvonnan, joilla varmistetaan, että tukioikeuksien vahvistaminen ja hallinnointi tapahtuu oikein, kattavasti ja tarkasti;

| c) | ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön luotettavan, tilatukihakemusten käsittelyyn tarkoitetun hallinto- ja valvontajärjestelmän (26). |
| --- | --- |

c)

ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön luotettavan, tilatukihakemusten käsittelyyn tarkoitetun hallinto- ja valvontajärjestelmän (26).

Tukioikeuksien laskeminen ja myöntäminen

| 5.19 | Tukioikeuksien laskeminen ja myöntäminen oikein on oikeellisten tilatukimaksujen ehdoton edellytys. Virheellisesti vahvistetut tukioikeudet johtavat tukioikeuksien maksamiseen ensimmäisenä soveltamisvuonna ja sitä seuraavina vuosina liian pieninä tai suurina, mikäli virheitä ei havaita. |
| --- | --- |

5.19

Tukioikeuksien laskeminen ja myöntäminen oikein on oikeellisten tilatukimaksujen ehdoton edellytys. Virheellisesti vahvistetut tukioikeudet johtavat tukioikeuksien maksamiseen ensimmäisenä soveltamisvuonna ja sitä seuraavina vuosina liian pieninä tai suurina, mikäli virheitä ei havaita.

Sääntöjen noudattamatta jättäminen

Kymmenen kuukauden sääntö

| 5.20 | Yhteisön lainsäädännön mukaan tilatukijärjestelmään ilmoitetun maan on oltava hakijan hallussa vuosittain vähintään kymmenen kuukautta. Vastoin tätä sääntöä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tukioikeuksia myönnettiin tilatukijärjestelmän mukaisesti ja tukea maksettiin viljelytoimintaan osallistumattomille maanomistajille, jotka vuokrasivat maansa suurimmaksi osaksi vuotta ja jotka eivät näin ollen täytä vaatimusta. Esimerkiksi Pohjois-Irlannissa yli 176 000 tukioikeutta (arvoltaan 13,8 miljoonaa euroa) myönnettiin tällaisille maanomistajille (27). |
| --- | --- |

5.20

Yhteisön lainsäädännön mukaan tilatukijärjestelmään ilmoitetun maan on oltava hakijan hallussa vuosittain vähintään kymmenen kuukautta. Vastoin tätä sääntöä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tukioikeuksia myönnettiin tilatukijärjestelmän mukaisesti ja tukea maksettiin viljelytoimintaan osallistumattomille maanomistajille, jotka vuokrasivat maansa suurimmaksi osaksi vuotta ja jotka eivät näin ollen täytä vaatimusta. Esimerkiksi Pohjois-Irlannissa yli 176 000 tukioikeutta (arvoltaan 13,8 miljoonaa euroa) myönnettiin tällaisille maanomistajille (27).

| 5.20. | Tuottajatuen irrottamista tuotannosta koskeva järjestelmä olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

5.20.

Tuottajatuen irrottamista tuotannosta koskeva järjestelmä olisi otettava huomioon.

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 33 artiklassa säädetään, että tilatukijärjestelmän piiriin pääsevät vain mainitun asetuksen 2 a artiklassa määritellyt viljelijät.

Useiden jäsenvaltioiden pyynnöstä historiallisesta mallista poikkeamiseen hyväksyttiin alueellinen malli, jonka mukaan maksut voidaan suorittaa koko ensimmäisenä hakemusvuotena ilmoitetun maatalousmaan perusteella; tämä tukikelpoisen alan laajentaminen koski pääasiassa laidunmaata sekä hedelmiä ja vihanneksia. Tämän uuden tilatukijärjestelmään piiriin pääsee tosiasiassa uusia edunsaajia, jotka eivät ole saaneet aikaisemmin suoraa tukea, muun muassa sillä edellytyksellä, että maa-alue on heidän hallussaan, että he säilyttävät maan viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ja harjoittavat maalla asetuksen (EY) N:o 1782/2003 2 artiklassa olevan määritelmän mukaista maataloustoimintaa. Tämä koskee myös maanomistajia, mutta vain, jos he harjoittavat maataloustoimintaa.

Tukijärjestelmään ilmoitetun maan on oltava hakijan hallussa vähintään kymmenen kuukautta. Jos maa on tilintarkastustuomioistuimen kuvaamissa tapauksissa maanomistajan hallussa vähemmän kuin 10 kuukautta, se ei ole tukikelpoista. Komissio toteuttaa toimenpiteitä sääntöjenmukaisuusmenettelyjen avulla.

| 5.21 | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että maanomistajat voivat olla oikeutettuja tilatukeen ja/tai maaseudun kehittämisen tukeen maan vuokraajalle vuokratun ja tämän viljelemän maan osalta vuokrasopimuksen ehdoista riippuen. Yhteisön lainsäädännön mukaan sitä vastoin ainoastaan viljelijä, eli henkilö, jonka käytössä maa on ja joka harjoittaa viljelytoimintaa kyseisellä maalla, on oikeutettu tilatukeen ja maaseudun kehittämisen tukeen. |
| --- | --- |

5.21

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että maanomistajat voivat olla oikeutettuja tilatukeen ja/tai maaseudun kehittämisen tukeen maan vuokraajalle vuokratun ja tämän viljelemän maan osalta vuokrasopimuksen ehdoista riippuen. Yhteisön lainsäädännön mukaan sitä vastoin ainoastaan viljelijä, eli henkilö, jonka käytössä maa on ja joka harjoittaa viljelytoimintaa kyseisellä maalla, on oikeutettu tilatukeen ja maaseudun kehittämisen tukeen.

| 5.21. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä asianomaisen EU:n lainsäädännön tulkinnasta. |
| --- | --- |

5.21.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä asianomaisen EU:n lainsäädännön tulkinnasta.

Yhtenä tukikelpoisuuden ehtona on maataloustoiminnan harjoittaminen.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä, ketkä katsotaan aktiivisiksi viljelijöiksi (tukiin oikeutetuiksi viljelijöiksi). Jos maanomistaja kantaa viljelytoiminnan taloudellisen riskin, hänet saatetaan katsoa ”maataloustoiminnan harjoittajaksi”.

Tukioikeuksien konsolidointi

| 5.22 | EU:n lainsäädännössä säädetään viljelijöille myönnettävien viitemäärien vahvistamisesta sellaisilla alueilla toimiville viljelijöille, joihin sovelletaan julkiseen interventioon liittyvää rakenneuudistus- ja/tai kehitysohjelmaa maan viljelemättä jättämisen välttämiseksi ja/tai korvaamaan näillä alueilla toimiville viljelijöille koituvia erityisiä haittoja. Jos viljelijä on menettänyt tällä tavalla maata eikä pysty enää käyttämään kaikkia tukioikeuksiaan, ne voidaan konsolidoida eli vaihtaa määrällisesti pienempiin, mutta arvoltaan suurempiin tukioikeuksiin. |
| --- | --- |

5.22

EU:n lainsäädännössä säädetään viljelijöille myönnettävien viitemäärien vahvistamisesta sellaisilla alueilla toimiville viljelijöille, joihin sovelletaan julkiseen interventioon liittyvää rakenneuudistus- ja/tai kehitysohjelmaa maan viljelemättä jättämisen välttämiseksi ja/tai korvaamaan näillä alueilla toimiville viljelijöille koituvia erityisiä haittoja. Jos viljelijä on menettänyt tällä tavalla maata eikä pysty enää käyttämään kaikkia tukioikeuksiaan, ne voidaan konsolidoida eli vaihtaa määrällisesti pienempiin, mutta arvoltaan suurempiin tukioikeuksiin.

5.23

| 5.23 | Eräät jäsenvaltiot tai maat (Itävalta, Irlanti, Wales ja Skotlanti) eivät noudattaneet EU:n säännöksiä. Ne laajensivat säännöksen koskemaan kaikkia tapauksia (28), joissa viljelijällä oli vuonna 2005 vähemmän hehtaareita kuin tukioikeuksia. Konsolidointi myönnettiin, jotta viljelijän viitemäärä saataisiin keskitettyä niiden tukioikeuksien määrään, joka vastasi viljelijän pitämien hehtaarien määrää; tällä tavoin viljelijä saattoi käyttää kaikki tukioikeutensa. Wales ja Skotlanti sovelsivat tätä sääntöjenvastaista konsolidointia ainoastaan tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna, mutta Itävalta ja Irlanti jatkavat käytäntöään edelleen. Vuonna 2005 yli 200 000 hehtaaria konsolidoitiin kyseisellä tavalla. Vaikutuksen arvioidaan olevan 60 miljoonaa euroa vuodessa (29). |
| --- | --- |

Eräät jäsenvaltiot tai maat (Itävalta, Irlanti, Wales ja Skotlanti) eivät noudattaneet EU:n säännöksiä. Ne laajensivat säännöksen koskemaan kaikkia tapauksia (28), joissa viljelijällä oli vuonna 2005 vähemmän hehtaareita kuin tukioikeuksia. Konsolidointi myönnettiin, jotta viljelijän viitemäärä saataisiin keskitettyä niiden tukioikeuksien määrään, joka vastasi viljelijän pitämien hehtaarien määrää; tällä tavoin viljelijä saattoi käyttää kaikki tukioikeutensa. Wales ja Skotlanti sovelsivat tätä sääntöjenvastaista konsolidointia ainoastaan tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna, mutta Itävalta ja Irlanti jatkavat käytäntöään edelleen. Vuonna 2005 yli 200 000 hehtaaria konsolidoitiin kyseisellä tavalla. Vaikutuksen arvioidaan olevan 60 miljoonaa euroa vuodessa (29).

| 5.23. | Komissio on jo tunnistanut tilintarkastustuomioistuimen kuvaaman käytännön, ja sitä seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

5.23.

Komissio on jo tunnistanut tilintarkastustuomioistuimen kuvaaman käytännön, ja sitä seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

| 5.24 | Yhdistelmämallia soveltavissa Pohjois-Irlannissa ja Englannissa konsolidoinnin vaikutus ilmeni, kun viljelijöiden sallittiin rajoittaa oikeuksien myöntämistä yhteisön säännösten vastaisesti (30) osaan vuoden 2005 hakemuksissa ilmoitetusta tukikelpoisesta alasta. Tällä tavoin viljelijät saattoivat jakaa historiallisen viitemäärän useampien hehtaareiden alalle, joten heille myönnettiin vähemmän mutta arvoltaan korkeampia oikeuksia ja maanomistajat saattoivat hakea oikeuksia omiin nimiinsä viljelijöille vuokratun maan osalta. |
| --- | --- |

5.24

Yhdistelmämallia soveltavissa Pohjois-Irlannissa ja Englannissa konsolidoinnin vaikutus ilmeni, kun viljelijöiden sallittiin rajoittaa oikeuksien myöntämistä yhteisön säännösten vastaisesti (30) osaan vuoden 2005 hakemuksissa ilmoitetusta tukikelpoisesta alasta. Tällä tavoin viljelijät saattoivat jakaa historiallisen viitemäärän useampien hehtaareiden alalle, joten heille myönnettiin vähemmän mutta arvoltaan korkeampia oikeuksia ja maanomistajat saattoivat hakea oikeuksia omiin nimiinsä viljelijöille vuokratun maan osalta.

| 5.24. | Tätä asiaa seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

5.24.

Tätä asiaa seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

Uusia tuensaajia

| 5.25 | Yhteisön lainsäädännön (31) mukaan tilatukijärjestelmän piiriin pääsee viljelijä, joka on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka tila sijaitsee yhteisön alueella ja joka harjoittaa maataloustoimintaa – tuotantoeläinten kasvatusta ja pitoa, maataloustuotteiden kasvatusta tai maan säilyttämistä viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. |
| --- | --- |

5.25

Yhteisön lainsäädännön (31) mukaan tilatukijärjestelmän piiriin pääsee viljelijä, joka on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka tila sijaitsee yhteisön alueella ja joka harjoittaa maataloustoimintaa – tuotantoeläinten kasvatusta ja pitoa, maataloustuotteiden kasvatusta tai maan säilyttämistä viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa.

5.26

| 5.26 | Vaikka hakijat voivat saada tilatukea pelkästään säilyttämällä maansa viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, hyväksymisedellytyksiä ei sovellettu yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä. Esimerkiksi Luxemburg rajoitti oikeuksien myöntämisen hakijoille, jotka toimivat todellisuudessa maatilalla, jossa on kaikki itsenäiseen maataloustoimintaan tarvittavat koneet ja laitteet. Kaikki muut alueellista tai yhdistelmämallia soveltavat jäsenvaltiot hyväksyivät sellaisten maanomistajien hakemukset, jotka sitoutuivat siihen, että maa pidetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, vaikka heillä ei ollut maatalouskoneita tai -laitteita. |
| --- | --- |

Vaikka hakijat voivat saada tilatukea pelkästään säilyttämällä maansa viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, hyväksymisedellytyksiä ei sovellettu yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä. Esimerkiksi Luxemburg rajoitti oikeuksien myöntämisen hakijoille, jotka toimivat todellisuudessa maatilalla, jossa on kaikki itsenäiseen maataloustoimintaan tarvittavat koneet ja laitteet. Kaikki muut alueellista tai yhdistelmämallia soveltavat jäsenvaltiot hyväksyivät sellaisten maanomistajien hakemukset, jotka sitoutuivat siihen, että maa pidetään viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa, vaikka heillä ei ollut maatalouskoneita tai -laitteita.

| 5.26. | Sovellettaessa toissijaisuusperiaatetta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu panna konkreettisesti täytäntöön periaatteet, jotka liittyvät maan säilyttämiseen viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Koko EU:n kattavaa yhdenmukaista täytäntöönpanoa ei näin ollen toteuteta. Luxemburg on päättänyt soveltaa sopivaksi katsomiaan tiukempia sääntöjä, mutta ne eivät ole pakollisia muille jäsenvaltioille. Komissio ei vastusta tällaista ratkaisua. |
| --- | --- |

5.26.

Sovellettaessa toissijaisuusperiaatetta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu panna konkreettisesti täytäntöön periaatteet, jotka liittyvät maan säilyttämiseen viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. Koko EU:n kattavaa yhdenmukaista täytäntöönpanoa ei näin ollen toteuteta. Luxemburg on päättänyt soveltaa sopivaksi katsomiaan tiukempia sääntöjä, mutta ne eivät ole pakollisia muille jäsenvaltioille. Komissio ei vastusta tällaista ratkaisua.

| 5.27 | Taulukossa 5.4
  on esitetty, että suorien tukien edunsaajien määrä on kasvanut huomattavasti. Näin on tapahtunut erityisesti alueellista mallia soveltavissa jäsenvaltioissa, joissa laidunmaasta ja hedelmien ja vihannesten viljelyyn käytetystä maasta tuli kokonaan tukikelpoista. Tilatukijärjestelmän myötä niiden hehtaarien ja edunsaajien määrä, joille maksetaan suoraa tukea, kasvoi merkittävästi; tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan edunsaajiin kuului myös rautatieyhtiöitä (Englanti), ratsastuskerhoja/jalostusyhdistyksiä (Saksa ja Ruotsi) sekä golf/vapaa-ajanklubeja ja kaupunginvaltuustoja (Tanska ja Englanti). |
| --- | --- |

5.27

Taulukossa 5.4
  on esitetty, että suorien tukien edunsaajien määrä on kasvanut huomattavasti. Näin on tapahtunut erityisesti alueellista mallia soveltavissa jäsenvaltioissa, joissa laidunmaasta ja hedelmien ja vihannesten viljelyyn käytetystä maasta tuli kokonaan tukikelpoista. Tilatukijärjestelmän myötä niiden hehtaarien ja edunsaajien määrä, joille maksetaan suoraa tukea, kasvoi merkittävästi; tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan edunsaajiin kuului myös rautatieyhtiöitä (Englanti), ratsastuskerhoja/jalostusyhdistyksiä (Saksa ja Ruotsi) sekä golf/vapaa-ajanklubeja ja kaupunginvaltuustoja (Tanska ja Englanti).

| 5.27. | Edunsaajan on ensinnäkin täytettävä tukioikeuksien jakamista koskevat perusteet. Jotta hän voisi aktivoida tukioikeuden, hänen hallussaan on oltava tukikelpoista maatalousmaata ja hänen on harjoitettava sillä maataloustoimintaa. Jos luonnollinen tai oikeushenkilö täyttää hallussaan olevaa ja tukijärjestelmään ilmoitettua maata koskevat kelpoisuusehdot, maa on tukikelpoista. Golfkurssit eivät sinänsä ole tukikelpoisia. Vastaavasti on selvää, että esim. golfin pelaamiseen tai muihin vapaa-ajan toimintoihin käytettävät alueet jäävät tukikelpoisuuden ulkopuolelle ja että vain maataloustoimintaan käytettävät alueet ovat tukikelpoisia. Komissio valvoo tuomioistuimen yksilöimiä tapauksia. |
| --- | --- |

5.27.

Edunsaajan on ensinnäkin täytettävä tukioikeuksien jakamista koskevat perusteet. Jotta hän voisi aktivoida tukioikeuden, hänen hallussaan on oltava tukikelpoista maatalousmaata ja hänen on harjoitettava sillä maataloustoimintaa. Jos luonnollinen tai oikeushenkilö täyttää hallussaan olevaa ja tukijärjestelmään ilmoitettua maata koskevat kelpoisuusehdot, maa on tukikelpoista. Golfkurssit eivät sinänsä ole tukikelpoisia. Vastaavasti on selvää, että esim. golfin pelaamiseen tai muihin vapaa-ajan toimintoihin käytettävät alueet jäävät tukikelpoisuuden ulkopuolelle ja että vain maataloustoimintaan käytettävät alueet ovat tukikelpoisia. Komissio valvoo tuomioistuimen yksilöimiä tapauksia.

Tilatukijärjestelmän sivuvaikutukset

| 5.28 | Maanomistajille, jotka eivät harjoita viljelytoimintaa, myönnetyt oikeudet perustuvat yhdistelmämallissa ainoastaan tilatuen alueelliseen kiinteään osaan. Yhdistelmämallin dynaamisessa versiossa oikeuksien arvo on alussa pieni, mutta dynaamisen vaiheen lopussa näiden oikeuksien arvo on paljon korkeampi ja kaikkien oikeuksien arvo on lopulta sama. EU:n suorat tuet tullaan jakamaan suurelta osin uudestaan – viljelyä todellisuudessa harjoittavilta viljelijöiltä maanomistajille, joiden oikeuksien arvo tulee nelinkertaistumaan Tanskassa ja Saksassa ja kymmenkertaistumaan Englannissa. Oikeuksien kiinteämääräinen osa oli Englannissa 28,20 euroa hehtaarilta vuonna 2005 ja vuonna 2012 kaikkien oikeuksien arvo tulee olemaan noin 280 euroa hehtaarilta (32). |
| --- | --- |

5.28

Maanomistajille, jotka eivät harjoita viljelytoimintaa, myönnetyt oikeudet perustuvat yhdistelmämallissa ainoastaan tilatuen alueelliseen kiinteään osaan. Yhdistelmämallin dynaamisessa versiossa oikeuksien arvo on alussa pieni, mutta dynaamisen vaiheen lopussa näiden oikeuksien arvo on paljon korkeampi ja kaikkien oikeuksien arvo on lopulta sama. EU:n suorat tuet tullaan jakamaan suurelta osin uudestaan – viljelyä todellisuudessa harjoittavilta viljelijöiltä maanomistajille, joiden oikeuksien arvo tulee nelinkertaistumaan Tanskassa ja Saksassa ja kymmenkertaistumaan Englannissa. Oikeuksien kiinteämääräinen osa oli Englannissa 28,20 euroa hehtaarilta vuonna 2005 ja vuonna 2012 kaikkien oikeuksien arvo tulee olemaan noin 280 euroa hehtaarilta (32).

| 5.28. | Katso myös komission vastaus 5.20 kohtaan, joka koskee alueellisen mallin järjestelmää ja sen merkitystä suojelutarkoitusten kannalta. |
| --- | --- |

5.28.

Katso myös komission vastaus 5.20 kohtaan, joka koskee alueellisen mallin järjestelmää ja sen merkitystä suojelutarkoitusten kannalta.

Mallin valinta riippuu ennen kaikkea jäsenvaltiosta. Tässä kuvatussa mallissa on myös kyse tukien uudelleen jakamisesta, koska kiinteämääräisen kertoimeen perustuvan tuen maksamiseksi koko tukikelpoisesta alueesta 1) tuen kattavuus ulotetaan alueille, jotka eivät ole aiemmin saaneet tukea, 2) eräät (edunsaaja- ja hehtaarikohtaisesti vaihtelevat) yksittäiset historialliset oikeudet yhdistetään malliin ja jaetaan tasaisesti (laajennetulle) alueelle.

Tilatuen saamiseen oli siis oikeus tukikelpoisuusehdon täyttäneellä oikeushenkilöllä tai luonnollisella henkilöllä.

Varojen uudelleenjaon vaikutukset

| 5.29 | Jäsenvaltiot voivat soveltaa niin kutsuttua satunnaisen voiton lauseketta (33), jolloin viljelijällä, joka on myynyt tai vuokrannut vähintään kuudeksi vuodeksi tilan tai osan sitä viitekauden jälkeen, on tietty määrä hänelle kuuluvia tukioikeuksia; määrä perustuu hänen viitekaudella saamaansa tukeen (34), josta vähennetään enintään 90 prosenttia. Nämä vähennykset suoritetaan kansalliseen varantoon. Ainoastaan Belgia, Tanska, Italia, Luxemburg ja Ruotsi päättivät soveltaa kyseistä lauseketta (35). Muissa jäsenvaltioissa viljelijät saavat pitää kaikki satunnaiset tukioikeutensa. Sen lisäksi, että satunnaiset voitot ovat lisänneet osuutta, joka kaikkien viljelijöiden on suoritettava kansalliseen varantoon, ne ovat myös johtaneet viljelijöiden epätasapuoliseen kohteluun EU:ssa. |
| --- | --- |

5.29

Jäsenvaltiot voivat soveltaa niin kutsuttua satunnaisen voiton lauseketta (33), jolloin viljelijällä, joka on myynyt tai vuokrannut vähintään kuudeksi vuodeksi tilan tai osan sitä viitekauden jälkeen, on tietty määrä hänelle kuuluvia tukioikeuksia; määrä perustuu hänen viitekaudella saamaansa tukeen (34), josta vähennetään enintään 90 prosenttia. Nämä vähennykset suoritetaan kansalliseen varantoon. Ainoastaan Belgia, Tanska, Italia, Luxemburg ja Ruotsi päättivät soveltaa kyseistä lauseketta (35). Muissa jäsenvaltioissa viljelijät saavat pitää kaikki satunnaiset tukioikeutensa. Sen lisäksi, että satunnaiset voitot ovat lisänneet osuutta, joka kaikkien viljelijöiden on suoritettava kansalliseen varantoon, ne ovat myös johtaneet viljelijöiden epätasapuoliseen kohteluun EU:ssa.

| 5.29. | Jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin päättää tukioikeuksien palauttamisesta kansalliseen varantoon. Vain neljä jäsenvaltiota käytti tätä vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

5.29.

Jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin päättää tukioikeuksien palauttamisesta kansalliseen varantoon. Vain neljä jäsenvaltiota käytti tätä vaihtoehtoa.

Tämän vaihtoehdon käyttämisen edellytyksistä säädetään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 42 artiklan 9 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 795/2004 10 artiklassa. Satunnaisen voiton lausekkeen soveltaminen on vapaaehtoista jäsenvaltioille. Satunnaisen voiton tilanteet ovat usein vähentyneet merkittävästi vuokrasopimuksia koskevien lausekkeiden johdosta, koska myyjät eivät pysty aktivoimaan tukioikeutta ilman maata.

| 5.30 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että uusia viljelijöitä ja investointeja koskevien järjestelmien mukaisesti myönnetyt korvaukset aiheuttivat poikkeuksellisen suuria voittoja, jotka kuuluivat satunnaisen voiton lausekkeen soveltamisalaan ja toisinaan jäivät sen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

5.30

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että uusia viljelijöitä ja investointeja koskevien järjestelmien mukaisesti myönnetyt korvaukset aiheuttivat poikkeuksellisen suuria voittoja, jotka kuuluivat satunnaisen voiton lausekkeen soveltamisalaan ja toisinaan jäivät sen ulkopuolelle.

5.31

| 5.31 | Yhteisön lainsäädännön mukaan (36) jäsenvaltiot voivat myöntää kansallisesta varannosta viitemääriä uusille viljelijöille (37), jotka ovat aloittaneet viljelytoimintansa viitekauden jälkeen. Skotlannissa useille uusille viljelijöille myönnettiin tukioikeuksia, vaikka hakijat eivät täyttäneet uuden viljelijän tukijärjestelmän perusteita (38). Eräässä tapauksessa viljelijä A otti toukokuussa 2004 haltuunsa tilan, jonka aikaisemmalle viljelijälle – viljelijä B:lle – oli myönnetty 602 tukioikeutta 287 000 euron arvosta vuonna 2005. Viljelijä A haki uuden viljelijän tukijärjestelmän mukaisesti tukioikeuksia kansallisesta varannosta ja sai sieltä 111 000 euron arvosta tukioikeuksia, jotka maksettiin hänelle täysimääräisinä vuonna 2005. Viljelijä B ilmoitti 602 oikeudestansa 410 oikeutta (39) 410 hehtaarin vuokrattuun luonnonlaitumeen, joka sijaitsi yli 300 kilometrin päässä Skotlannin ylämaalla (40) ja jolla hän piti 85:tä lammasta. Kyseinen viljelijä sai tukea tästä uudesta maataloustoiminnasta 182 000 euroa vuonna 2005. Sekä viljelijä A että viljelijä B olivat oikeussubjekteja, jotka olivat hoitaneet kyseistä tilaa yhdessä maaliskuuhun 2004 asti. |
| --- | --- |

Yhteisön lainsäädännön mukaan (36) jäsenvaltiot voivat myöntää kansallisesta varannosta viitemääriä uusille viljelijöille (37), jotka ovat aloittaneet viljelytoimintansa viitekauden jälkeen. Skotlannissa useille uusille viljelijöille myönnettiin tukioikeuksia, vaikka hakijat eivät täyttäneet uuden viljelijän tukijärjestelmän perusteita (38). Eräässä tapauksessa viljelijä A otti toukokuussa 2004 haltuunsa tilan, jonka aikaisemmalle viljelijälle – viljelijä B:lle – oli myönnetty 602 tukioikeutta 287 000 euron arvosta vuonna 2005. Viljelijä A haki uuden viljelijän tukijärjestelmän mukaisesti tukioikeuksia kansallisesta varannosta ja sai sieltä 111 000 euron arvosta tukioikeuksia, jotka maksettiin hänelle täysimääräisinä vuonna 2005. Viljelijä B ilmoitti 602 oikeudestansa 410 oikeutta (39) 410 hehtaarin vuokrattuun luonnonlaitumeen, joka sijaitsi yli 300 kilometrin päässä Skotlannin ylämaalla (40) ja jolla hän piti 85:tä lammasta. Kyseinen viljelijä sai tukea tästä uudesta maataloustoiminnasta 182 000 euroa vuonna 2005. Sekä viljelijä A että viljelijä B olivat oikeussubjekteja, jotka olivat hoitaneet kyseistä tilaa yhdessä maaliskuuhun 2004 asti.

| 5.31. | Kuvauksen mukaan viljelijä A ei täyttänyt uutta viljelijää koskevia ehtoja, ja sen vuoksi tukioikeuksien myöntäminen kansallisesta varannosta on tarkastettava. |
| --- | --- |

5.31.

Kuvauksen mukaan viljelijä A ei täyttänyt uutta viljelijää koskevia ehtoja, ja sen vuoksi tukioikeuksien myöntäminen kansallisesta varannosta on tarkastettava.

Kuvattua käytäntöä seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

| 5.32 | Tilalle myönnettyjen tukioikeuksien määrää ja arvoa saattoi lisätä yksinkertaisesti siten, että tila siirtyi toisen perheenjäsenen haltuun viitekaudella tai sen jälkeen. Irlannissa vuonna 2002 viljelytoiminnan lopettanut viljelijä vuokrasi tilansa pojalleen. Isälle oli myönnetty tukioikeuksia 38 000 euron arvosta vuosina 2000 ja 2001 maksettujen palkkioiden perusteella. Hänen poikansa hyväksyttiin uudeksi viljelijäksi ja hänelle myönnettiin tukioikeuksia 87 000 euron arvosta vuonna 2002 maksettujen palkkioiden perusteella. Vuonna 2005 isä siirsi maansa ja tukioikeutensa ilmaiseksi pojalleen, jonka tukioikeuksien arvo nousi näin 125 000 euroon. Jos näitä oikeuksia ei olisi siirretty, tilan tukioikeuksien arvo olisi ollut 67 800 euroa. |
| --- | --- |

5.32

Tilalle myönnettyjen tukioikeuksien määrää ja arvoa saattoi lisätä yksinkertaisesti siten, että tila siirtyi toisen perheenjäsenen haltuun viitekaudella tai sen jälkeen. Irlannissa vuonna 2002 viljelytoiminnan lopettanut viljelijä vuokrasi tilansa pojalleen. Isälle oli myönnetty tukioikeuksia 38 000 euron arvosta vuosina 2000 ja 2001 maksettujen palkkioiden perusteella. Hänen poikansa hyväksyttiin uudeksi viljelijäksi ja hänelle myönnettiin tukioikeuksia 87 000 euron arvosta vuonna 2002 maksettujen palkkioiden perusteella. Vuonna 2005 isä siirsi maansa ja tukioikeutensa ilmaiseksi pojalleen, jonka tukioikeuksien arvo nousi näin 125 000 euroon. Jos näitä oikeuksia ei olisi siirretty, tilan tukioikeuksien arvo olisi ollut 67 800 euroa.

| 5.32. | Jos siirto on tapahtunut viitekaudella, saman maa-alan perusteella syntyy kaksi eri tukioikeutta. Tilanne johtuu siitä, että isää ja poikaa koskeva viitekausi (2000–2002), jonka aikana he molemmat pystyivät perustamaan oikeutensa samaa aluetta koskeviin tukioikeuksiin, ei ollut vielä päättynyt. |
| --- | --- |

5.32.

Jos siirto on tapahtunut viitekaudella, saman maa-alan perusteella syntyy kaksi eri tukioikeutta. Tilanne johtuu siitä, että isää ja poikaa koskeva viitekausi (2000–2002), jonka aikana he molemmat pystyivät perustamaan oikeutensa samaa aluetta koskeviin tukioikeuksiin, ei ollut vielä päättynyt.

Kuvattua käytäntöä seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

Investoinneista johtuva tukioikeuksien kasvu

| 5.33 | Kansallisesta varannosta voidaan myöntää tukioikeuksia viljelijöille, jotka ovat tehneet tuotantokapasiteettia koskevia investointeja tai ostaneet maata. Skotlannissa investointeja koskevien oikeuksien myöntäminen oli epäsuhdassa tehtyihin investointeihin. Esimerkiksi yksi viljelijä oli investoinut 1 802 hehtaarin maa-alaan, joka sijaitsi vakavista haitoista kärsivällä alueella, mutta investointia koskevat tukioikeudet oli laskettu paljon korkeamman, johonkin toiseen alueeseen sovellettavan alueellisen keskiarvon perusteella. Kyseinen viljelijä sai 417 966 euron tukioikeudet. Pohjois-Irlannissa eräälle viljelijälle myönnettiin 109 000 euron tukioikeudet. Viitekauden jälkeen hän siirsi yli 600 nautaa erään perheenjäsenensä maatilalle, jolle oli investointijärjestelmän mukaisesti myönnetty samoista eläimistä 140 000 euron tukioikeudet. |
| --- | --- |

5.33

Kansallisesta varannosta voidaan myöntää tukioikeuksia viljelijöille, jotka ovat tehneet tuotantokapasiteettia koskevia investointeja tai ostaneet maata. Skotlannissa investointeja koskevien oikeuksien myöntäminen oli epäsuhdassa tehtyihin investointeihin. Esimerkiksi yksi viljelijä oli investoinut 1 802 hehtaarin maa-alaan, joka sijaitsi vakavista haitoista kärsivällä alueella, mutta investointia koskevat tukioikeudet oli laskettu paljon korkeamman, johonkin toiseen alueeseen sovellettavan alueellisen keskiarvon perusteella. Kyseinen viljelijä sai 417 966 euron tukioikeudet. Pohjois-Irlannissa eräälle viljelijälle myönnettiin 109 000 euron tukioikeudet. Viitekauden jälkeen hän siirsi yli 600 nautaa erään perheenjäsenensä maatilalle, jolle oli investointijärjestelmän mukaisesti myönnetty samoista eläimistä 140 000 euron tukioikeudet.

| 5.33. | Jäsenvaltioilla on harkintavaltaa tukioikeuksien myöntämistä koskevan investointilausekkeen soveltamisen yhteydessä. Tukioikeuden myöntämisen on kuitenkin perustuttava puolueettomiin kriteereihin ja sen yhteydessä olisi varmistettava viljelijöiden tasapuolinen kohtelu. |
| --- | --- |

5.33.

Jäsenvaltioilla on harkintavaltaa tukioikeuksien myöntämistä koskevan investointilausekkeen soveltamisen yhteydessä. Tukioikeuden myöntämisen on kuitenkin perustuttava puolueettomiin kriteereihin ja sen yhteydessä olisi varmistettava viljelijöiden tasapuolinen kohtelu.

Kuvattua käytäntöä seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

| 5.34 | Uudistuksen ominaispiirteet – myös se, että investoinneista voi saada tukioikeuksia – olivat tulleet yleiseen tietoon vuoden 2003 puoliväliin mennessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 10 prosentin tulonlisäystä pidettiin riittävänä näyttönä investoinnista. Paradoksaalista kyllä, viljelijät saattoivat täyttää kyseisen vaatimuksen lisäämällä vuonna 2002 nautojen teurastusta (nautojen hävittämistä). Tästä johtuen karjapalkkioiden hakeminen saavutti suuren suosion. Esimerkiksi Pohjois-Irlannissa naudanlihan erityispalkkiojärjestelmän ja teurastuspalkkiojärjestelmien mukaisesti ilmoitettujen eläinten määrä oli vuonna 2004 yli 20 prosenttia suurempi kuin keskimäärin vuosina 2000–2002. Tästä johtuen yli 82 prosenttia (10,5 miljoonaa euroa) kansallisesta varannosta maksetuista määristä suoritettiin investoijille. Sama ilmiö havaittiin Skotlannissa (85 prosenttia kansallisesta varannosta eli 34,4 miljoonaa euroa) ja Englannissa (78 prosenttia eli 94 miljoonaa euroa). Palkkioiden saama suuri suosio ja satunnaisen voiton lausekkeen soveltamatta jättäminen ovat selityksenä sille, miksi suoritusten määrä kansalliseen varantoon oli suurempi kuin 3 prosenttia. |
| --- | --- |

5.34

Uudistuksen ominaispiirteet – myös se, että investoinneista voi saada tukioikeuksia – olivat tulleet yleiseen tietoon vuoden 2003 puoliväliin mennessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 10 prosentin tulonlisäystä pidettiin riittävänä näyttönä investoinnista. Paradoksaalista kyllä, viljelijät saattoivat täyttää kyseisen vaatimuksen lisäämällä vuonna 2002 nautojen teurastusta (nautojen hävittämistä). Tästä johtuen karjapalkkioiden hakeminen saavutti suuren suosion. Esimerkiksi Pohjois-Irlannissa naudanlihan erityispalkkiojärjestelmän ja teurastuspalkkiojärjestelmien mukaisesti ilmoitettujen eläinten määrä oli vuonna 2004 yli 20 prosenttia suurempi kuin keskimäärin vuosina 2000–2002. Tästä johtuen yli 82 prosenttia (10,5 miljoonaa euroa) kansallisesta varannosta maksetuista määristä suoritettiin investoijille. Sama ilmiö havaittiin Skotlannissa (85 prosenttia kansallisesta varannosta eli 34,4 miljoonaa euroa) ja Englannissa (78 prosenttia eli 94 miljoonaa euroa). Palkkioiden saama suuri suosio ja satunnaisen voiton lausekkeen soveltamatta jättäminen ovat selityksenä sille, miksi suoritusten määrä kansalliseen varantoon oli suurempi kuin 3 prosenttia.

| 5.34. | Jäsenvaltioiden päätettävissä on, miten ne soveltavat investointilauseketta. Esimerkissä kuvattu ”investoinnin” tulkinta ei kuitenkaan ole asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

5.34.

Jäsenvaltioiden päätettävissä on, miten ne soveltavat investointilauseketta. Esimerkissä kuvattu ”investoinnin” tulkinta ei kuitenkaan ole asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen.

EU:n lainsäädännössä investoinneilla tarkoitetaan tosiasiassa tuotantokapasiteetin lisäämistä ja maan ostoa, vaikka tuotantokapasiteetin lisääminen ei välttämättä aina johda tulojen kasvuun (kuten esimerkissä kuvattiin).

Katso myös komission vastaus 5.29 kohtaan, joka koskee satunnaisen voiton lausekkeen soveltamatta jättämistä.

Tapausta seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

Tukioikeuksien ja maksujen aktivointi

Hallinto- ja valvontajärjestelmän laatu yleisesti ottaen kohtuullinen

| 5.35 | Viljelijöiden hakemusten käsittelyä koskevissa, jäsenvaltioiden vuonna 2005 soveltamissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä tapahtui kolme merkittävää muutosta: pakollisen maantieteellisen tietojärjestelmän ja uuden tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotot ja pakollisten täydentävien ehtojen tarkastusten täytäntöönpano. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattoivat kaksi ensin mainittua aihetta. Yksityiskohtaiset huomautukset ja yleisarviointi on esitetty
  liitteessä 5.2
  . |
| --- | --- |

5.35

Viljelijöiden hakemusten käsittelyä koskevissa, jäsenvaltioiden vuonna 2005 soveltamissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä tapahtui kolme merkittävää muutosta: pakollisen maantieteellisen tietojärjestelmän ja uuden tukioikeuksien tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotot ja pakollisten täydentävien ehtojen tarkastusten täytäntöönpano. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattoivat kaksi ensin mainittua aihetta. Yksityiskohtaiset huomautukset ja yleisarviointi on esitetty
  liitteessä 5.2
  .

5.36

| 5.36 | Skotlannissa tukioikeuksien tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä on puutteellinen, koska se ei rekisteröi oikein tukioikeuksien siirtoja eikä sen avulla pystytä valvomaan vähimmäisaktivointia koskevien velvoitteiden noudattamista (41). Useissa jäsenvaltioissa maksut oli laskettu virheellisesti tapauksissa, joissa tarkastuksen jälkeen vahvistettu ala ei riittänyt kaikkien viljelijän ilmoittamien tukioikeuksien aktivoimiseen. |
| --- | --- |

Skotlannissa tukioikeuksien tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä on puutteellinen, koska se ei rekisteröi oikein tukioikeuksien siirtoja eikä sen avulla pystytä valvomaan vähimmäisaktivointia koskevien velvoitteiden noudattamista (41). Useissa jäsenvaltioissa maksut oli laskettu virheellisesti tapauksissa, joissa tarkastuksen jälkeen vahvistettu ala ei riittänyt kaikkien viljelijän ilmoittamien tukioikeuksien aktivoimiseen.

| 5.36. | Komissio seuraa näitä väitettyjä puutteita sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

5.36.

Komissio seuraa näitä väitettyjä puutteita sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

Tukioikeuksien vahvistamisessa ja maksujen suorittamisessa oli pitkiä viipeitä

| 5.37 | Lopulliset tukioikeudet myönnettiin kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa (Portugalia ja Belgiaa lukuun ottamatta) kokonaan tai osittain vasta säädetyn määräajan, 31. joulukuuta 2005, jälkeen (arvo yli 8,3 miljardia euroa). Tästä syystä eräät jäsenvaltiot eivät pystyneet suorittamaan maksuja kaikille viljelijöille määräaikaan, 30. kesäkuuta 2006, mennessä. Tämä oli ongelmana erityisesti Englannissa. |
| --- | --- |

5.37

Lopulliset tukioikeudet myönnettiin kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa (Portugalia ja Belgiaa lukuun ottamatta) kokonaan tai osittain vasta säädetyn määräajan, 31. joulukuuta 2005, jälkeen (arvo yli 8,3 miljardia euroa). Tästä syystä eräät jäsenvaltiot eivät pystyneet suorittamaan maksuja kaikille viljelijöille määräaikaan, 30. kesäkuuta 2006, mennessä. Tämä oli ongelmana erityisesti Englannissa.

| 5.37. | Myöhäinen vahvistaminen ei ole yleensä johtanut viivästyksiin tilatuen maksamisessa viljelijöille. Jos sääntöjä ei ole noudatettu, sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 883/2006, etenkin sen 9 artiklassa, säädettyjä sääntöjä. Maksujen myöhästymisestä vuonna 2006 aiheutuneita tukien vähentämisiä sovelletaan vain Englannissa. |
| --- | --- |

5.37.

Myöhäinen vahvistaminen ei ole yleensä johtanut viivästyksiin tilatuen maksamisessa viljelijöille. Jos sääntöjä ei ole noudatettu, sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 883/2006, etenkin sen 9 artiklassa, säädettyjä sääntöjä. Maksujen myöhästymisestä vuonna 2006 aiheutuneita tukien vähentämisiä sovelletaan vain Englannissa.

Liian suurina suoritetut maksut

| 5.38 | Lopullisten edunsaajien tasolla toimitetut tarkastukset osoittivat, että 13 tapauksessa 54:stä (24 prosenttia) testatusta, satunnaisotannalla poimitusta maksusta tukioikeuksien määrän laskemisessa oli otettu huomioon virheellinen ja/tai tukeen oikeuttamaton ala. Poikkeama vaihteli 0,35 prosentista 6,92 prosenttiin, mutta taloudellinen kokonaisvaikutus on vähäinen. On syytä kuitenkin panna merkille, että dynaamisessa mallissa jopa hyvin pienillä virheillä voi olla merkittävä vaikutus tuleviin maksuihin (ks. kohta 5.28). |
| --- | --- |

5.38

Lopullisten edunsaajien tasolla toimitetut tarkastukset osoittivat, että 13 tapauksessa 54:stä (24 prosenttia) testatusta, satunnaisotannalla poimitusta maksusta tukioikeuksien määrän laskemisessa oli otettu huomioon virheellinen ja/tai tukeen oikeuttamaton ala. Poikkeama vaihteli 0,35 prosentista 6,92 prosenttiin, mutta taloudellinen kokonaisvaikutus on vähäinen. On syytä kuitenkin panna merkille, että dynaamisessa mallissa jopa hyvin pienillä virheillä voi olla merkittävä vaikutus tuleviin maksuihin (ks. kohta 5.28).

| 5.38. | Tuomioistuin myöntää itsekin, että tilatukijärjestelmän suunnittelu ja täytäntöönpano rajoittavat sääntöjenvastaisten maksujen riskiä (katso 5.66 kohta). |
| --- | --- |

5.38.

Tuomioistuin myöntää itsekin, että tilatukijärjestelmän suunnittelu ja täytäntöönpano rajoittavat sääntöjenvastaisten maksujen riskiä (katso 5.66 kohta).

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä (SAPS)

| 5.39 | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän ja tilatukijärjestelmän keskeisenä erona on, että ensin mainitussa ei vahvisteta tukioikeuksia. Kullekin tukikelpoiselle hehtaarille maksetaan yhtä suuri maksu. Kahdeksaa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavaa jäsenvaltiota (42) kehotetaan ottamaan käyttöön tilatukijärjestelmä mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

5.39

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän ja tilatukijärjestelmän keskeisenä erona on, että ensin mainitussa ei vahvisteta tukioikeuksia. Kullekin tukikelpoiselle hehtaarille maksetaan yhtä suuri maksu. Kahdeksaa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavaa jäsenvaltiota (42) kehotetaan ottamaan käyttöön tilatukijärjestelmä mahdollisimman pian.

5.40

| 5.40 | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää koskeva vuoden 2006 tarkastus saatiin päätökseen tekemällä tarkastuskäynti kyseistä järjestelmää edelleen soveltavaan kolmeen uuteen jäsenvaltioon (Kypros, Latvia ja Viro) (43), minkä lisäksi kolmeen muuhun jäsenvaltioon (Liettua, Puola ja Unkari) tehtiin toinen tarkastuskäynti. Yhteensä 24 maksua testattiin lopullisen edunsaajan tasolla. |
| --- | --- |

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää koskeva vuoden 2006 tarkastus saatiin päätökseen tekemällä tarkastuskäynti kyseistä järjestelmää edelleen soveltavaan kolmeen uuteen jäsenvaltioon (Kypros, Latvia ja Viro) (43), minkä lisäksi kolmeen muuhun jäsenvaltioon (Liettua, Puola ja Unkari) tehtiin toinen tarkastuskäynti. Yhteensä 24 maksua testattiin lopullisen edunsaajan tasolla.

5.41

| 5.41 | Virossa neljälle tarkastuksen kohteena olleelle edunsaajalle oli suoritettu maksuja paikalla mitattuja aloja suuremmalle alalle (poikkeamat olivat keskimäärin 4,6 prosenttia) eivätkä Viron viranomaiset pystyneet perustelemaan soveltamansa vähennyskertoimen laskennassa käytettyä lukua (3,51 prosenttia) (44). Kyproksella maarekisterijärjestelmässä (joka on peräisin vuodelta 1926 ja jossa ei ole otettu huomioon peltojen luonnollisissa rajoissa sen jälkeen tapahtuneita muutoksia) on jatkuvia puutteita, mikä selittää kaksi havaittua suhteellisen merkittävää pinta-alaeroa (7,26 ja 18,7 prosenttia). Unkarissa vähennyskerroin oli laskettu virheellisesti, mikä aiheutti maksujen suorittamisen järjestelmällisesti 1,62 prosenttia liian suurena. |
| --- | --- |

Virossa neljälle tarkastuksen kohteena olleelle edunsaajalle oli suoritettu maksuja paikalla mitattuja aloja suuremmalle alalle (poikkeamat olivat keskimäärin 4,6 prosenttia) eivätkä Viron viranomaiset pystyneet perustelemaan soveltamansa vähennyskertoimen laskennassa käytettyä lukua (3,51 prosenttia) (44). Kyproksella maarekisterijärjestelmässä (joka on peräisin vuodelta 1926 ja jossa ei ole otettu huomioon peltojen luonnollisissa rajoissa sen jälkeen tapahtuneita muutoksia) on jatkuvia puutteita, mikä selittää kaksi havaittua suhteellisen merkittävää pinta-alaeroa (7,26 ja 18,7 prosenttia). Unkarissa vähennyskerroin oli laskettu virheellisesti, mikä aiheutti maksujen suorittamisen järjestelmällisesti 1,62 prosenttia liian suurena.

| 5.41. | Viron osalta komissio on suorittanut vuonna 2005 yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksen, jossa ei tullut esille merkittäviä puutteita. |
| --- | --- |

5.41.

Viron osalta komissio on suorittanut vuonna 2005 yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksen, jossa ei tullut esille merkittäviä puutteita.

Tilintarkastustuomioistuimen havainnot ovat Viron komissiolle ilmoittaman virhetason mukaiset.

Komissio kantaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolta Kyproksen osalta. Puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla. Vuoden 2005 tarkastuksen jälkeen suunnitellaan Kyproksen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän uutta tarkastusta vuoden 2007 toisella vuosipuoliskolla. Puutteiden luonteen huomioon ottaen komissio pyysi lisäksi Kyproksen viranomaisia ryhtymään välittömästi toimenpiteisiin näiden puutteiden korjaamiseksi.

Unkarin osalta komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot Unkarilta saadun vastauksen valossa ja tarpeen vaatiessa seuraa niitä sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

Maaseudun kehittäminen

Tukiosaston menot

| 5.42 | Maaseudun kehittämiseen liittyvät EMOTR:n tukiosaston menot olivat vuonna 2006 yhteensä 5 623 miljoonaa euroa (45). Niihin sisältyvät lukuisiin toimenpiteisiin, kuten maatalouden ympäristötukijärjestelmiin, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin, maatilojen investointeihin sekä maaseudun infrastruktuureihin liittyvät menot. |
| --- | --- |

5.42

Maaseudun kehittämiseen liittyvät EMOTR:n tukiosaston menot olivat vuonna 2006 yhteensä 5 623 miljoonaa euroa (45). Niihin sisältyvät lukuisiin toimenpiteisiin, kuten maatalouden ympäristötukijärjestelmiin, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin, maatilojen investointeihin sekä maaseudun infrastruktuureihin liittyvät menot.

5.43

| 5.43 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi hallinto- ja valvontamenettelyt sekä 25 maksun tarkastuksen lopullisten edunsaajien tasolla kahdeksassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi hallinto- ja valvontamenettelyt sekä 25 maksun tarkastuksen lopullisten edunsaajien tasolla kahdeksassa jäsenvaltiossa.

5.44

| 5.44 | Tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys oli suuri sekä virheiden vakavuuden että määrän osalta maatalouden ympäristötukijärjestelmissä. Näiden järjestelmien mukaisten maksujen saamisen edellytyksenä on tiettyjen (usein varsin monimutkaisten) ehtojen, esimerkiksi hyvien maatalouskäytäntöjen noudattaminen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kahdeksasta tarkastetusta tapauksesta seitsemässä, että viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai etteivät viranomaiset olleet tarkastaneet tehokkaasti tiettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

Tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys oli suuri sekä virheiden vakavuuden että määrän osalta maatalouden ympäristötukijärjestelmissä. Näiden järjestelmien mukaisten maksujen saamisen edellytyksenä on tiettyjen (usein varsin monimutkaisten) ehtojen, esimerkiksi hyvien maatalouskäytäntöjen noudattaminen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kahdeksasta tarkastetusta tapauksesta seitsemässä, että viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai etteivät viranomaiset olleet tarkastaneet tehokkaasti tiettyjä ehtoja.

| 5.44. | Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virheiden suuri esiintyvyys maatalouden ympäristötukitoimenpiteissä ei ole tyypillistä kaikille maaseudun kehittämisen menoille. |
| --- | --- |

5.44.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virheiden suuri esiintyvyys maatalouden ympäristötukitoimenpiteissä ei ole tyypillistä kaikille maaseudun kehittämisen menoille.

Komissio katsoo, että maatalouden ympäristötukitoimenpiteiden valvonta on melko monimutkaista, mutta niiden tavoite eli ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maatalouteen ja niiden lisäarvo on yleisesti tunnustettu.

Mitä tulee tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin seitsemään tapaukseen kahdeksasta, maatalouden ympäristösitoumusten noudattamatta jättäminen on monissa tapauksissa ollut joko osittaista tai vaikutukseltaan rajallista.

Komissio on luonut johdonmukaisen ohjelman maatalouden ympäristötukitoimenpiteiden kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastamiseksi.

| 5.45 | Tilintarkastustuomioistuin ei voinut esittää lausumaa kahdessa tapauksessa, koska edunsaajille suoritettujen maksujen tueksi ei ollut riittävästi todentavaa aineistoa. Ensimmäisessä tapauksessa ei voitu näyttää toteen investointia ja toisessa ei pystytty vahvistamaan ilmoitetun menon (lainojen korkotuki) ja viljelijän taloudellisen hyödyn välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

5.45

Tilintarkastustuomioistuin ei voinut esittää lausumaa kahdessa tapauksessa, koska edunsaajille suoritettujen maksujen tueksi ei ollut riittävästi todentavaa aineistoa. Ensimmäisessä tapauksessa ei voitu näyttää toteen investointia ja toisessa ei pystytty vahvistamaan ilmoitetun menon (lainojen korkotuki) ja viljelijän taloudellisen hyödyn välistä yhteyttä.

| 5.45. | Komissio seuraa näitä tapauksia sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

5.45.

Komissio seuraa näitä tapauksia sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline

| 5.46 | Maaseudun kehittämistä tuetaan EU-10-jäsenvaltioissa vuosina 2004–2006 ”maaseudun väliaikaisen kehittämisvälineen” avulla. Vuonna 2006 tämän välineen kautta maksettiin 2 116 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuin toimitti järjestelmätarkastuksia kahdessa jäsenvaltiossa, Latviassa ja Unkarissa. Latviassa ei havaittu ongelmia. |
| --- | --- |

5.46

Maaseudun kehittämistä tuetaan EU-10-jäsenvaltioissa vuosina 2004–2006 ”maaseudun väliaikaisen kehittämisvälineen” avulla. Vuonna 2006 tämän välineen kautta maksettiin 2 116 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuin toimitti järjestelmätarkastuksia kahdessa jäsenvaltiossa, Latviassa ja Unkarissa. Latviassa ei havaittu ongelmia.

5.47

| 5.47 | Unkarissa taloudellisesti merkittävimmän toimenpiteen, maatalouden ympäristötoimenpiteen (72,6 miljoonaa euroa), tarkastuksen yhteydessä havaittiin hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita. Esimerkiksi paikalla toimitettavia tarkastuksia oli toteutettu vuoden 2005 aikana vasta merkittävimmän korjuuajan jälkeen (josta seurasi, että monien ehtojen noudattamista ei varmennettu ollenkaan); viljelylohkoja ei voitu aina luotettavasti ja erikseen yksilöidä; maksimieläintiheyttä koskevaa ehtoa ei ollut tarkastettu osana yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ristiintarkastuksia (eläintietokantojen kanssa). |
| --- | --- |

Unkarissa taloudellisesti merkittävimmän toimenpiteen, maatalouden ympäristötoimenpiteen (72,6 miljoonaa euroa), tarkastuksen yhteydessä havaittiin hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita. Esimerkiksi paikalla toimitettavia tarkastuksia oli toteutettu vuoden 2005 aikana vasta merkittävimmän korjuuajan jälkeen (josta seurasi, että monien ehtojen noudattamista ei varmennettu ollenkaan); viljelylohkoja ei voitu aina luotettavasti ja erikseen yksilöidä; maksimieläintiheyttä koskevaa ehtoa ei ollut tarkastettu osana yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ristiintarkastuksia (eläintietokantojen kanssa).

| 5.47. | Komissio on tunnistanut vastaavia puutteita Unkarissa tekemiensä tarkastusten yhteydessä. Havaittujen puutteiden vaikutusta on tutkittu sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn aikana ja jos on havaittu rahastoa uhkaava riski, tehdään rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

5.47.

Komissio on tunnistanut vastaavia puutteita Unkarissa tekemiensä tarkastusten yhteydessä. Havaittujen puutteiden vaikutusta on tutkittu sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn aikana ja jos on havaittu rahastoa uhkaava riski, tehdään rahoitusoikaisuja.

Alan toimijoille ja jalostajille maksettujen tukien tarkastaminen jälkikäteen

| 5.48 | Jäsenvaltioiden on toteutettava vuosittain tarkastusohjelma, jonka yhteydessä kaupallisia asiakirjoja tarkastetaan maksun jälkeen vientitukien, jalostustukien sekä eräiden maaseudun kehittämisen menojen osalta. Jäsenvaltioiden on varmistuttava toimien toteuttamisesta ja toteuttamisen moitteettomuudesta sekä ryhdyttävä toimiin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimiseksi. Kyseiset tarkastukset tehdään asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.48

Jäsenvaltioiden on toteutettava vuosittain tarkastusohjelma, jonka yhteydessä kaupallisia asiakirjoja tarkastetaan maksun jälkeen vientitukien, jalostustukien sekä eräiden maaseudun kehittämisen menojen osalta. Jäsenvaltioiden on varmistuttava toimien toteuttamisesta ja toteuttamisen moitteettomuudesta sekä ryhdyttävä toimiin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimiseksi. Kyseiset tarkastukset tehdään asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti.

5.49

| 5.49 | Komissio valvoo ja koordinoi varmistaakseen, että jäsenvaltioiden riskianalyysit ja valvontaohjelmat ovat asianmukaiset. Menettelyyn kuuluu jäsenvaltioiden toimittamien asiaankuuluvien kertomusten ja muiden asiakirjojen tarkastelu, ja komissio saattaa myös tehdä jäsenvaltioihin tarkastuskäyntejä, joiden yhteydessä säännösten täytäntöönpano todetaan paikan päällä. |
| --- | --- |

Komissio valvoo ja koordinoi varmistaakseen, että jäsenvaltioiden riskianalyysit ja valvontaohjelmat ovat asianmukaiset. Menettelyyn kuuluu jäsenvaltioiden toimittamien asiaankuuluvien kertomusten ja muiden asiakirjojen tarkastelu, ja komissio saattaa myös tehdä jäsenvaltioihin tarkastuskäyntejä, joiden yhteydessä säännösten täytäntöönpano todetaan paikan päällä.

5.50

| 5.50 | Vuonna 2006 komissio toimitti erityistarkastuksia kahdeksaan jäsenvaltioon. Yhteensä 35:n sääntöjenmukaisuutta koskevan tarkastuksen (46) yhteydessä tarkastettiin vähintään yksi maksujen suorittamisen jälkeen toimitettu tarkastus. Joulukuun 2006 lopussa komissio otti käyttöön myös tiettyjä toimenpiteitä koskevat uudet yhdenmukaiset menetelmät, joiden tavoitteena oli asetuksen näkökohtien tarkastaminen sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten osalta (47). Tarkastuksen lähestymistavan ja sen kattaman alan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi nämä menetelmät olisi laajennettava koskemaan kaikkia asiaankuuluvia toimenpiteitä. Vuonna 2006 maaseudun kehittämisen sääntöjenmukaisuudesta vastaava yksikkö ei toimittanut yhtään tarkastusta, joka olisi kattanut asetuksessa vahvistetut osa-alueet, vaikka maaseudun kehittämisen osuus on 16 prosenttia jäsenvaltioiden ilmoittamista mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista. Muilla aloilla toimitettiin sekä horisontaalisia että sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia. |
| --- | --- |

Vuonna 2006 komissio toimitti erityistarkastuksia kahdeksaan jäsenvaltioon. Yhteensä 35:n sääntöjenmukaisuutta koskevan tarkastuksen (46) yhteydessä tarkastettiin vähintään yksi maksujen suorittamisen jälkeen toimitettu tarkastus. Joulukuun 2006 lopussa komissio otti käyttöön myös tiettyjä toimenpiteitä koskevat uudet yhdenmukaiset menetelmät, joiden tavoitteena oli asetuksen näkökohtien tarkastaminen sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten osalta (47). Tarkastuksen lähestymistavan ja sen kattaman alan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi nämä menetelmät olisi laajennettava koskemaan kaikkia asiaankuuluvia toimenpiteitä. Vuonna 2006 maaseudun kehittämisen sääntöjenmukaisuudesta vastaava yksikkö ei toimittanut yhtään tarkastusta, joka olisi kattanut asetuksessa vahvistetut osa-alueet, vaikka maaseudun kehittämisen osuus on 16 prosenttia jäsenvaltioiden ilmoittamista mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista. Muilla aloilla toimitettiin sekä horisontaalisia että sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia.

| 5.50. | Vuonna 2006 maaseudun kehittämisen sääntöjenmukaisuudesta vastaava yksikkö tarkasti pääasiassa asetuksen soveltamisalan ulkopuolisia toimenpiteitä kuten maatalouden ympäristötukitoimenpiteitä. Horisontaalisesti vastaava yksikkö tutki kuitenkin 21 maaseudun kehittämistä koskevaa tarkastusta, joiden osuus oli 19 prosenttia kaikista yksikön tutkimista tarkastuksista. Maaseudun kehittämisen osuus on kahdeksan prosenttia asetuksen piiriin kuuluvista menoista. |
| --- | --- |

5.50.

Vuonna 2006 maaseudun kehittämisen sääntöjenmukaisuudesta vastaava yksikkö tarkasti pääasiassa asetuksen soveltamisalan ulkopuolisia toimenpiteitä kuten maatalouden ympäristötukitoimenpiteitä. Horisontaalisesti vastaava yksikkö tutki kuitenkin 21 maaseudun kehittämistä koskevaa tarkastusta, joiden osuus oli 19 prosenttia kaikista yksikön tutkimista tarkastuksista. Maaseudun kehittämisen osuus on kahdeksan prosenttia asetuksen piiriin kuuluvista menoista.

| 5.51 | Siitä huolimatta, että asetuksella (EY) N:o 40/2006 otettiin käyttöön velvoite ilmoittaa tarkastetuista menoista, kaikki jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan näitä tietoja vielä vuonna 2006. Maidon vähittäismyyjien, julkisen varastoinnin ja monivuotisten maaseudun kehittämishankkeiden tarkastusten asemaa ja loppuun saatetun tarkastuksen käsitettä tulkitaan ja sovelletaan jäsenvaltioissa edelleen eri tavoin. |
| --- | --- |

5.51

Siitä huolimatta, että asetuksella (EY) N:o 40/2006 otettiin käyttöön velvoite ilmoittaa tarkastetuista menoista, kaikki jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan näitä tietoja vielä vuonna 2006. Maidon vähittäismyyjien, julkisen varastoinnin ja monivuotisten maaseudun kehittämishankkeiden tarkastusten asemaa ja loppuun saatetun tarkastuksen käsitettä tulkitaan ja sovelletaan jäsenvaltioissa edelleen eri tavoin.

| 5.51. | Komissio on tietoinen näistä jäsenvaltioiden tarkastuskäytäntöjen välisistä eroista, mutta ne eivät merkitse jäsenvaltioiden asetuksen mukaisten velvollisuuksien rikkomista. |
| --- | --- |

5.51.

Komissio on tietoinen näistä jäsenvaltioiden tarkastuskäytäntöjen välisistä eroista, mutta ne eivät merkitse jäsenvaltioiden asetuksen mukaisten velvollisuuksien rikkomista.

| 5.52 | Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2005 tilintarkastustuomioistuin arvosteli komissiota siitä, ettei se kyennyt arvioimaan, kuinka hyvin tarkastusten avulla oli onnistuttu havaitsemaan ja perimään takaisin sääntöjenvastaisia maksuja. Marraskuun 2006 lopussa komissio pyysi jäsenvaltioilta tietoja takaisinperinnästä, mutta vaatimattomin tuloksin – tähän mennessä kuusi jäsenvaltiota on lähettänyt vastauksensa. Tästä syystä komissio ei edelleenkään tiedä, kuinka monet asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti alun perin ilmoitetuista mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista johtivat takaisinperintään tai mistä syystä takaisinperintä ei toteutunut. |
| --- | --- |

5.52

Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2005 tilintarkastustuomioistuin arvosteli komissiota siitä, ettei se kyennyt arvioimaan, kuinka hyvin tarkastusten avulla oli onnistuttu havaitsemaan ja perimään takaisin sääntöjenvastaisia maksuja. Marraskuun 2006 lopussa komissio pyysi jäsenvaltioilta tietoja takaisinperinnästä, mutta vaatimattomin tuloksin – tähän mennessä kuusi jäsenvaltiota on lähettänyt vastauksensa. Tästä syystä komissio ei edelleenkään tiedä, kuinka monet asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti alun perin ilmoitetuista mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista johtivat takaisinperintään tai mistä syystä takaisinperintä ei toteutunut.

| 5.52. | Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 menestymistä mitataan maksujen jälkeen toimitetuissa tarkastuksissa mahdollisesti löydettyjen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärän ja arvon perusteella. Komissio on antanut tilintarkastustuomioistuimelle asiaan liittyviä täsmällisiä tietoja. |
| --- | --- |

5.52.

Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 menestymistä mitataan maksujen jälkeen toimitetuissa tarkastuksissa mahdollisesti löydettyjen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärän ja arvon perusteella. Komissio on antanut tilintarkastustuomioistuimelle asiaan liittyviä täsmällisiä tietoja.

Komissio odottaa saavansa tietää vuoden loppuun mennessä takaisin perittyjen sääntöjenvastaisten maksujen lukumäärän kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden osalta.

Havaittujen sääntöjenvastaisuuksien seurantaa tarkastetaan järjestelmällisesti komission jäsenvaltioihin tekemien tarkastuskäyntien aikana. Toteutetut toimenpiteet ja annetut perustelut katsottiin yleensä hyväksyttäviksi tapauksissa, jotka muodostavat osan vuonna 2006 valittujen tarkastusten otannasta.

Lisäksi todentamisviranomaisten on komission uusien ohjeiden mukaisesti vuodesta 2007 alkaen varmistettava, että maksajavirastot seuraavat asianmukaisesti kaikkia asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamisen yhteydessä mahdollisesti paljastuvia sääntöjenvastaisuuksia.

| 5.53 | Varainhoitovuosia 2004 ja 2005 ja niitä aikaisempia varainhoitovuosia koskevien, maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten päätökseen saamisessa oli jäsenvaltioiden toimittamien vuosikertomusten ajankohtana – 1. tammikuuta 2007 – edelleen viipeitä Saksassa (Niedersachsen), Italiassa (Ministero Politiche Agricole) ja Espanjassa (Andalusia). |
| --- | --- |

5.53

Varainhoitovuosia 2004 ja 2005 ja niitä aikaisempia varainhoitovuosia koskevien, maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten päätökseen saamisessa oli jäsenvaltioiden toimittamien vuosikertomusten ajankohtana – 1. tammikuuta 2007 – edelleen viipeitä Saksassa (Niedersachsen), Italiassa (Ministero Politiche Agricole) ja Espanjassa (Andalusia).

| 5.53. | Italian (Ministerio Politiche Agricole) ja Saksan (Niedersachsen) viipeiden taloudellinen merkitys on vähäinen. Lisäksi niitä lyhennetään säännöllisesti. Komissio seuraa tiiviisti saavutettua edistystä. |
| --- | --- |

5.53.

Italian (Ministerio Politiche Agricole) ja Saksan (Niedersachsen) viipeiden taloudellinen merkitys on vähäinen. Lisäksi niitä lyhennetään säännöllisesti. Komissio seuraa tiiviisti saavutettua edistystä.

Komission tarkastuskäynti Espanjaan 11.–15. kesäkuuta 2007 osoitti, että vuosien 2004 ja 2005 ja sitä aiemmat viipeet on Andalusian osalta kurottu kokonaan umpeen.

Vientituet

| 5.54 | EU:n maataloustuotteiden viejille maksetaan vientitukea EU:n sisämarkkinahintojen ja maailmanmarkkinahintojen välisen eron kattamiseksi ja yhteisössä tuotetun ylijäämän myymiseksi maailmanmarkkinoilla. Vuonna 2006 vientitukia maksettiin 2 493 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden on tehtävä fyysinen tarkastus viidelle prosentille viennistä, jotta varmistutaan siitä, että tuotteet on kuvailtu oikein ja että ne ovat oikeutettuja vientitukeen, jota niiden osalta on haettu. Niiden on myös tehtävä tarkastuksia EU:n alueelta poistumispaikalla, jos tämä ei ole sama paikka, jossa tavarat esitettiin fyysistä tarkastusta varten (vaihtamista koskevat tarkastukset) (48). Komissio valvoo näiden tarkastusten laatua ja määrää. |
| --- | --- |

5.54

EU:n maataloustuotteiden viejille maksetaan vientitukea EU:n sisämarkkinahintojen ja maailmanmarkkinahintojen välisen eron kattamiseksi ja yhteisössä tuotetun ylijäämän myymiseksi maailmanmarkkinoilla. Vuonna 2006 vientitukia maksettiin 2 493 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden on tehtävä fyysinen tarkastus viidelle prosentille viennistä, jotta varmistutaan siitä, että tuotteet on kuvailtu oikein ja että ne ovat oikeutettuja vientitukeen, jota niiden osalta on haettu. Niiden on myös tehtävä tarkastuksia EU:n alueelta poistumispaikalla, jos tämä ei ole sama paikka, jossa tavarat esitettiin fyysistä tarkastusta varten (vaihtamista koskevat tarkastukset) (48). Komissio valvoo näiden tarkastusten laatua ja määrää.

| 5.54. | Komission toteuttamaan tarkastusten seurantaan kuuluu paikalla toimitettava tarkastus sekä jäsenvaltioiden toimittamien vuosittaisten tilastojen järjestelmällinen kerääminen ja tarkastaminen, mikä osoittaa sääntöjenvastaisuuksien määrän olevan vähäinen. |
| --- | --- |

5.54.

Komission toteuttamaan tarkastusten seurantaan kuuluu paikalla toimitettava tarkastus sekä jäsenvaltioiden toimittamien vuosittaisten tilastojen järjestelmällinen kerääminen ja tarkastaminen, mikä osoittaa sääntöjenvastaisuuksien määrän olevan vähäinen.

| 5.55 | Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tietoja toteutuneista menoista ja EMOTR-tukiosastosta sekä tilien tarkastamista ja hyväksymistä että seurantaa ja ennusteiden tekemistä varten (49). Jakson 2004/2005 tietoja koskeva tilintarkastustuomioistuimen analysointi osoitti, että fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista toimitetut tiedot eivät ole luotettavia. Sen lisäksi havaittiin, että Kreikka ei ole toimittanut mitään asiaankuuluvia tietoja. Alankomaiden osalta todettiin, että erään maksajaviraston käyttämä fyysisten tarkastusten määritelmä sisälsi asiakirjatarkastukset, mikä aiheutti sen, että kirjattujen tarkastusten määrä oli merkittävästi liian suuri. |
| --- | --- |

5.55

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tietoja toteutuneista menoista ja EMOTR-tukiosastosta sekä tilien tarkastamista ja hyväksymistä että seurantaa ja ennusteiden tekemistä varten (49). Jakson 2004/2005 tietoja koskeva tilintarkastustuomioistuimen analysointi osoitti, että fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista toimitetut tiedot eivät ole luotettavia. Sen lisäksi havaittiin, että Kreikka ei ole toimittanut mitään asiaankuuluvia tietoja. Alankomaiden osalta todettiin, että erään maksajaviraston käyttämä fyysisten tarkastusten määritelmä sisälsi asiakirjatarkastukset, mikä aiheutti sen, että kirjattujen tarkastusten määrä oli merkittävästi liian suuri.

| 5.55. | Asetus (EY) N:o 2390/1999 koskee tilitietoja, joiden ensisijaisena tarkoituksena on antaa yksityiskohtaisia tietoja jäsenvaltioiden menojen perustana olevista yksittäisistä toimista ja samalla myös koota yhteen toimia koskevia muita tietoja, jotka tunnetaan tileihin viemisen ajankohtana. Komissio on tietoinen siitä, että tiedot eivät tästä syystä aina ole täydellisiä. Tiedot ovat siis hyödyllisiä analyysi- ja tarkastustarkoituksiin, mutta niitä ei käytetä fyysisten tarkastustasojen seurantaan. |
| --- | --- |

5.55.

Asetus (EY) N:o 2390/1999 koskee tilitietoja, joiden ensisijaisena tarkoituksena on antaa yksityiskohtaisia tietoja jäsenvaltioiden menojen perustana olevista yksittäisistä toimista ja samalla myös koota yhteen toimia koskevia muita tietoja, jotka tunnetaan tileihin viemisen ajankohtana. Komissio on tietoinen siitä, että tiedot eivät tästä syystä aina ole täydellisiä. Tiedot ovat siis hyödyllisiä analyysi- ja tarkastustarkoituksiin, mutta niitä ei käytetä fyysisten tarkastustasojen seurantaan.

Paljon tärkeämpiä tähän tarkoitukseen ovat komission vuosittain saamat yksityiskohtaiset tilastot, jotka tarkastetaan järjestelmällisesti sekä asiakirjatarkastuksina että paikalla toimitettavina tarkastuksina ja joita pidetään varsin luotettavina seurantavälineinä.

Toteutuneita menoja koskevia puuttuvia tietoja pyydettiin Kreikalta jo 19. lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, ja Kreikka sisällytti ne vuosia 2005 ja 2006 koskeviin tietoihin.

Alankomaiden osalta komissio odottaa kyseisen jäsenvaltion vastausta.

Komission toteuttama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

| 5.56 | Maatalousmenojen hallinnointi on useimmiten jaettu jäsenvaltioiden ja komission kesken. Jäsenvaltiot maksavat tuet, jotka komissio tämän jälkeen korvaa. Näitä korvauksia pidetään ennakoina, kunnes komissio on tarkastanut ja hyväksynyt tilit. Tätä tarkoitusta varten nykyisin käytetty kaksivaiheinen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely käsittää vuotuisen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksen ja monivuotiset sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset. Kyseiset päätökset tekee komissio. |
| --- | --- |

5.56

Maatalousmenojen hallinnointi on useimmiten jaettu jäsenvaltioiden ja komission kesken. Jäsenvaltiot maksavat tuet, jotka komissio tämän jälkeen korvaa. Näitä korvauksia pidetään ennakoina, kunnes komissio on tarkastanut ja hyväksynyt tilit. Tätä tarkoitusta varten nykyisin käytetty kaksivaiheinen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely käsittää vuotuisen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksen ja monivuotiset sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset. Kyseiset päätökset tekee komissio.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

| 5.57 | Komissio tarkasti ja hyväksyi vuotta 2006 koskevissa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa päätöksissä (50) 91 maksajaviraston tilit; virastojen kokonaismäärä on 98 (ks.
  taulukko 5.1
  ). Päätökset pohjautuvat riippumattomien tarkastajien (todentamisviranomaiset) antamiin todistuksiin, jotka rajoittuvat maksajavirastojen tilien täydellisyyteen, oikeellisuuteen ja todenperäisyyteen. Tilien perustana olevien maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia tarkastuksia (”sääntöjenmukaisuutta koskevat näkökohdat”) ei ole nimenomaisesti mainittu asetuksissa eikä komissio edellytä todentamisviranomaisilta niiden toimittamista. Tämän vuoksi todentamisviranomaisten myöntämistä todistuksista ei voida olettaa saatavan varmuutta tästä aiheesta. |
| --- | --- |

5.57

Komissio tarkasti ja hyväksyi vuotta 2006 koskevissa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa päätöksissä (50) 91 maksajaviraston tilit; virastojen kokonaismäärä on 98 (ks.
  taulukko 5.1
  ). Päätökset pohjautuvat riippumattomien tarkastajien (todentamisviranomaiset) antamiin todistuksiin, jotka rajoittuvat maksajavirastojen tilien täydellisyyteen, oikeellisuuteen ja todenperäisyyteen. Tilien perustana olevien maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia tarkastuksia (”sääntöjenmukaisuutta koskevat näkökohdat”) ei ole nimenomaisesti mainittu asetuksissa eikä komissio edellytä todentamisviranomaisilta niiden toimittamista. Tämän vuoksi todentamisviranomaisten myöntämistä todistuksista ei voida olettaa saatavan varmuutta tästä aiheesta.

| 5.57. | Asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti todentamisviranomaisen laatimassa todistuksessa todetaan, onko viranomainen saanut kohtuullisen varmuuden siitä, että komissiolle toimitetut tilit ovat todenperäiset, täydelliset ja tarkat. Todistus perustuu muun muassa maksajaviraston hallintorakenteeseen liittyvien menettelyjen tutkimiseen sen selvittämiseksi, pystytäänkö rakenteen avulla varmistamaan, että maksujen yhteensopivuus yhteisön sääntöjen kanssa tarkistetaan ennen maksujen suorittamista. Todistus muodostaa osan yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen johdonmukaista hallinto- ja valvontajärjestelmää ja edistää sinänsä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaa varmuutta. Todentamisviranomaisten odotetaan lisäksi varainhoitovuodesta 2007 eteenpäin antavan sisäisten valvontajärjestelmien tehokkuutta koskevan lausuman, jossa todetaan, antaako maksajaviraston käyttöön ottama valvontajärjestelmä kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

5.57.

Asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti todentamisviranomaisen laatimassa todistuksessa todetaan, onko viranomainen saanut kohtuullisen varmuuden siitä, että komissiolle toimitetut tilit ovat todenperäiset, täydelliset ja tarkat. Todistus perustuu muun muassa maksajaviraston hallintorakenteeseen liittyvien menettelyjen tutkimiseen sen selvittämiseksi, pystytäänkö rakenteen avulla varmistamaan, että maksujen yhteensopivuus yhteisön sääntöjen kanssa tarkistetaan ennen maksujen suorittamista. Todistus muodostaa osan yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen johdonmukaista hallinto- ja valvontajärjestelmää ja edistää sinänsä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaa varmuutta. Todentamisviranomaisten odotetaan lisäksi varainhoitovuodesta 2007 eteenpäin antavan sisäisten valvontajärjestelmien tehokkuutta koskevan lausuman, jossa todetaan, antaako maksajaviraston käyttöön ottama valvontajärjestelmä kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 5.58 | Tilatukijärjestelmän tarkastaminen oli todentamisviranomaisten tehtävänä ensimmäisen kerran vuonna 2006. Komissio ei määritellyt tätä tehtävää varten erikseen tarkastuksen sisältöä ja perusteellisuutta. Esimerkiksi Italian todentamisviranomaiset jättivät tukioikeuksien varmentamisen tarkastuksensa ulkopuolelle ja mainitsivat asian todistuksissaan. Komissio hyväksyi käytännön kommentoimatta asiaa. |
| --- | --- |

5.58

Tilatukijärjestelmän tarkastaminen oli todentamisviranomaisten tehtävänä ensimmäisen kerran vuonna 2006. Komissio ei määritellyt tätä tehtävää varten erikseen tarkastuksen sisältöä ja perusteellisuutta. Esimerkiksi Italian todentamisviranomaiset jättivät tukioikeuksien varmentamisen tarkastuksensa ulkopuolelle ja mainitsivat asian todistuksissaan. Komissio hyväksyi käytännön kommentoimatta asiaa.

| 5.58. | Todentamisviranomaisia pyydetään varmistumaan tukioikeuksien varmentamiseksi toteutettavien maksajaviraston menettelyjen toiminnan vaikuttavuudesta. Niitä ei sitä vastoin vaadita varmentamaan suoraan jokaisen edunsaajan tukioikeuksien oikeellisuutta tarkastamalla otannan jokaisen edunsaajan tilien perustana olevien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Vuonna 2006 kaikki todentamisviranomaiset noudattivat tätä vaatimusta tarkastamalla maksajavirastojen menettelyt tilatukijärjestelmän tukioikeuksien varmentamiseksi. |
| --- | --- |

5.58.

Todentamisviranomaisia pyydetään varmistumaan tukioikeuksien varmentamiseksi toteutettavien maksajaviraston menettelyjen toiminnan vaikuttavuudesta. Niitä ei sitä vastoin vaadita varmentamaan suoraan jokaisen edunsaajan tukioikeuksien oikeellisuutta tarkastamalla otannan jokaisen edunsaajan tilien perustana olevien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Vuonna 2006 kaikki todentamisviranomaiset noudattivat tätä vaatimusta tarkastamalla maksajavirastojen menettelyt tilatukijärjestelmän tukioikeuksien varmentamiseksi.

Tilatukijärjestelmän tarkastuksen sisältö ja perusteellisuus on määritelty mallikertomusta koskevissa komission uusissa ohjeissa, joita sovelletaan varainhoitovuodesta 2007 alkaen.

| 5.59 | Komissio kohdistaa yleensä todentamisviranomaisten todistuksiin ja kertomuksiin lähinnä asiakirjatarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että aika, joka komissiolla oli käytettävissä tarkastuksen tekemiseen, ja kyseessä olevien kielten lukumäärä rajoittavat tarkastuksen sisältöä ja perusteellisuutta (51). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 30 todistusta ja kertomusta (52); niistä seitsemän kohdalla se ei voinut päätellä saatavilla olleiden tietojen perusteella, oliko maksajavirastojen tileissä olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

5.59

Komissio kohdistaa yleensä todentamisviranomaisten todistuksiin ja kertomuksiin lähinnä asiakirjatarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että aika, joka komissiolla oli käytettävissä tarkastuksen tekemiseen, ja kyseessä olevien kielten lukumäärä rajoittavat tarkastuksen sisältöä ja perusteellisuutta (51). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 30 todistusta ja kertomusta (52); niistä seitsemän kohdalla se ei voinut päätellä saatavilla olleiden tietojen perusteella, oliko maksajavirastojen tileissä olennaisia virheitä.

| 5.59. | Komissio tekee tarkastustyötä saadakseen (sille esitettyjen tietojen perusteella) kohtuullisen varmuuden siitä, ovatko maksajavirastojen tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat eli siitä, että niissä ei ole olennaisesti väärin ilmoitettuja menoja. Menoja jätetään päätösten ulkopuolelle, jos komissio ei pysty tekemään myönteistä päätelmää. Tämä on erillinen ja sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskevista tehtävistä poikkeava järjestelmä, jonka tavoitteena on yhteisön sääntöjen vastaisesti aiheutuneiden menojen jättäminen yhteisön rahoituksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

5.59.

Komissio tekee tarkastustyötä saadakseen (sille esitettyjen tietojen perusteella) kohtuullisen varmuuden siitä, ovatko maksajavirastojen tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat eli siitä, että niissä ei ole olennaisesti väärin ilmoitettuja menoja. Menoja jätetään päätösten ulkopuolelle, jos komissio ei pysty tekemään myönteistä päätelmää. Tämä on erillinen ja sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskevista tehtävistä poikkeava järjestelmä, jonka tavoitteena on yhteisön sääntöjen vastaisesti aiheutuneiden menojen jättäminen yhteisön rahoituksen ulkopuolelle.

Komissio pystyi varmistumaan siitä, ettei sen tarkastamissa ja hyväksymissä tileissä olevien menojen kokonaismäärässä ollut olennaisia virheitä. Tämä koskee myös seitsemää tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa tiliä.

| 5.60 | Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin seitsemän todentamisviranomaisen luokse tarkastaakseen niiden työn (53). Havaitut keskeiset puutteet liittyivät yksityiskohtaisen testaamisen sisältöön ja perusteellisuuteen, valtuutettujen elinten työhön ja erityisesti paikalla toimitettuihin tarkastuksiin ja velallisten tilien täydellisyyden varmentamiseen. Nämä puutteet olisi korjattava, jotta todentamisviranomaisten toteuttamasta työstä saataisiin parempi varmuus. Vuonna 2006 komission yksiköt tekivät tarkastuskäynnin neljän muun maksajaviraston todentamisviranomaisen luo (54). Komission päätelmissä todettiin pelkästään, että todentamisviranomaisen tarkastusmenetelmät näyttävät antavan riittävän varmuuden tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä varten. |
| --- | --- |

5.60

Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin seitsemän todentamisviranomaisen luokse tarkastaakseen niiden työn (53). Havaitut keskeiset puutteet liittyivät yksityiskohtaisen testaamisen sisältöön ja perusteellisuuteen, valtuutettujen elinten työhön ja erityisesti paikalla toimitettuihin tarkastuksiin ja velallisten tilien täydellisyyden varmentamiseen. Nämä puutteet olisi korjattava, jotta todentamisviranomaisten toteuttamasta työstä saataisiin parempi varmuus. Vuonna 2006 komission yksiköt tekivät tarkastuskäynnin neljän muun maksajaviraston todentamisviranomaisen luo (54). Komission päätelmissä todettiin pelkästään, että todentamisviranomaisen tarkastusmenetelmät näyttävät antavan riittävän varmuuden tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä varten.

| 5.60. | Todentamisviranomaisten työn sisällön ja perusteellisuuden osalta voidaan todeta, että näitä viranomaisia vaaditaan asiaan sovellettavassa lainsäädännössä tutkimaan vain maksajavirastojen hallinnollinen rakenne sen toteamiseksi, voidaanko rakenteen avulla varmistaa ennen maksujen suorittamista, että maksujen yhteensopivuus yhteisön sääntöjen kanssa on tarkastettu. Tämä riittää tilien tarkastamisen ja hyväksymisen tarkoituksiin eikä tätä menettelyä tulisi pitää puutteellisena. |
| --- | --- |

5.60.

Todentamisviranomaisten työn sisällön ja perusteellisuuden osalta voidaan todeta, että näitä viranomaisia vaaditaan asiaan sovellettavassa lainsäädännössä tutkimaan vain maksajavirastojen hallinnollinen rakenne sen toteamiseksi, voidaanko rakenteen avulla varmistaa ennen maksujen suorittamista, että maksujen yhteensopivuus yhteisön sääntöjen kanssa on tarkastettu. Tämä riittää tilien tarkastamisen ja hyväksymisen tarkoituksiin eikä tätä menettelyä tulisi pitää puutteellisena.

Komission vuonna 2006 tekemien tarkastusmatkojen perusteella (käytettyjen menetelmien arvioinnin ja suoritetun testauksen avulla) voidaan todeta, että todentamisviranomaisten kertomukset ja todistukset ovat olennaisilta osiltaan luotettavia, vaikka joillakin aloilla onkin parantamisen varaa. Kaikille mainituille seikoille annetaan asianmukainen painoarvo komission uusissa mallikertomusta koskevissa ohjeissa. Todentamisviranomaisten odotetaan käsittelevän näitä asioita perusteellisemmin ja esittävän havaintonsa selkeämmin.

| 5.61 | Komissio on ottanut käyttöön uuden takaisinperintämenettelyn (55), joka sisältää taulukot velallisten tileistä. Taulukoiden täyttämistä koskevat lopulliset suuntaviivat annettiin kuitenkin vasta marraskuussa 2006. Velallisten tilien luotettavuuteen liittyvän tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön perusteella näiden taulukoiden täydellisyys voidaan asettaa kyseenalaiseksi seuraavien havaittujen puutteiden vuoksi: todistuksiin sisältyvien lausumien ja kertomuksissa esitettyjen keskeisten havaintojen rajoitteet, eräiden todentamisviranomaisten toteuttama rajallinen työ ja riittämätön tiedon määrä useissa kertomuksissa. Lisäksi komissio täsmäytti kyseiset taulukot, ja aiemmin jo oikeiksi varmennettuihin taulukoihin tehtiin täsmäytyksen perusteella joitakin muutoksia. |
| --- | --- |

5.61

Komissio on ottanut käyttöön uuden takaisinperintämenettelyn (55), joka sisältää taulukot velallisten tileistä. Taulukoiden täyttämistä koskevat lopulliset suuntaviivat annettiin kuitenkin vasta marraskuussa 2006. Velallisten tilien luotettavuuteen liittyvän tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön perusteella näiden taulukoiden täydellisyys voidaan asettaa kyseenalaiseksi seuraavien havaittujen puutteiden vuoksi: todistuksiin sisältyvien lausumien ja kertomuksissa esitettyjen keskeisten havaintojen rajoitteet, eräiden todentamisviranomaisten toteuttama rajallinen työ ja riittämätön tiedon määrä useissa kertomuksissa. Lisäksi komissio täsmäytti kyseiset taulukot, ja aiemmin jo oikeiksi varmennettuihin taulukoihin tehtiin täsmäytyksen perusteella joitakin muutoksia.

| 5.61. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat taulukot (56) on suunniteltu antamaan komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 ja 33 artiklassa tarkoitettuja väärinkäytöstapauksia koskevan uuden tarkastus- ja hyväksymismenetelmän käyttämiseen tarvittavat tiedot. Näiden taulukkojen ja maksajavirastojen velallisluettelojen välillä on selkeä yhteys, ja vuodesta 2007 alkaen sovellettavissa todentamisviranomaisille annetuissa mallikertomusta koskevissa komission uusissa ohjeissa vaaditaan todentamisviranomaisia täsmäyttämään velallisluettelo taulukoihin ja antamaan mahdollisesti havaittuja eroavaisuuksia koskevat selvitykset. |
| --- | --- |

5.61.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat taulukot (56) on suunniteltu antamaan komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 ja 33 artiklassa tarkoitettuja väärinkäytöstapauksia koskevan uuden tarkastus- ja hyväksymismenetelmän käyttämiseen tarvittavat tiedot. Näiden taulukkojen ja maksajavirastojen velallisluettelojen välillä on selkeä yhteys, ja vuodesta 2007 alkaen sovellettavissa todentamisviranomaisille annetuissa mallikertomusta koskevissa komission uusissa ohjeissa vaaditaan todentamisviranomaisia täsmäyttämään velallisluettelo taulukoihin ja antamaan mahdollisesti havaittuja eroavaisuuksia koskevat selvitykset.

Todentamisviranomaiset todentavat taulukot osana maksajavirastojen tilinpäätöksiä. Lisäksi komissio on panostanut huomattavasti kohtuullisen varmuuden saamiseen siitä, että ilmoitettu velka on luokiteltu ja todettu luotettavasti. Taseet 15. päivältä lokakuuta 2006 arvioitiin ja vanhan taulukon 105 päätöstaseet täsmäytettiin vuoden 2005 lokakuun puolivälin avaaviin taseisiin, jotka on esitetty liitteessä III olevissa uusissa taulukoissa. Jollei täsmäytys ole onnistunut ja summat ovat olleet merkittävät, eikä näin ollen ole saatu kohtuullista varmuutta, esimerkiksi AGEA:n (Italia) tapauksessa, tilit on jätetty päätöksen ulkopuolelle.

Komissio toteuttaa yksityiskohtaisen seurannan vuoden 2007 kuluessa varmistaakseen, että velat ilmoitetaan moitteettomasti liitteessä III olevissa taulukoissa.

| 5.62 | Päätös jäljellä olevien sääntöjenvastaisuuksien, joista yhteisö ja jäsenvaltiot vastaavat samansuuruisella osuudella (niin kutsuttu 50/50-sääntö) (57), määristä lisättiin ensimmäistä kertaa vuotta 2006 koskeviin tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeviin päätöksiin ja noin 130 miljoonan euron suuruinen määrä veloitettiin sekä yhteisöltä että jäsenvaltioilta (58). Yhteisön vastattavaksi kokonaan jäi lisäksi 147 miljoonan euron sääntöjenvastaisuudet, joiden takaisinperintää jäsenvaltiot pitivät mahdottomana (59). Uuden menettelyn mukaan yhteisön vastattavaksi voi tulla merkittäviä määriä jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. Tästä johtuen komission on ryhdyttävä toteuttamaan yksityiskohtaista seurantaa, jotta varmistutaan siitä, että velat tulevat asianmukaisesti yhteisön vastattavaksi. |
| --- | --- |

5.62

Päätös jäljellä olevien sääntöjenvastaisuuksien, joista yhteisö ja jäsenvaltiot vastaavat samansuuruisella osuudella (niin kutsuttu 50/50-sääntö) (57), määristä lisättiin ensimmäistä kertaa vuotta 2006 koskeviin tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeviin päätöksiin ja noin 130 miljoonan euron suuruinen määrä veloitettiin sekä yhteisöltä että jäsenvaltioilta (58). Yhteisön vastattavaksi kokonaan jäi lisäksi 147 miljoonan euron sääntöjenvastaisuudet, joiden takaisinperintää jäsenvaltiot pitivät mahdottomana (59). Uuden menettelyn mukaan yhteisön vastattavaksi voi tulla merkittäviä määriä jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. Tästä johtuen komission on ryhdyttävä toteuttamaan yksityiskohtaista seurantaa, jotta varmistutaan siitä, että velat tulevat asianmukaisesti yhteisön vastattavaksi.

| 5.62. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat tulokset ovat seurauksena komission asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan nojalla käyttöön otetusta väärinkäytöstapauksia koskevasta uudesta tarkastus- ja hyväksymisjärjestelmästä. |
| --- | --- |

5.62.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat tulokset ovat seurauksena komission asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan nojalla käyttöön otetusta väärinkäytöstapauksia koskevasta uudesta tarkastus- ja hyväksymisjärjestelmästä.

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 49 artiklan mukaisesti uutta niin kutsuttua 50/50-sääntöä sovellettiin vuonna 2007 kaikkiin selvittämättömiin tapauksiin, joissa määriä ei ole saatu perittyä takaisin kokonaisuudessaan 16 päivään lokakuuta 2006 mennessä. Jotkut näistä tapauksista ovat 1980-luvulta. Tämä selittää sen, että selvitetty määrä on suhteellisen suuri. On odotettavissa, että kun tulevina vuosina käsitellään vain tapauksia, joissa kyseisenä vuonna on kulunut neljä tai kahdeksan vuotta päätöksen tekemisestä, selvitettävät määrät tulevat olemaan paljon vähäisemmät.

Todentamisviranomaiset todentavat kummankin osapuolen vastattaviksi tulleet summat, mikä tarkoittaa, että nämä viranomaiset ovat tarkastaneet summat yksityiskohtaisesti. Lisäksi komissio seuraa maksajavirastojen tarkastamisen yhteydessä, että jäsenvaltiot soveltavat moitteettomasti tätä uutta tarkastus- ja hyväksymisjärjestelmää.

Sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset

| 5.63 | Sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten tavoitteena on jättää sellaiset menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle, joiden kohdalla komissio on todennut, että menoja ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Maatalouden pääosaston pääjohtaja käyttää sääntöjenmukaisuutta koskevaa päätöstä myös EMOTR:n menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan lausumansa tueksi. Järjestelmän analysointi osoitti seuraavat puutteet: |
| --- | --- |

5.63

Sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten tavoitteena on jättää sellaiset menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle, joiden kohdalla komissio on todennut, että menoja ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Maatalouden pääosaston pääjohtaja käyttää sääntöjenmukaisuutta koskevaa päätöstä myös EMOTR:n menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan lausumansa tueksi. Järjestelmän analysointi osoitti seuraavat puutteet:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| a) | Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset eivät liittyneet lopullisille edunsaajille päätöksentekovuonna suoritettuihin maksuihin, vaan ne liittyivät yleensä usean vuoden menoihin ja ne tehtiin monien vuosien viipeellä. Varainhoitovuoden 2006 loppuun mennessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä ei ollut vielä saatu päätökseen vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. |
| --- | --- |

a)

Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset eivät liittyneet lopullisille edunsaajille päätöksentekovuonna suoritettuihin maksuihin, vaan ne liittyivät yleensä usean vuoden menoihin ja ne tehtiin monien vuosien viipeellä. Varainhoitovuoden 2006 loppuun mennessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä ei ollut vielä saatu päätökseen vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta.

| a) | Vuoden 2006 lopussa oli enää 12 keskeneräistä vuonna 2002 ja sitä ennen aloitettua tarkastusta, joiden yhteydessä voidaan tehdä rahoitusoikaisuja vuotta 2001 edeltävälle ajanjaksolle. Tämä tarkoittaa, että sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen vuoden 2000 ja sitä edeltävien vuosien menojen osalta on pääosin saatu päätökseen.
  Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen monivuotinen luonne ei vaikuta varmuuteen, joka perustuu näihin menettelyihin varainhoitovuonna 2006. On totta, että taloudelliset seuraukset määritellään vasta menettelyjen lopussa, mutta vuonna 2006 toteutettujen tarkastusten alustavat havainnot ovat jo tiedossa. Koska jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät kuuluvat lisäksi komission tarkastusten piiriin, ne eivät vain anna tietoja tarkastetuista menoista vaan välillisesti myös kyseessä olevien järjestelmien piirin kuuluvista tulevista menoista. |
| --- | --- |

a)

Vuoden 2006 lopussa oli enää 12 keskeneräistä vuonna 2002 ja sitä ennen aloitettua tarkastusta, joiden yhteydessä voidaan tehdä rahoitusoikaisuja vuotta 2001 edeltävälle ajanjaksolle. Tämä tarkoittaa, että sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen vuoden 2000 ja sitä edeltävien vuosien menojen osalta on pääosin saatu päätökseen.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen monivuotinen luonne ei vaikuta varmuuteen, joka perustuu näihin menettelyihin varainhoitovuonna 2006. On totta, että taloudelliset seuraukset määritellään vasta menettelyjen lopussa, mutta vuonna 2006 toteutettujen tarkastusten alustavat havainnot ovat jo tiedossa. Koska jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät kuuluvat lisäksi komission tarkastusten piiriin, ne eivät vain anna tietoja tarkastetuista menoista vaan välillisesti myös kyseessä olevien järjestelmien piirin kuuluvista tulevista menoista.

| b) | Maatalouden pääosaston vuoden 2006 vuotuisen toimintakertomuksen varmuutta koskevassa luvussa viitattiin komission tileille vuonna 2006 kirjattuihin 1 472 miljoonan euron ehdollisiin varoihin (60), joiden tarkoituksena on ennakoida tulevien rahoituskorjausten vaikutus. Kyseinen kirjanpitokäsittely parantaa tilien käyttäjien saatavilla olevia tietoja, mutta tilintarkastustuomioistuin tai komissio ei voi saada sen avulla varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

b)

Maatalouden pääosaston vuoden 2006 vuotuisen toimintakertomuksen varmuutta koskevassa luvussa viitattiin komission tileille vuonna 2006 kirjattuihin 1 472 miljoonan euron ehdollisiin varoihin (60), joiden tarkoituksena on ennakoida tulevien rahoituskorjausten vaikutus. Kyseinen kirjanpitokäsittely parantaa tilien käyttäjien saatavilla olevia tietoja, mutta tilintarkastustuomioistuin tai komissio ei voi saada sen avulla varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| b) | Kuten maatalouden pääosaston vuoden 2006 toimintakertomuksessa todettiin, voidaan vuonna 2006 suoritettujen tarkastusten tuloksista päätellä, että kansallisissa valvontajärjestelmissä olevien puutteiden kokonaistilanne on verrattavissa edellisten vuosien tilanteeseen ja että on sen vuoksi täysin perusteltua arvioida vuoden 2006 menoja koskevan riskin kattamiseen tarvittavien rahoitusoikaisujen määrä aiempien vuosien eli aikavälin 1996–2001 keskimääräisten nettokorjauskerrointen perusteella.
  Ehdollisten varojen kirjaamisella komission tileihin pyritään paljastamaan (mahdolliset) saamiset komission tarkastusten tulosten perusteella eikä saamaan varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

b)

Kuten maatalouden pääosaston vuoden 2006 toimintakertomuksessa todettiin, voidaan vuonna 2006 suoritettujen tarkastusten tuloksista päätellä, että kansallisissa valvontajärjestelmissä olevien puutteiden kokonaistilanne on verrattavissa edellisten vuosien tilanteeseen ja että on sen vuoksi täysin perusteltua arvioida vuoden 2006 menoja koskevan riskin kattamiseen tarvittavien rahoitusoikaisujen määrä aiempien vuosien eli aikavälin 1996–2001 keskimääräisten nettokorjauskerrointen perusteella.

Ehdollisten varojen kirjaamisella komission tileihin pyritään paljastamaan (mahdolliset) saamiset komission tarkastusten tulosten perusteella eikä saamaan varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| c) | Sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien edunsaajien sijaan rahoituskorjausten kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot, yleensä veronmaksajat. |
| --- | --- |

c)

Sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien edunsaajien sijaan rahoituskorjausten kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot, yleensä veronmaksajat.

| c) | Jos aiheettomasti maksettuja määriä havaitaan tai voidaan havaita sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen tuloksena, jäsenvaltioita vaaditaan seuraamaan niitä kohdistamalla perintätoimia lopullisiin edunsaajiin. Rahoitusoikaisut ovat tärkeä väline silloinkin, kun ei voida menetellä edellä kuvatulla tavalla, esimerkiksi koska oikaisu perustuu kansallisessa valvontajärjestelmässä oleviin puutteisiin eikä sitä voida yhdistää yksittäiseen sääntöjenvastaiseen maksuun. Rahoitusoikaisuilla voidaan parantaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja siten estää sääntöjenvastaiset maksut lopullisille edunsaajille tai havaita ja periä ne takaisin. |
| --- | --- |

c)

Jos aiheettomasti maksettuja määriä havaitaan tai voidaan havaita sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen tuloksena, jäsenvaltioita vaaditaan seuraamaan niitä kohdistamalla perintätoimia lopullisiin edunsaajiin. Rahoitusoikaisut ovat tärkeä väline silloinkin, kun ei voida menetellä edellä kuvatulla tavalla, esimerkiksi koska oikaisu perustuu kansallisessa valvontajärjestelmässä oleviin puutteisiin eikä sitä voida yhdistää yksittäiseen sääntöjenvastaiseen maksuun. Rahoitusoikaisuilla voidaan parantaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja siten estää sääntöjenvastaiset maksut lopullisille edunsaajille tai havaita ja periä ne takaisin.

| d) | Ei ollut riittävästi näyttöä siitä, että komission toteuttamien tarkastusten määrä kattoi riittävästi komission riskianalyysissä yksilöidyt riskit. Edunsaajan tasolla tapahtuva testaaminen määrittyy pikemminkin käytettävissä olevan ajan kuin tarkastajalle annettujen ohjeiden perusteella. Tarkastuksilla ei myöskään varmennettu järjestelmällisesti tietojen olemassaoloa ja oikeellisuutta lopullisten edunsaajien ilmoitusten kohdalla. |
| --- | --- |

d)

Ei ollut riittävästi näyttöä siitä, että komission toteuttamien tarkastusten määrä kattoi riittävästi komission riskianalyysissä yksilöidyt riskit. Edunsaajan tasolla tapahtuva testaaminen määrittyy pikemminkin käytettävissä olevan ajan kuin tarkastajalle annettujen ohjeiden perusteella. Tarkastuksilla ei myöskään varmennettu järjestelmällisesti tietojen olemassaoloa ja oikeellisuutta lopullisten edunsaajien ilmoitusten kohdalla.

| d) | Vuonna 2006 tehtiin yhteensä 354 tarkastusta, joista 184:ään liittyivät paikalla toteutetut tarkastukset ja 170 tehtiin ilman paikalla toteutettuja tarkastuksia. Komissio katsoo, että nämä tarkastukset kattavat asianmukaisella tavalla komission riskianalyysissa yksilöidyt riskit.
  Komissio tekee sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien laadun arvioimiseksi. Tarvittaessa näihin tarkastuksiin voi kuulua yksittäisten asiakirjojen tutkiminen lopullisten edunsaajien tasolla, mukaan luettuna paikalla toteutettavat tarkastukset. Tämä toimintamalli on kansainvälisten tarkastusstandardien ja komission tarkastuskäsikirjan mukainen. |
| --- | --- |

d)

Vuonna 2006 tehtiin yhteensä 354 tarkastusta, joista 184:ään liittyivät paikalla toteutetut tarkastukset ja 170 tehtiin ilman paikalla toteutettuja tarkastuksia. Komissio katsoo, että nämä tarkastukset kattavat asianmukaisella tavalla komission riskianalyysissa yksilöidyt riskit.

Komissio tekee sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien laadun arvioimiseksi. Tarvittaessa näihin tarkastuksiin voi kuulua yksittäisten asiakirjojen tutkiminen lopullisten edunsaajien tasolla, mukaan luettuna paikalla toteutettavat tarkastukset. Tämä toimintamalli on kansainvälisten tarkastusstandardien ja komission tarkastuskäsikirjan mukainen.

| e) | Tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksen ulkopuolelle jätettävien menojen laskentamenetelmä perustuu useimmiten kiinteämääräiseen kertoimeen, toisin sanoen maksetun tuen kokonaismäärästä peritään takaisin tietty osuus. Koska menetelmä perustuu valvontajärjestelmän puutteiden vakavuuteen eikä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoon, sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä takaisinperittyjen määrien ja sääntöjenvastaisten maksujen todellisten määrien välille ei voida muodostaa pätevää yhteyttä. |
| --- | --- |

e)

Tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksen ulkopuolelle jätettävien menojen laskentamenetelmä perustuu useimmiten kiinteämääräiseen kertoimeen, toisin sanoen maksetun tuen kokonaismäärästä peritään takaisin tietty osuus. Koska menetelmä perustuu valvontajärjestelmän puutteiden vakavuuteen eikä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoon, sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä takaisinperittyjen määrien ja sääntöjenvastaisten maksujen todellisten määrien välille ei voida muodostaa pätevää yhteyttä.

| e) | Sääntöjenmukaisuutta koskevan tarkastuksen tavoitteena on jättää yhteisön sääntöjen vastaisesti toteutetut menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle. Komissio katsoo, että tämä tavoite saavutetaan myös niissä tapauksissa, joissa käytetään kiinteämääräiseen kertoimeen perustuvia rahoitusoikaisuja, kun edunsaajille maksettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrää ei voida tarkasti selvittää. Kiinteämääräisiä oikaisuja käytetään, kun edunsaajille maksettujen sääntöjenvastaisten maksujen todellista määrää ei pystytä määrittämään tarkasti laskemalla tai ekstrapolaation perustella. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut tämän periaatteen säännöllisesti. Komissio katsoo sen vuoksi, että tämä kiinteämääräisiin kertoimiin perustuva korjausmenetelmä on täysin asianmukainen. |
| --- | --- |

e)

Sääntöjenmukaisuutta koskevan tarkastuksen tavoitteena on jättää yhteisön sääntöjen vastaisesti toteutetut menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle. Komissio katsoo, että tämä tavoite saavutetaan myös niissä tapauksissa, joissa käytetään kiinteämääräiseen kertoimeen perustuvia rahoitusoikaisuja, kun edunsaajille maksettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrää ei voida tarkasti selvittää. Kiinteämääräisiä oikaisuja käytetään, kun edunsaajille maksettujen sääntöjenvastaisten maksujen todellista määrää ei pystytä määrittämään tarkasti laskemalla tai ekstrapolaation perustella. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut tämän periaatteen säännöllisesti. Komissio katsoo sen vuoksi, että tämä kiinteämääräisiin kertoimiin perustuva korjausmenetelmä on täysin asianmukainen.

| 5.64 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuonna 2006 tehtyihin kolmeen, vuodet 1999–2005 kattavaan sääntöjenmukaisuutta koskevaan päätökseen sisältyvät kolme rahoituskorjausta (61). Kyseiset korjaukset käsittivät 25 prosenttia tehtyjen korjausten määrästä. Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat huomautukset: |
| --- | --- |

5.64

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuonna 2006 tehtyihin kolmeen, vuodet 1999–2005 kattavaan sääntöjenmukaisuutta koskevaan päätökseen sisältyvät kolme rahoituskorjausta (61). Kyseiset korjaukset käsittivät 25 prosenttia tehtyjen korjausten määrästä. Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat huomautukset:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| a) | käytettävissä olevista rajallisista resursseista johtuen komission toimittamat sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset valitaan riskianalyysin perusteella. Kahden vuoden aikarajoituksen vuoksi on olemassa riski, että menoja ei tarkasteta riittävän ajoissa, jotta korjaukset voitaisiin tehdä (62). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että korjauksia sääntöjenvastaisiin maksuihin, joiden arvioitu enimmäismäärä oli 100 miljoonaa euroa, ei voitu tehdä, koska sääntöjenvastaisuudet havaittiin määräajan jälkeen; |
| --- | --- |

a)

käytettävissä olevista rajallisista resursseista johtuen komission toimittamat sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset valitaan riskianalyysin perusteella. Kahden vuoden aikarajoituksen vuoksi on olemassa riski, että menoja ei tarkasteta riittävän ajoissa, jotta korjaukset voitaisiin tehdä (62). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että korjauksia sääntöjenvastaisiin maksuihin, joiden arvioitu enimmäismäärä oli 100 miljoonaa euroa, ei voitu tehdä, koska sääntöjenvastaisuudet havaittiin määräajan jälkeen;

| a) | Sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten toteuttamisesta päätetään keskeisen riskianalyysin perusteella. Sovellettaessa sääntöjenmukaisuutta koskevaa menettelyä tämä valinta on kansainvälisten tarkastusstandardien mukainen. Yli 10 prosenttia maatalouden pääosaston koko henkilöstöstä toimii näissä tarkastustehtävissä.
  Jos sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten yhteydessä havaitaan puutteita, jotka merkitsevät taloudellista riskiä maatalouden ohjaus- ja tukirahastolle (EMOTR), rahoitusoikaisut rajoitetaan menoihin, jotka ovat aiheutuneet enintään 24 kuukautta ennen komission havaintoja koskevan 11 artiklan mukaisen kirjeen toimittamista jäsenvaltiolle. Neuvosto antoi tämän niin sanotun 24 kuukauden säännön jäsenvaltioiden oikeusvarmuuden takaamiseksi. Säännön soveltamiseen sisältyy se, ettei tiettyjen menojen osalta voida tehdä rahoitusoikaisuja, vaikka ne saattavat sisältää puutteita.
  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa tapauksissa komissio on reagoinut ajoissa saamiinsa tietoihin. |
| --- | --- |

a)

Sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten toteuttamisesta päätetään keskeisen riskianalyysin perusteella. Sovellettaessa sääntöjenmukaisuutta koskevaa menettelyä tämä valinta on kansainvälisten tarkastusstandardien mukainen. Yli 10 prosenttia maatalouden pääosaston koko henkilöstöstä toimii näissä tarkastustehtävissä.

Jos sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten yhteydessä havaitaan puutteita, jotka merkitsevät taloudellista riskiä maatalouden ohjaus- ja tukirahastolle (EMOTR), rahoitusoikaisut rajoitetaan menoihin, jotka ovat aiheutuneet enintään 24 kuukautta ennen komission havaintoja koskevan 11 artiklan mukaisen kirjeen toimittamista jäsenvaltiolle. Neuvosto antoi tämän niin sanotun 24 kuukauden säännön jäsenvaltioiden oikeusvarmuuden takaamiseksi. Säännön soveltamiseen sisältyy se, ettei tiettyjen menojen osalta voida tehdä rahoitusoikaisuja, vaikka ne saattavat sisältää puutteita.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa tapauksissa komissio on reagoinut ajoissa saamiinsa tietoihin.

| b) | komissiolta kului tutkittujen korjausten osalta näihin monimutkaisiin tapauksiin neljästä seitsemään vuotta ensimmäisestä tarkastuksesta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tekemiseen, mikä viivästytti kyseisten varainhoitovuosien tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyiden saamista päätökseen. |
| --- | --- |

b)

komissiolta kului tutkittujen korjausten osalta näihin monimutkaisiin tapauksiin neljästä seitsemään vuotta ensimmäisestä tarkastuksesta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tekemiseen, mikä viivästytti kyseisten varainhoitovuosien tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyiden saamista päätökseen.

| b) | Sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen loppuun saattamiseen tarvittava aika riippuu monesta eri tekijästä. Esimerkkinä näistä tekijöistä on tapauksen monitahoisuus, jonka vuoksi on tehtävä lisätyötä tai jopa ylimääräisiä tarkastuskäyntejä, jäsenvaltioiden on noudatettava määräaikoja ja sovitteluelimen suositusten noudattamista on seurattava. Lisäksi sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn keskeisenä periaatteena on jäsenvaltioiden puolustautumisoikeuden täysimääräinen huomioon ottaminen.
  Tilintarkastustuomioistuimen toteamuksessa (”(...) mikä viivästytti kyseisten varainhoitovuosien tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyiden saamista päätökseen.”) ei oteta huomioon tietyn varainhoitovuoden tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ja sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten välistä eroa. Sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia ei tehdä varainhoitovuosittain. |
| --- | --- |

b)

Sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen loppuun saattamiseen tarvittava aika riippuu monesta eri tekijästä. Esimerkkinä näistä tekijöistä on tapauksen monitahoisuus, jonka vuoksi on tehtävä lisätyötä tai jopa ylimääräisiä tarkastuskäyntejä, jäsenvaltioiden on noudatettava määräaikoja ja sovitteluelimen suositusten noudattamista on seurattava. Lisäksi sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn keskeisenä periaatteena on jäsenvaltioiden puolustautumisoikeuden täysimääräinen huomioon ottaminen.

Tilintarkastustuomioistuimen toteamuksessa (”(...) mikä viivästytti kyseisten varainhoitovuosien tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyiden saamista päätökseen.”) ei oteta huomioon tietyn varainhoitovuoden tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ja sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten välistä eroa. Sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia ei tehdä varainhoitovuosittain.

Päätelmät ja suositukset

| 5.65 | EMOTR-tukiosastosta suoritetut maatalouden ja maaseudun kehittämisen menot sisältävät olennaisessa määrin virheitä, vaikka määrä onkin vähenemässä. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa asianmukaisesti sovellettuna tehokkaasti virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä. Näin ei ole kuitenkaan Kreikassa. |
| --- | --- |

5.65

EMOTR-tukiosastosta suoritetut maatalouden ja maaseudun kehittämisen menot sisältävät olennaisessa määrin virheitä, vaikka määrä onkin vähenemässä. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa asianmukaisesti sovellettuna tehokkaasti virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä. Näin ei ole kuitenkaan Kreikassa.

| 5.65. | Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden kokonaismäärä on vähentynyt huomattavasti kaikkien EMOTR:n tukiosaston menojen osalta ja se on lähellä olennaisuusrajaa. EMOTR:n tukiosaston muuhun kuin maaseudun kehittämiseen liittyvissä menoissa (85 prosenttia kaikista menoista) olevien virheiden määrä alittaa kyseisen olennaisuusrajan. Maaseudun kehittämistä koskevat virheet keskittyvät maatalouden ympäristötoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

5.65.

Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden kokonaismäärä on vähentynyt huomattavasti kaikkien EMOTR:n tukiosaston menojen osalta ja se on lähellä olennaisuusrajaa. EMOTR:n tukiosaston muuhun kuin maaseudun kehittämiseen liittyvissä menoissa (85 prosenttia kaikista menoista) olevien virheiden määrä alittaa kyseisen olennaisuusrajan. Maaseudun kehittämistä koskevat virheet keskittyvät maatalouden ympäristötoimenpiteisiin.

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa tehokkaasti sääntöjenvastaisten menojen riskiä.

Tilannetta Kreikassa käsitellään toteuttamalla jatkuvia tarkastuksia ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi sekä seuraamalla ja valvomalla Kreikan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.

| 5.66 | Tilatukijärjestelmän suunnittelu ja täytäntöönpano rajoittavat viljelijöille suoritettavien sääntöjenvastaisten maksujen riskiä. Eräät jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan soveltaneet asianmukaisesti tiettyjä tilatukijärjestelmän keskeisiä osatekijöitä: Itävalta, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ulottivat tukioikeuksien konsolidoinnin pidemmälle kuin säännöksissä oli vahvistettu (ks. kohdat 5.22–5.24). |
| --- | --- |

5.66

Tilatukijärjestelmän suunnittelu ja täytäntöönpano rajoittavat viljelijöille suoritettavien sääntöjenvastaisten maksujen riskiä. Eräät jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan soveltaneet asianmukaisesti tiettyjä tilatukijärjestelmän keskeisiä osatekijöitä: Itävalta, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ulottivat tukioikeuksien konsolidoinnin pidemmälle kuin säännöksissä oli vahvistettu (ks. kohdat 5.22–5.24).

| 5.66. | Komissio on tietoinen näistä käytännöistä ja on niistä yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Kaikki mahdolliset rahastoon kohdistuvat riskit otetaan huomioon sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

5.66.

Komissio on tietoinen näistä käytännöistä ja on niistä yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Kaikki mahdolliset rahastoon kohdistuvat riskit otetaan huomioon sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen avulla.

| 5.67 | Yhdistynyt kuningaskunta ei noudattanut yhteisön lainsäädäntöä myöntäessään tukioikeuksia ja maksaessaan tilatukea ja maaseudun kehittämisen tukea maanomistajille maista, jotka viljelijät olivat vuokranneet viljeltävikseen (ks. kohdat 5.20 ja 5.21). |
| --- | --- |

5.67

Yhdistynyt kuningaskunta ei noudattanut yhteisön lainsäädäntöä myöntäessään tukioikeuksia ja maksaessaan tilatukea ja maaseudun kehittämisen tukea maanomistajille maista, jotka viljelijät olivat vuokranneet viljeltävikseen (ks. kohdat 5.20 ja 5.21).

| 5.67. | Jäsenvaltioiden on määriteltävä, ketkä katsotaan aktiivisiksi viljelijöiksi (tukiin oikeutetuiksi viljelijöiksi). Jos maanomistaja kantaa viljelytoiminnan taloudellisen riskin, hänet saatetaan katsoa ”maataloustoiminnan harjoittajaksi”. |
| --- | --- |

5.67.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä, ketkä katsotaan aktiivisiksi viljelijöiksi (tukiin oikeutetuiksi viljelijöiksi). Jos maanomistaja kantaa viljelytoiminnan taloudellisen riskin, hänet saatetaan katsoa ”maataloustoiminnan harjoittajaksi”.

| 5.68 | Vaikka kansallisia enimmäismääriä ei ylitetty, neljännes lopullisten edunsaajien tasolla testatuista maksuista oli maksettu liian suurina; näiden lopullinen taloudellinen vaikutus on kuitenkin rajallinen (ks. kohta 5.38). |
| --- | --- |

5.68

Vaikka kansallisia enimmäismääriä ei ylitetty, neljännes lopullisten edunsaajien tasolla testatuista maksuista oli maksettu liian suurina; näiden lopullinen taloudellinen vaikutus on kuitenkin rajallinen (ks. kohta 5.38).

5.69

| 5.69 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi uudenlaisiksi tuensaajiksi esimerkiksi rautatieyhtiöt, ratsastuskerhot/jalostusyhdistykset sekä golf-/vapaa-ajanklubit ja kaupunginvaltuustot Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Ruotsissa ja Tanskassa (ks. kohdat 5.25–5.27). Tukioikeuksien myöntäminen maanomistajille, jotka eivät ole koskaan harjoittaneet maataloustoimintaa ja noudattavat ainoastaan hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksia, on johtanut merkittävään EU:n tukien uudelleenjakamiseen. Tukia jaetaan viljelijöiden sijaan maanomistajille, etenkin dynaamista yhdistelmämallia soveltavissa jäsenvaltioissa (ks. kohta 5.28). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettivat epäasianmukaisia kriteereitä tukioikeuksien myöntämiseen kansallisesta varannosta investointeja varten (ks. kohdat 5.33 ja 5.34). |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi uudenlaisiksi tuensaajiksi esimerkiksi rautatieyhtiöt, ratsastuskerhot/jalostusyhdistykset sekä golf-/vapaa-ajanklubit ja kaupunginvaltuustot Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Ruotsissa ja Tanskassa (ks. kohdat 5.25–5.27). Tukioikeuksien myöntäminen maanomistajille, jotka eivät ole koskaan harjoittaneet maataloustoimintaa ja noudattavat ainoastaan hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksia, on johtanut merkittävään EU:n tukien uudelleenjakamiseen. Tukia jaetaan viljelijöiden sijaan maanomistajille, etenkin dynaamista yhdistelmämallia soveltavissa jäsenvaltioissa (ks. kohta 5.28). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettivat epäasianmukaisia kriteereitä tukioikeuksien myöntämiseen kansallisesta varannosta investointeja varten (ks. kohdat 5.33 ja 5.34).

| 5.69. | Alueellisissa malleissa tukea voivat tosiasiassa saada myös uudet ryhmät. Kyseessä olevat jäsenvaltiot valitsivat selkeästi ja tietoisesti tämän vaihtoehdon, jossa tuki jaetaan uudelleen uusissa olosuhteissa, joissa tuet ovat tuotantomäärästä riippumattomia. Uudet edunsaajat ovat harjoittaneet aktiivisesti viljelyä kyseisenä viiteajanjaksona (eli ensimmäisenä soveltamisvuonna). Voi olla, että he ovat olleet maanomistajia, mutta maan omistamisella ei ole merkitystä tukioikeuksien saamisen kannalta. |
| --- | --- |

5.69.

Alueellisissa malleissa tukea voivat tosiasiassa saada myös uudet ryhmät. Kyseessä olevat jäsenvaltiot valitsivat selkeästi ja tietoisesti tämän vaihtoehdon, jossa tuki jaetaan uudelleen uusissa olosuhteissa, joissa tuet ovat tuotantomäärästä riippumattomia. Uudet edunsaajat ovat harjoittaneet aktiivisesti viljelyä kyseisenä viiteajanjaksona (eli ensimmäisenä soveltamisvuonna). Voi olla, että he ovat olleet maanomistajia, mutta maan omistamisella ei ole merkitystä tukioikeuksien saamisen kannalta.

| 5.70 | Tilatukijärjestelmää koskevissa asetuksissa jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus valita, miten tukioikeuksia myönnetään kansallisesta varannosta ja poistetaanko satunnainen voitto (ks. kohdat 5.29–5.34). Samoja ongelmia on ratkaistu hyvin eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja jopa saman jäsenvaltion sisällä, joten samaan tukijärjestelmään kuuluvia edunsaajia ei ole voitu kohdella yhtäläisesti. |
| --- | --- |

5.70

Tilatukijärjestelmää koskevissa asetuksissa jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus valita, miten tukioikeuksia myönnetään kansallisesta varannosta ja poistetaanko satunnainen voitto (ks. kohdat 5.29–5.34). Samoja ongelmia on ratkaistu hyvin eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja jopa saman jäsenvaltion sisällä, joten samaan tukijärjestelmään kuuluvia edunsaajia ei ole voitu kohdella yhtäläisesti.

| 5.70. | Jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin päättää tukioikeuksien palauttamisesta kansalliseen varantoon. Jos tämä vaihtoehto on valittu, on sovellettava tiettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

5.70.

Jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin päättää tukioikeuksien palauttamisesta kansalliseen varantoon. Jos tämä vaihtoehto on valittu, on sovellettava tiettyjä ehtoja.

Vastuu tilatukijärjestelmän täytäntöönpanosta on vastaavasti jäsenvaltioilla.

| 5.71 | Komission tulisi ottaa kyseiset seuraukset huomioon toteuttaessaan maaliskuuksi 2008 suunniteltua sopimuksen toiminnan tilaa koskevaa arviointia (63). |
| --- | --- |

5.71

Komission tulisi ottaa kyseiset seuraukset huomioon toteuttaessaan maaliskuuksi 2008 suunniteltua sopimuksen toiminnan tilaa koskevaa arviointia (63).

| 5.71. | Toiminnan tilaa koskevassa arvioinnissa tarkastellaan YMP:n vuoden 2003 uudistuksen myötä käyttöön otettujen tukijärjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

5.71.

Toiminnan tilaa koskevassa arvioinnissa tarkastellaan YMP:n vuoden 2003 uudistuksen myötä käyttöön otettujen tukijärjestelmien toimintaa.

| 5.72 | Maaseudun kehittämisen yhteydessä on havaittu, että maaseudun ympäristötoimenpiteisiin liittyvien virheiden esiintyvyys on suuri, koska viljelijät eivät täytä (usein varsin monimutkaisia) tukikelpoisuusehtoja. Komission tulisi tutkia huolellisesti, ovatko nämä tukikelpoisuusehdot kyseisten toimenpiteiden kannalta asianmukaiset. |
| --- | --- |

5.72

Maaseudun kehittämisen yhteydessä on havaittu, että maaseudun ympäristötoimenpiteisiin liittyvien virheiden esiintyvyys on suuri, koska viljelijät eivät täytä (usein varsin monimutkaisia) tukikelpoisuusehtoja. Komission tulisi tutkia huolellisesti, ovatko nämä tukikelpoisuusehdot kyseisten toimenpiteiden kannalta asianmukaiset.

| 5.72. | Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virheiden suuri esiintyvyys maatalouden ympäristötukitoimenpiteissä ei ole tyypillistä kaikille maaseudun kehittämisen menoille. |
| --- | --- |

5.72.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsema virheiden suuri esiintyvyys maatalouden ympäristötukitoimenpiteissä ei ole tyypillistä kaikille maaseudun kehittämisen menoille.

Komissio katsoo, että maatalouden ympäristötukitoimenpiteiden valvonta on melko monimutkaista, mutta niiden tavoite eli ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maatalouteen ja niiden lisäarvo on yleisesti tunnustettu.

Ohjelmakauden 2007–2013 osalta äskettäin käyttöön otetussa lainsäädännössä (64) vaaditaan, että jäsenvaltioiden on varmistettava etukäteen, että kaikki maaseudun kehittämistoimenpiteet ja niihin liittyvät sitoumukset ja tukikelpoisuusperusteet, jotka ne aikovat toteuttaa, ovat asianmukaisesti todennettavissa ja. valvottavissa.

| 5.73 | Maksujen suorittamisen jälkeen toimitettujen tarkastusten luonne (65) sekä niiden soveltamisessa edelleen havaitut puutteet rajoittavat aiempina vuosina suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaa varmuutta. |
| --- | --- |

5.73

Maksujen suorittamisen jälkeen toimitettujen tarkastusten luonne (65) sekä niiden soveltamisessa edelleen havaitut puutteet rajoittavat aiempina vuosina suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaa varmuutta.

| 5.73. | Komissio katsoo, että maksujen jälkeen suoritettavien tarkastusten järjestelmä toimii asianmukaisesti. Sen omat tarkastukset vahvistavat, että kyseisten tarkastusten perusteella voidaan saada varmuus. |
| --- | --- |

5.73.

Komissio katsoo, että maksujen jälkeen suoritettavien tarkastusten järjestelmä toimii asianmukaisesti. Sen omat tarkastukset vahvistavat, että kyseisten tarkastusten perusteella voidaan saada varmuus.

Vaikka vuonna 2006 aiheutuneiden menojen ja maksujen jälkeen tarkastettujen menojen välillä ei välttämättä ole suoraa yhteyttä, nämä tarkastukset edistävät vuoden 2006 tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevaa varmuutta, koska järjestelmä sinänsä toimii moitteettomasti. Tosiasiassa ne toimivat ennen maksujen suorittamista tehtyjä tarkastuksia täydentävänä valvonnan erityistasona, ja sen vuoksi ne on nähtävä osana maatalousmenojen hallintoon ja valvontaan liittyvää kokonaisjärjestelmää (katso myös komission vastaus 5.77 kohtaan).

| 5.74 | Tilintarkastustuomioistuimen sekä komission tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan yksikön havaitsemia puutteita on korjattava ennen kuin vientituotteita sisältävien lähetysten fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmän voidaan katsoa toimivan tyydyttävästi. |
| --- | --- |

5.74

Tilintarkastustuomioistuimen sekä komission tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan yksikön havaitsemia puutteita on korjattava ennen kuin vientituotteita sisältävien lähetysten fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmän voidaan katsoa toimivan tyydyttävästi.

| 5.74. | Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaiset fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset muodostavat osan valvontaketjukokonaisuutta, johon kuuluvat myös etukäteen tehdyt tukimaksuhakemusten hallinnolliset tarkastukset, asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukainen jälkikäteen toteutettu valvonta ja komission omat tarkastukset. Komissio katsoo tämän järjestelmän toimivan tyydyttävästi. Kun sääntöjenvastaisuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vientitukien sekä fyysisen että vaihtamista koskevan valvonnan yhteydessä, tarkastellaan osuutena menoista, huomataan, että ne ovat vähentyneet viime vuosina ja ovat nyt alhaisella tasolla. Vastauksena tärkeimpiin huolenaiheisiin, jotka tilintarkastustuomioistuin toi esille erityiskertomuksessaan N:o 4/2007, on kuitenkin alettu harkita lainsäädännön muuttamista. |
| --- | --- |

5.74.

Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaiset fyysiset ja vaihtamista koskevat tarkastukset muodostavat osan valvontaketjukokonaisuutta, johon kuuluvat myös etukäteen tehdyt tukimaksuhakemusten hallinnolliset tarkastukset, asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukainen jälkikäteen toteutettu valvonta ja komission omat tarkastukset. Komissio katsoo tämän järjestelmän toimivan tyydyttävästi. Kun sääntöjenvastaisuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vientitukien sekä fyysisen että vaihtamista koskevan valvonnan yhteydessä, tarkastellaan osuutena menoista, huomataan, että ne ovat vähentyneet viime vuosina ja ovat nyt alhaisella tasolla. Vastauksena tärkeimpiin huolenaiheisiin, jotka tilintarkastustuomioistuin toi esille erityiskertomuksessaan N:o 4/2007, on kuitenkin alettu harkita lainsäädännön muuttamista.

| 5.75 | Komission tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätökset koskevat ainoastaan tilien luotettavuutta. Todentamisviranomaisten antamat todistukset eivät kata laillisuutta ja asianmukaisuutta. Kyseiset viranomaiset eivät yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikan päällä. Jotta tältä tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osa-alueelta saatavaa varmuutta voitaisiin parantaa, komission yksiköiden olisi tehtävä useita tarkastuskäyntejä riittävän monen todentamisviranomaisen luokse; yksiköiden olisi varmistuttava siitä, että kyseisten viranomaisten todistuksiin ja kertomuksiin kohdistettaville asiakirjatarkastuksille luodaan edellytykset, jotka mahdollistavat tarkastusten riittävän sisällön ja perusteellisuuden. |
| --- | --- |

5.75

Komission tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätökset koskevat ainoastaan tilien luotettavuutta. Todentamisviranomaisten antamat todistukset eivät kata laillisuutta ja asianmukaisuutta. Kyseiset viranomaiset eivät yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikan päällä. Jotta tältä tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osa-alueelta saatavaa varmuutta voitaisiin parantaa, komission yksiköiden olisi tehtävä useita tarkastuskäyntejä riittävän monen todentamisviranomaisen luokse; yksiköiden olisi varmistuttava siitä, että kyseisten viranomaisten todistuksiin ja kertomuksiin kohdistettaville asiakirjatarkastuksille luodaan edellytykset, jotka mahdollistavat tarkastusten riittävän sisällön ja perusteellisuuden.

| 5.75. | Komissio tekee tarkastuskäyntejä riskianalyysin perusteella valittavien todentamisviranomaisten (ja maksajavirastojen) luokse. Riskianalyysissa otetaan huomioon kummankin elimen ratkaistavana olevien ongelmien merkittävyys. Tätä käytäntöä jatketaan varainhoitovuonna 2007. |
| --- | --- |

5.75.

Komissio tekee tarkastuskäyntejä riskianalyysin perusteella valittavien todentamisviranomaisten (ja maksajavirastojen) luokse. Riskianalyysissa otetaan huomioon kummankin elimen ratkaistavana olevien ongelmien merkittävyys. Tätä käytäntöä jatketaan varainhoitovuonna 2007.

Komission toteuttaman todentamisviranomaisten tarkastuksen sisältö ja perusteellisuus katsotaan asianmukaisiksi. Komissio tekee tarkastustyötä saadakseen (sille esitettyjen tietojen perusteella) kohtuullisen varmuuden siitä, ovatko maksajavirastojen tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat. Menoja jätetään päätösten ulkopuolelle, jos komissio ei pysty tekemään myönteistä päätelmää.

| 5.76 | Vaikka tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien (sekä maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten) tavoitteena on yhteisön sääntöjen vastaisten menojen jättäminen rahoituksen ulkopuolelle, niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ei ole nykyisin onnistuttu lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen tasolla (66). YMP:n puitteissa rahoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen taso ei ole komission tiedossa eikä se ole arvioinut tasoa tavalla, jota tilintarkastustuomioistuin voisi pitää asianmukaisena (67). |
| --- | --- |

5.76

Vaikka tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien (sekä maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten) tavoitteena on yhteisön sääntöjen vastaisten menojen jättäminen rahoituksen ulkopuolelle, niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ei ole nykyisin onnistuttu lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen tasolla (66). YMP:n puitteissa rahoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen taso ei ole komission tiedossa eikä se ole arvioinut tasoa tavalla, jota tilintarkastustuomioistuin voisi pitää asianmukaisena (67).

| 5.76. | Sääntöjenmukaisuutta koskevan menettelyn tavoitteena on jättää yhteisön sääntöjen vastaisesti aiheutuneet menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle ja näin suojata komission talousarviota menoilta, joita ei kuulu siitä rahoittaa. Se ei suinkaan ole mekanismi, jolla sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti takaisinperintä on pelkästään jäsenvaltion vastuulla. |
| --- | --- |

5.76.

Sääntöjenmukaisuutta koskevan menettelyn tavoitteena on jättää yhteisön sääntöjen vastaisesti aiheutuneet menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle ja näin suojata komission talousarviota menoilta, joita ei kuulu siitä rahoittaa. Se ei suinkaan ole mekanismi, jolla sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti takaisinperintä on pelkästään jäsenvaltion vastuulla.

Sääntöjenvastaisten maksujen laajuudesta saadaan kohtuullisesti tietoa lopullisten tuensaajien tasolla tehtyjen, huomattavan osan YMP-menoista kattavien tarkastusten tuloksista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle ja jotka on julkaistu maatalouden pääosaston vuotuisissa toimintakertomuksissa. Parantaakseen näiden tietojen perusteella saatavaa varmuutta vuodesta 2007 alkaen komissio on toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todentamisviranomaisten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset.

| 5.77 | Komission tulisi varmistaa, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisten edunsaajien tasolla, ja pyrkiä varmistamaan, että sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Tämän saavuttamiseksi tilintarkastustuomioistuin on ehdottanut erilaisia vaihtoehtoja. Komission valitsema vaihtoehto on, että todentamisviranomaiset työskentelevät lujemmin todentaakseen ja varmentaakseen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tilastot ja maksujen suorittamisen jälkeen toimitetut tarkastukset; tämän vaihtoehdon vaikutuksia voidaan arvioida vasta myöhemmin. Kun komissio käyttää toisten työtuloksia varmuuden saamiseksi, sen tulisi kuitenkin pyrkiä varmistamaan, että tulokset ovat luotettavat. |
| --- | --- |

5.77

Komission tulisi varmistaa, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisten edunsaajien tasolla, ja pyrkiä varmistamaan, että sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Tämän saavuttamiseksi tilintarkastustuomioistuin on ehdottanut erilaisia vaihtoehtoja. Komission valitsema vaihtoehto on, että todentamisviranomaiset työskentelevät lujemmin todentaakseen ja varmentaakseen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tilastot ja maksujen suorittamisen jälkeen toimitetut tarkastukset; tämän vaihtoehdon vaikutuksia voidaan arvioida vasta myöhemmin. Kun komissio käyttää toisten työtuloksia varmuuden saamiseksi, sen tulisi kuitenkin pyrkiä varmistamaan, että tulokset ovat luotettavat.

| 5.77. | Maatalousmenojen johdonmukaisella hallinto- ja valvontajärjestelmällä varmistetaan, että lopullisille edunsaajille ei makseta sääntöjenvastaisia maksuja tai että ne havaitaan ja peritään takaisin. Tämä järjestelmä perustuu neljään toisiaan täydentävään tasoon: |
| --- | --- |

5.77.

Maatalousmenojen johdonmukaisella hallinto- ja valvontajärjestelmällä varmistetaan, että lopullisille edunsaajille ei makseta sääntöjenvastaisia maksuja tai että ne havaitaan ja peritään takaisin. Tämä järjestelmä perustuu neljään toisiaan täydentävään tasoon:

| 1) | pakollinen hallinnollinen rakenne jäsenvaltioiden tasolla, jossa painopiste on maksajavirastoissa ja korkean tason viranomaisessa, jolla on valtuudet myöntää ja peruuttaa maksajan hyväksyntä. Päätös hyväksynnän antamiseen perustuu ulkopuolisen tarkastuselimen yksityiskohtaiseen arvioon; |
| --- | --- |

1)

pakollinen hallinnollinen rakenne jäsenvaltioiden tasolla, jossa painopiste on maksajavirastoissa ja korkean tason viranomaisessa, jolla on valtuudet myöntää ja peruuttaa maksajan hyväksyntä. Päätös hyväksynnän antamiseen perustuu ulkopuolisen tarkastuselimen yksityiskohtaiseen arvioon;

| 2) | näiden maksajavirastojen soveltamat yksityiskohtaiset tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät, jotka perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten luotuihin yhteisiin piirteisiin ja erityissääntöihin; |
| --- | --- |

2)

näiden maksajavirastojen soveltamat yksityiskohtaiset tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät, jotka perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten luotuihin yhteisiin piirteisiin ja erityissääntöihin;

| 3) | asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia suorittavien riippumattomien todentamiselinten ja erityisviranomaisten tekemät jälkitarkastukset; |
| --- | --- |

3)

asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia suorittavien riippumattomien todentamiselinten ja erityisviranomaisten tekemät jälkitarkastukset;

| 4) | komission suorittama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (sekä vuosittainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen että monivuotiset sääntöjenmukaisuutta koskevat menettelyt).
  Nämä neljä tasoa luovat näin ollen yhdessä perustan sille, että komissio saa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta. |
| --- | --- |

4)

komission suorittama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (sekä vuosittainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen että monivuotiset sääntöjenmukaisuutta koskevat menettelyt).

Nämä neljä tasoa luovat näin ollen yhdessä perustan sille, että komissio saa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta.

| 5.78 | Sääntöjenmukaisuutta koskevia komission päätöksiä ei ole saatu valmiiksi vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. Koska vuoden 2006 menoja koskevat päätökset tehdään tulevaisuudessa, menot ovat alustavia ja varmuus yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voidaan saada vasta sen jälkeen, kun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on saatu kokonaisuudessaan valmiiksi ja sitä on alettu soveltaa. |
| --- | --- |

5.78

Sääntöjenmukaisuutta koskevia komission päätöksiä ei ole saatu valmiiksi vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. Koska vuoden 2006 menoja koskevat päätökset tehdään tulevaisuudessa, menot ovat alustavia ja varmuus yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voidaan saada vasta sen jälkeen, kun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on saatu kokonaisuudessaan valmiiksi ja sitä on alettu soveltaa.

| 5.78. | Vuoden 2006 loppuun mennessä oli enää 12 keskeneräistä vuonna 2002 ja sitä ennen aloitettua tarkastusta, joiden yhteydessä voidaan tehdä rahoitusoikaisuja vuotta 2001 edeltävälle ajanjaksolle. Tämä tarkoittaa, että sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen vuoden 2000 ja sitä edeltävien vuosien menojen osalta on pääosin saatu päätökseen. |
| --- | --- |

5.78.

Vuoden 2006 loppuun mennessä oli enää 12 keskeneräistä vuonna 2002 ja sitä ennen aloitettua tarkastusta, joiden yhteydessä voidaan tehdä rahoitusoikaisuja vuotta 2001 edeltävälle ajanjaksolle. Tämä tarkoittaa, että sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen vuoden 2000 ja sitä edeltävien vuosien menojen osalta on pääosin saatu päätökseen.

Komissio ei ole yhtä mieltä siitä, että vuoden 2006 menot olisivat alustavia eikä siitä, että varmuus yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voitaisiin saada vasta sen jälkeen, kun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on saatu kokonaisuudessaan valmiiksi ja sitä on alettu soveltaa. Tällaisessa sääntöjenmukaisuutta koskevan menettelyn arvioinnissa ei oteta huomioon, että tämä menettely on kuitenkin vain yksi – vaikkakin tärkeä – osa maatalousmenojen johdonmukaista hallinto- ja valvontajärjestelmää.

Tällä järjestelmällä, joka on kuvattu yksityiskohtaisesti komission vastauksessa 5.77 kohtaan, luodaan perusta sille, että komissio saa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta.

Erityisesti varainhoitovuonna 2006 toteutettujen tarkastusten alustavat havainnot ovat jo tiedossa. Näistä havainnoista voidaan yleisesti ottaen päätellä, että kansallisissa valvontajärjestelmissä olevia puutteita koskeva kokonaistilanne on verrattavissa edellisten vuosien tilanteeseen.

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintä

| 5.79 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä antamassaan erityiskertomuksessa nro 3/2004, että sääntöjenvastaisten maksujen kirjaamisessa, takaisinperinnässä ja tileistä poistamisessa on useita vakavia puutteita. |
| --- | --- |

5.79

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä antamassaan erityiskertomuksessa nro 3/2004, että sääntöjenvastaisten maksujen kirjaamisessa, takaisinperinnässä ja tileistä poistamisessa on useita vakavia puutteita.

5.80

| 5.80 | Neuvosto ja komissio ovat reagoineet myönteisesti moniin näistä puutteista seuraavin toimin: |
| --- | --- |

Neuvosto ja komissio ovat reagoineet myönteisesti moniin näistä puutteista seuraavin toimin:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| a) | Perustamalla yhteisen takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän, jonka tehtävänä on ratkaista tai selvittää kasautuneet, yli 0,5 miljoonan euron suuruiset sääntöjenvastaiset tapaukset (68). Työn tuloksena komissio teki päätöksen (69), jolla jäsenvaltioiden vastattavaksi tuli 317 miljoonaa euroa (70) ja yhteisön talousarviosta rahoitettavaksi 176 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

a)

Perustamalla yhteisen takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän, jonka tehtävänä on ratkaista tai selvittää kasautuneet, yli 0,5 miljoonan euron suuruiset sääntöjenvastaiset tapaukset (68). Työn tuloksena komissio teki päätöksen (69), jolla jäsenvaltioiden vastattavaksi tuli 317 miljoonaa euroa (70) ja yhteisön talousarviosta rahoitettavaksi 176 miljoonaa euroa.

b)

| b) | Ottamalla käyttöön uudet sääntöjenvastaisuuksien raportointia ja käsittelyä koskevat säännökset (71) ja ryhtymällä toimiin maatalouden pääosaston ja Euroopan petostentorjuntaviraston vastuualueiden tarkentamiseksi sääntöjenvastaisuuksien taloudellisen seurannan osalta (vaikka osapuolten on vielä allekirjoitettava yhteisymmärryspöytäkirjaa koskeva luonnos). |
| --- | --- |

Ottamalla käyttöön uudet sääntöjenvastaisuuksien raportointia ja käsittelyä koskevat säännökset (71) ja ryhtymällä toimiin maatalouden pääosaston ja Euroopan petostentorjuntaviraston vastuualueiden tarkentamiseksi sääntöjenvastaisuuksien taloudellisen seurannan osalta (vaikka osapuolten on vielä allekirjoitettava yhteisymmärryspöytäkirjaa koskeva luonnos).

| b) | Kaikki 27 jäsenvaltiota ovat saattaneet uuden sääntöjenvastaisuuksia koskevan asetuksen (72) onnistuneesti osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. päivästä tammikuuta 2007 alkaen, ja Cocolafin (73) työryhmän kokous pidettiin 23. päivänä toukokuuta 2007 yksityiskohtaisten käytännön ohjeiden esittämiseksi jäsenvaltioille.
  Välineestä, jolla tarkennetaan kaikkien kyseisten yksikköjen vastuualueet, järjestetään sisäinen lausuntokierros vuoden 2007 kesä- ja heinäkuun aikana, ja sen odotetaan olevan sovellettavissa vähän sen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

Kaikki 27 jäsenvaltiota ovat saattaneet uuden sääntöjenvastaisuuksia koskevan asetuksen (72) onnistuneesti osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. päivästä tammikuuta 2007 alkaen, ja Cocolafin (73) työryhmän kokous pidettiin 23. päivänä toukokuuta 2007 yksityiskohtaisten käytännön ohjeiden esittämiseksi jäsenvaltioille.

Välineestä, jolla tarkennetaan kaikkien kyseisten yksikköjen vastuualueet, järjestetään sisäinen lausuntokierros vuoden 2007 kesä- ja heinäkuun aikana, ja sen odotetaan olevan sovellettavissa vähän sen jälkeen.

| c) | Soveltamalla ennen vuotta 1999 ilmoitettuihin noin 2 600:aan, arvoltaan 500 000 euron enimmäismäärää pienempiin tapauksiin (joiden kokonaisarvo on 168,7 miljoonaa euroa (74)) niin kutsuttua 50/50-sääntöä (75), jota sovelletaan 16. lokakuuta 2006 alkaen. |
| --- | --- |

c)

Soveltamalla ennen vuotta 1999 ilmoitettuihin noin 2 600:aan, arvoltaan 500 000 euron enimmäismäärää pienempiin tapauksiin (joiden kokonaisarvo on 168,7 miljoonaa euroa (74)) niin kutsuttua 50/50-sääntöä (75), jota sovelletaan 16. lokakuuta 2006 alkaen.

5.81

| 5.81 | Muutamia tärkeitä kysymyksiä on vielä ratkaistava, joista mainittakoon seuraavat: |
| --- | --- |

Muutamia tärkeitä kysymyksiä on vielä ratkaistava, joista mainittakoon seuraavat:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| a) | Komissio ei pysty vielä tekemään lopullista ratkaisua Jordaniaa ja Irakia koskevassa tapauksessa, joka liittyy lihan ja siipikarjan viennin virheellisiin saapumistodistuksiin ja joka koskee todennäköisesti sääntöjenvastaisia, 35 miljoonan euron suuruisia maksuja. Syynä tähän on, että oikeudelliset menettelyt, erityisesti ennakkoratkaisumenettely yhteisöjen tuomioistuimessa, olivat yhä kesken kesäkuussa 2007. |
| --- | --- |

a)

Komissio ei pysty vielä tekemään lopullista ratkaisua Jordaniaa ja Irakia koskevassa tapauksessa, joka liittyy lihan ja siipikarjan viennin virheellisiin saapumistodistuksiin ja joka koskee todennäköisesti sääntöjenvastaisia, 35 miljoonan euron suuruisia maksuja. Syynä tähän on, että oikeudelliset menettelyt, erityisesti ennakkoratkaisumenettely yhteisöjen tuomioistuimessa, olivat yhä kesken kesäkuussa 2007.

b)

| b) | 50/50-säännön soveltaminen 2 600 tapaukseen, jotka koskevat erityisryhmän käsiteltäväksi annettuja ja arvoltaan alhaisempia vientejä, merkitsee sitä, että komissio toteuttaa seurantaa varmistaakseen, että kyseisen menettelyn mukaisesti yhteisön vastattavaksi tulevat määrät ovat oikeat. |
| --- | --- |

50/50-säännön soveltaminen 2 600 tapaukseen, jotka koskevat erityisryhmän käsiteltäväksi annettuja ja arvoltaan alhaisempia vientejä, merkitsee sitä, että komissio toteuttaa seurantaa varmistaakseen, että kyseisen menettelyn mukaisesti yhteisön vastattavaksi tulevat määrät ovat oikeat.

| b) | Komissio toteaa, että todentamisviranomaisen on varmennettava veloitettavat summat ja että kyseiset viranomaiset tarkastavat sen vuoksi 147 miljoonan euron summan yksityiskohtaisesti.
  Lisäksi komissio seuraa parhaillaan maksajavirastoja koskevien tarkastusten yhteydessä tapauksia, joissa sitä on veloitettu. |
| --- | --- |

b)

Komissio toteaa, että todentamisviranomaisen on varmennettava veloitettavat summat ja että kyseiset viranomaiset tarkastavat sen vuoksi 147 miljoonan euron summan yksityiskohtaisesti.

Lisäksi komissio seuraa parhaillaan maksajavirastoja koskevien tarkastusten yhteydessä tapauksia, joissa sitä on veloitettu.

| c) | Keskustelua neuvoston asetuksen (EY) N:o 1469/95 täytäntöönpanoa koskevasta komission toisesta kertomuksesta (niin kutsuttu ”musta lista”) ei ole saatu operationaaliseen päätökseen, koska Euroopan parlamentti ei ole antanut aiheesta mietintöään. |
| --- | --- |

c)

Keskustelua neuvoston asetuksen (EY) N:o 1469/95 täytäntöönpanoa koskevasta komission toisesta kertomuksesta (niin kutsuttu ”musta lista”) ei ole saatu operationaaliseen päätökseen, koska Euroopan parlamentti ei ole antanut aiheesta mietintöään.

| c) | Asiasta keskusteltiin viimeisen kerran ja annettiin päätelmät neuvoston maatalouden erityiskomiteassa (76)6. päivänä kesäkuuta 2006 (77).
  Komission kertomus (78) toimitettiin Euroopan parlamentille (Cocobu (79)) 24. päivänä lokakuuta 2005, mutta siitä ei ole vielä keskusteltu Euroopan parlamentissa. |
| --- | --- |

c)

Asiasta keskusteltiin viimeisen kerran ja annettiin päätelmät neuvoston maatalouden erityiskomiteassa (76)6. päivänä kesäkuuta 2006 (77).

Komission kertomus (78) toimitettiin Euroopan parlamentille (Cocobu (79)) 24. päivänä lokakuuta 2005, mutta siitä ei ole vielä keskusteltu Euroopan parlamentissa.

Oliiviöljy

| 5.82 | Tilintarkastustuomioistuin esitti edellisessä vuosikertomuksessaan (80) huolestumisensa oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmän luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti markkinointivuotta 2004/2005 koskevan erityistarkastuksen oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmästä tärkeimmissä tuottajajäsenvaltioissa (Italiassa, Espanjassa ja Kreikassa). |
| --- | --- |

5.82

Tilintarkastustuomioistuin esitti edellisessä vuosikertomuksessaan (80) huolestumisensa oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmän luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti markkinointivuotta 2004/2005 koskevan erityistarkastuksen oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmästä tärkeimmissä tuottajajäsenvaltioissa (Italiassa, Espanjassa ja Kreikassa).

5.83

| 5.83 | Tarkastuksen yhteydessä testattiin 50:tä maksua koskevat asiakirjat, joista 33 tarkastettiin paikalla. Kahdeksan viljelijää (24 prosenttia) oli ilmoittanut vähintään 5 prosenttia laskennan tuloksena saatua määrää enemmän oliivipuita. Kaksi ilmoitusta oli johtanut merkittävästi liian suurina maksettuihin tukiin. |
| --- | --- |

Tarkastuksen yhteydessä testattiin 50:tä maksua koskevat asiakirjat, joista 33 tarkastettiin paikalla. Kahdeksan viljelijää (24 prosenttia) oli ilmoittanut vähintään 5 prosenttia laskennan tuloksena saatua määrää enemmän oliivipuita. Kaksi ilmoitusta oli johtanut merkittävästi liian suurina maksettuihin tukiin.

| 5.84 | Tarkastuksen perusteella saatiin vahvistus sille, että aiemmin todettuja puutteita on edelleen ja ettei oliiviöljyn paikkatietojärjestelmä kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa ole täysin toimintakunnossa eikä luotettava. Koska paikkatietojärjestelmän tietoja käytetään tilatukijärjestelmän mukaisten tukioikeuksien laskemisessa (81), tilintarkastustuomioistuin tulee kiinnittämään tähän seikkaan erityistä huomiota varainhoitovuoden 2007 menoja koskevassa tarkastuksessaan. |
| --- | --- |

5.84

Tarkastuksen perusteella saatiin vahvistus sille, että aiemmin todettuja puutteita on edelleen ja ettei oliiviöljyn paikkatietojärjestelmä kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa ole täysin toimintakunnossa eikä luotettava. Koska paikkatietojärjestelmän tietoja käytetään tilatukijärjestelmän mukaisten tukioikeuksien laskemisessa (81), tilintarkastustuomioistuin tulee kiinnittämään tähän seikkaan erityistä huomiota varainhoitovuoden 2007 menoja koskevassa tarkastuksessaan.

| 5.83–5.84. | Tukea maksettiin tuotetun oliiviöljyn määrän perusteella. Puiden lukumäärä oli vain yksi järjestelmän valvonnan osatekijöistä monien muiden tekijöiden joukossa (puristamojen valvonta, tuotoksen valvonta jne.). |
| --- | --- |

5.83–5.84.

Tukea maksettiin tuotetun oliiviöljyn määrän perusteella. Puiden lukumäärä oli vain yksi järjestelmän valvonnan osatekijöistä monien muiden tekijöiden joukossa (puristamojen valvonta, tuotoksen valvonta jne.).

Asetuksessa säädetään tuen määrää koskevasta seuraamuksesta, kun ilmoitettuja puita on yli 5 prosenttia enemmän kuin laskettuja puita. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely jatkuu edelleen tai on jo johtanut rahoitusoikaisuihin tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet edellä mainittuja seuraamuksia tai ovat soveltaneet niitä väärin, tai tapauksissa, joissa oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmää ei ole päivitetty.

Komissio on varainhoitovuodesta 2000 alkaen tehnyt jo noin 180 miljoonan euron arvosta rahoitusoikaisuja ja merkittäviä oikaisuja on vielä valmisteilla.

Tammikuun 1. päivästä 2006 alkaen oliiviöljyn tuotantotuki on irrotettu kokonaan tuotantomääristä ja sisällytetty tilatukijärjestelmään (vain Espanja on säilyttänyt pienen osan tuotantomääristä riippuvaista tukea).

Oliivinviljelylohko on nyt katsottava ”klassiseksi” viljelylohkoksi, jota valvotaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa. Tämän on määrä vähentää huomattavasti virheriskiä.

ERITYISKERTOMUKSET

| 5.85 | Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viimeisen kahdentoista kuukauden aikana yhden maataloutta koskevan erityiskertomuksen, joka koskee vientitukea saavien lähetysten fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia (erityiskertomus nro 4/2007). Erityiskertomus löytyy tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustolta (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85

Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viimeisen kahdentoista kuukauden aikana yhden maataloutta koskevan erityiskertomuksen, joka koskee vientitukea saavien lähetysten fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia (erityiskertomus nro 4/2007). Erityiskertomus löytyy tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustolta (www.eca.europa.eu).

(1)  Nettomaksuja.

---

(2)  Tilatukijärjestelmä ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä.

(3)  Neuvoston asetukset (ETY) N:o 3508/92 (EYVL L 355, 5.12.1992, s. 1) ja (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1), jotka kattavat eläinpalkkiot ja pinta-alatuet.

(4)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 386/90, (EYVL L 42, 16.2.1990, s. 6).

(5)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89 (EYVL L 388, 30.12.1989, s. 18), joka kattaa vientitukien erityiset enimmäismäärät ylittävät maksut, jalostustuet, puuvillan, oliiviöljyn, tupakan ja eräät maaseudun kehittämisen toimenpiteet.

(6)  –64,8 miljoonan euron (Espanja), – 152,1 miljoonan euron (Italia) ja –0,3 miljoonan euron (Alankomaat) ilmoitettuja sääntöjenmukaisuutta koskevia korjauksia ei ole otettu huomioon, koska niitä ei voida kohdentaa yksittäisiin maksajavirastoihin.

(7)  Todistus käsittää huomautuksia sisältävän lausunnon, tarkastuksen kattaman alan rajoituksen tai tiettyä kysymystä koskevan tarkennuksen.

(8)  Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit, joiden osalta todentamisviranomaisten on pyydetty toimittamaan lisää tarkastuksia tai lisätietoja.

(9)  Ainoastaan päätöksen ulkopuolelle jätettyjä tilejä, jotka koskevat maaseudun kehittämistoimenpiteiden menoja.

Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2006.

(10)  Asetus (EY) N:o 1782/2003.

(11)  Itävalta, Tanska, Belgia, Saksa, Irlanti, Italia, Luxemburg, Portugali, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(12)  Komissio on mukauttanut näitä tietoja uudelleen vuonna 2005.

(13)  Komissio on mukauttanut näitä tietoja uudelleen vuonna 2006.

(14)  Komissio on mukauttanut näitä tietoja uudelleen vuonna 2007.

Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähteet: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

Toimintakertomus vuodelta 2006 – maatalouden pääosasto.

(15)  Ministeriöiden päätöksissä korvauksiin johtaneita syitä olivat muun muassa ”maaperän huono tila”, ”viljelylohkojen korkeus”, ”viljely- ja kuivatustapa”, ”viiniviljelmien kasvien terveysstatus”, ”helposti virusten tarttumisen aiheuttava viiniviljelmien ikä ja maaperän köyhtyminen”, ”maaperään soveltumattomilla lajikkeilla tehty uudelleenistutus ja alueen ilmasto-olosuhteet”, ”sultanarypäleiden tuotantoon käytettyjä kasveja vaivasi virustartunta, joka johtui siitä, että uudelleenistutus oli tehty varmentamattomilla kasveilla”.

(16)  Seuraavat tukijärjestelmät kuuluvat tilatukijärjestelmään: peltokasvit, nautaeläimet, lampaan- ja vuohenliha, maito ja maitotuotteet, palkokasvit, kuivattu rehu, riisi, siemenet, perunatärkkelys, puuvilla, oliiviöljy, tupakka, humala ja sokerijuurikas.

(17)  Tukioikeus ja yksi hehtaari viljelijän ilmoittamaa, hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen mukaista viljelymaata oikeuttaa tilatuen saamiseen.

(18)  Tanskaa, Luxemburgia, Saksaa ja Ruotsia koskevat luvut ovat lukuja, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komission asetuksen (EY) N:o 296/96 mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan lukuja tarkastellaan parhaillaan niiden luokittelemiseksi maksajavirastojen mukaan. Englantia, Skotlantia, Walesia ja Pohjois-Irlantia koskevat luvut on otettu alustavasti asetuksen (EY) N:o 796/2004 76 artiklan mukaisesti toimitetuista IACS-tarkastustilastoista.

(19)  Luvut on saatu asetuksen (EY) N:o 796/2004 76 artiklan mukaisesti toimitetuista tilastoista.

(20)  Tilatukihakemusten määrän kasvu aikaisempien tukijärjestelmien mukaisesti suoraa tukea saaneiden edunsaajien määrään verrattuna selittyy sillä, että tietyt tilatuen edunsaajat (kuten hedelmien, vihannesten, ruokaperunoiden tuottajat ja hevostenkasvattajat) olivat harjoittaneet maataloustoimintaa ennen tilatukijärjestelmän käyttöönottoa, mutta eivät saaneet EU:n suoria tukia.

(21)  Tilatukihakemuksiin sisältyvien alojen kasvu aikaisempien suorien tukien järjestelmien mukaisesti ilmoitettuihin aloihin verrattuna selittyy sillä, että alat, joita käytettiin maataloustuotantoon, mutta jotka eivät kuuluneet aikaisempiin tukijärjestelmiin, kuuluvat nykyisin tilatukijärjestelmän piiriin, ja että tilatukijärjestelmän mukaisesti viljelijän on ilmoitettava kaikki hänen hallussaan olevat alat.

(22)  Ks. asetus (EY) N:o 1782/2003, 42 artikla.

(23)  Tukioikeuksien laskeminen ja myöntäminen tarkastettiin Itävallassa, Belgiassa (Flanderin alue), Saksassa (Baijeri), Italiassa (AGEA), Tanskassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Portugalissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti, Skotlanti ja Pohjois-Irlanti).

(24)  Ks. komission asetus (EY) N:o 118/2005 (EUVL L 24, 27.1.2005, s. 15), liite V.

(25)  Tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanut täydentäviä ehtoja – eli onko viljelijä noudattanut esimerkiksi ympäristöasioita, kansanterveyttä tai kasvien ja eläinten terveyttä koskevia normeja.

(26)  Tämä näkökohta tarkastettiin Itävallassa, Belgiassa (Wallonia), Saksassa (Brandenburg), Tanskassa, Irlannissa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Wales).

(27)  Maanomistajille myönnettyjen tukioikeuksien arvo kasvaa ajan myötä huomattavasti (ks. kohta 5.28).

(28)  Erityisesti tapauksissa, joissa vuokrasopimuksia ei uusittu.

(29)  Tilintarkastustuomioistuin arvioi taloudellisen vaikutuksen käyttämällä tukioikeuksien keskimääräistä arvoa kyseisessä jäsenvaltiossa.

(30)  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 artiklan 4 kohdassa säädetään, että alueellisessa mallissa oikeuksien määrän viljelijää kohti on oltava yhtä suuri kuin hehtaarimäärä, jonka viljelijä ilmoittaa ... tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna.

(31)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1782/2003 33 artiklan 1 kohta ja 2 artiklan a ja c alakohta.

(32)  Vakavista haitoista kärsivän alueen osalta luvut ovat 25,59 euroa ja noin 230 euroa; suomaan osalta luvut ovat 3,36 euroa ja noin 30 euroa.

(33)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, 42 artiklan 9 kohta, ja komission asetus (EY) N:o 795/2004 (EUVL L 141, 30.4.2004, s. 1), 10 artikla.

(34)  Satunnaisen voiton lauseketta sovelletaan ainoastaan ennen 15. toukokuuta 2004 tapahtuneisiin siirtoihin. Kyseisen ajankohdan jälkeen ja veloituksetta tapahtuneet siirrot eivät kuulu lausekkeen soveltamisalaan.

(35)  Espanja ja Ranska sovelsivat lauseketta vuonna 2006.

(36)  Asetus (EY) N:o 1782/2003, 42 artiklan 3 kohta.

(37)  Ks. viljelijän määritelmä kohdassa 5.26.

(38)  Ks. asetuksen (EY) N:o 795/2004 2 artiklan k kohta, jossa säädetään, että uusi viljelijä ei saa olla harjoittanut minkäänlaista maataloustoimintaa omissa nimissään ja omaan lukuunsa tai ei saa olla vastannut maataloustoimintaa harjoittavan oikeushenkilön toiminnasta maataloustoiminnan uudelleen aloittamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.

(39)  Yhteensä 192 tukioikeutta, joiden arvo oli yhteensä 115 000 euroa, on siirretty asetuksen (EY) N:o 795/2004 17 artiklan säännösten mukaisesti viljelijä A:n tyttärelle ja kahdelle muulle viljelijälle heille vuonna 2003 myytyjen maiden osalta. Siirrot tehtiin satunnaisen voiton lauseketta soveltamatta.

(40)  Maanomistaja oli lampaankasvattaja, joka omisti yli 11 700 hehtaaria laidunmaata, jolle oli myönnetty arvoltaan verrattain alhaisia, 20 euron suuruisia tukioikeuksia. Kasvattaja oli vuokrannut yli 3 000 hehtaaria viljelijöille, jotka olivat samankaltaisessa tilanteessa kuin viljelijä B.

(41)  Tavanomaiset tukioikeudet on aktivoitava vähintään joka kolmas vuosi ja kansallisesta varannosta myönnetyt tukioikeudet on aktivoitava ensimmäisten viiden vuoden aikana vuosittain.

(42)  Kypros, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Tšekki, Unkari ja Viro.

(43)  Viisi muuta uutta jäsenvaltiota tarkastettiin edellisenä vuonna. Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 5.12–5.20.

(44)  Jos maksettavan tuen kokonaismäärä ylittää yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän kansallisen enimmäismäärän, tukea on vähennettävä vastaavalla osuudella.

(45)  Lisäksi maaseudun kehittämiseen maksettiin EMOTR:n ohjausosastosta vielä 3 810 miljoonaa euroa (ks. kuudes luku).

(46)  Alankomaihin, Irlantiin, Italiaan, Itävaltaan, Ranskaan, Saksaan, Tanskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

(47)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 5.38 b.

(48)  Asetus (ETY) N:o 386/90.

(49)  Komission asetus (EY) N:o 2390/1999 (EYVL L 295, 16.11.1999, s. 1).

(50)  Selkeämmän käsityksen saamiseksi tämän alan varainhoidosta komissio teki erillisen päätöksen maaseudun kehittämisen menoista uusissa jäsenvaltioissa.

(51)  Kertomukset ja todistukset on toimitettava komissiolle 10. helmikuuta mennessä ja päätös on tehtävä 30. huhtikuuta mennessä.

(52)  DAS-tarkastuksen kohderyhmä käsitti 30 maksajavirastoa. Lisäksi 15 muun maksajaviraston osalta, joiden todistusta oli muutettu, tutkittiin todistuksen muutokseen johtaneet syyt.

(53)  DAF (Irlanti), AGEA ja AGREA (Italia), BIRB (Belgia), FAGA (Espanja), ONIC (Ranska), OPEKEPE (Kreikka).

(54)  ARBEA (Italia), IFADAP (Portugali), Ministère de l’Agriculture (Luxemburg), MVH (Unkari).

(55)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005 (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1) ja komission asetus (EY) N:o 885/2006 (EUVL L 171, 23.6.2006, s. 90).

(56)  Ks. komission asetuksessa (EY) N:o 885/2006 oleva liite III.

(57)  Asetus (EY) N:o 1290/2005, 32 artiklan 5 kohta.

(58)  Yhteisö voi vastata lisämääristä sen jälkeen kun jäljellä olevat tilit on tarkastettu ja hyväksytty.

(59)  Asetus (EY) N:o 1290/2005, 32 artiklan 6 kohta.

(60)  Taseen taulukossa 9.

(61)  Komission päätökset 2006/334/EY (EUVL L 124, 11.5.2006, s. 21), 2006/554/EY (EUVL L 218, 9.8.2006, s. 12) ja 2006/932/EY (EUVL L 355, 15.12.2006, s. 96).

(62)  Korjauksia voidaan tehdä enintään kahden tarkastushavainnoista ilmoittamista edeltävän vuoden osalta, neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103), 7 artiklan 4 kohta.

(63)  Toimielinten sopimuksen, 17. toukokuuta 2006, liitteenä oleva julistus nro 3 rahoituskehyksen tarkistuksesta.

(64)  Komission asetuksen (EY) N:o 1974/2006 48 artikla.

(65)  Vuoden 2006 tapahtumia koskevat, maksun suorittamisen jälkeen toimitetut tarkastukset toteutetaan heinäkuun 2007 ja heinäkuun 2008 välisenä aikana. Kyseiset tarkastukset voivat kattaa muitakin kuin vuoden 2006 tapahtumia. Tulokset ilmoitetaan komissiolle 1. tammikuuta 2009 mennessä. Tämän jälkeen komissio tutkii tulokset ja saattaa päättää jättää menoja rahoituksen ulkopuolelle. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta varainhoitovuoden 2006 EMOTR-toimista.

(66)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 5.56.

(67)  Sääntöjenvastaisuuksien tason arvioimiseksi olisi selkeästi määriteltävä asianmukainen otantamenetelmä (tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista, kohta 48) ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus olisi varmennettava lopullisten edunsaajien tasolla (tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2005 YMP:n rahoituksesta, kohta 24).

(68)  Ilmoitettu komissiolle ennen vuotta 1999.

(69)  Komission päätös 2006/678/EY (EUVL L 278, 10.10.2006, s. 24).

(70)  Yhteensä 165 tapausta, joista 157 koskee Italiaa.

(71)  Komission asetuksen (EY) N:o 1848/2006 (EUVL L 355, 15.12.2006, s. 56) mukaisesti.

(72)  Komission asetus (EY) N:o 1848/2006.

(73)  Cocolaf: petostentorjunnan koordinoinnin neuvoa-antava komitea.

(74)  Tilanne 14. marraskuuta 2005.

(75)  Takaisinperinnän toteuttamatta jättämisestä aiheutuvista taloudellisista seurauksista vastaavat 50-prosenttisesti jäsenvaltiot ja 50-prosenttisesti yhteisön talousarvio, jos takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen tekemisestä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos takaisinperintää käsitellään kansallisessa tuomioistuimessa. Useimpien huhtikuussa 2007 tehdyssä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa päätöksessä mainittujen tapausten osalta ei ole vielä tehty päätöstä, koska AGEA:n (Italia) tilit on jätetty päätöksen ulkopuolelle.

(76)  Maatalouden erityiskomitea koostuu jäsenvaltioiden pysyvistä edustajista; komitea valmistelee yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevia neuvoston päätöksiä.

(77)  Uusimman asiakirjan viite 7763/06.

(78)  Komission toinen kertomus neuvoston asetuksen (EY) N:o 1469/95 soveltamisesta.

(79)  Cocobu: talousarvion valvontavaliokunta.

(80)  Katso kohdat 5.25–5.27.

(81)  Tukioikeuksien määrän vahvistamisessa huomioon otettavien hehtaarien lukumäärä perustuu algoritmiin, joka tukikelpoisten oliivipuiden aseman perusteella vahvistaa oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmään perustuvaa automaattista käsittelyä hyödyntäen.

LIITE 5.1

Keskeisten havaintojen kehitys – Maatalous

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Huomautukset | Komission vastaukset | Huomautukset | Suositukset |
| Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä | Pinta-alatuki-järjestelmät | | | |
| Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (5.8). | Komission tarkastukset ovat osoittaneet, että eräissä jäsenvaltioissa kaukokartoitustarkastukset kirjattiin satunnaisotannalla, vaikka maanviljelijät oli valittu riskianalyysin perusteella vyöhykkeen sisältä. | | |
| Eläinpalkkiojärjestelmät | | | |
| Eläinpalkkioita koskevat kansalliset tilastot ovat yleisesti ottaen edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (5.24). | Ei vastausta. | | |
| Kreikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat DAS-havainnot osoittavat, että viime vuodesta ei ole tapahtunut merkittäviä parannuksia (5.10). | Vuonna 2005 komissio jatkoi parannettua tarkastusohjelmaansa. Havaittuja puutteita seurataan tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyillä. Kreikan viranomaiset ovat käynnistäneet puutteisiin kohdistuvan toimintasuunnitelman. Sen tavoitteena on varmistaa, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tärkeimpiä osia parannetaan ja että niitä käytetään tehokkaasti. Kreikan viranomaiset sisällyttivät vuotta 2006 koskevaan toimintasuunnitelmaansa uuden maksatusmenettelyn käyttöön ottamisen; menettelyllä muutetaan viljelijäjärjestöjen roolia. | Viidentenä peräkkäisenä vuonna pääosaston pääjohtajan lausuma sisältää varauman yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämättömästä täytäntöönpanosta Kreikassa. Varainhoitovuoden 2006 osalta komissio ja tilintarkastustuomioistuin ovat vahvistaneet, että keskeisten tarkastusten täytäntöönpanossa on jatkuvia puutteita. (5.11). | |
| Tilatukijärjestelmä | E.T. | E.T. | Yhdistynyt kuningaskunta myönsi tukioikeuksia maanomistajille, jotka vuokrasivat maansa suurimmaksi osaksi vuotta (5.20).
  Eräät jäsenvaltiot laajensivat sääntöjen vastaisesti tukioikeuksien konsolidointia koskevan säännöksen koskemaan kaikkia tapauksia joissa viljelijällä oli vuonna 2005 vähemmän hehtaareita kuin tukioikeuksia (5.23).
  Tilatukijärjestelmällä on ollut lukuisia sivuvaikutuksia: tukea on maksettu maanomistajille ja uusille edunsaajille (5.28); monissa jäsenvaltioissa ”viljelijät” ovat saaneet pitää satunnaiset voittonsa (5.29); epäasianmukaiset investointiehdot ovat johtaneet siihen, että ylimääräisiä tukioikeuksia on myönnetty kyseenalaisin perustein (5.34). | |
| Oliiviöljy | Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että paikkatietojärjestelmän tietojen (aakkosnumeerinen tietokanta, oliivipuiden todellinen määrä, uudet istutukset ja tuotantokapasiteetti) päivittämättä jättäminen kaikissa jäsenvaltioissa osoittaa selkeästi, ettei paikkatietojärjestelmää voi edelleenkään pitää täysin toimintakuntoisena (5.25–5.26). | Komissio on tietoinen oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän puutteista, ja se kantaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolta uudistuksen toteutuksesta. | Paikalla toimitetut tarkastukset tärkeimmissä tuottajajäsenvaltiossa paljastivat yleisiä ongelmia, jotka vaikuttavat paikkatietojärjestelmän luotettavuuteen ja oikeellisuuteen, ja tästä johtuen tilatukijärjestelmän mukaisten tukioikeuksien laskemiseen oikein (5.84). | |
| Tarkastukset maksujen suorittamisen jälkeen | Komissio ei kykene vieläkään antamaan kattavia ja vertailukelpoisia tietoja (asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti) tarkastetuista tapahtumista ja havaittujen ja takaisinperintään johtaneiden sääntöjenvastaisuuksien arvosta. Se on tehnyt lainsäädännöllisiä muutoksia parantaakseen raportointia, mutta näiden muutosten vaikutukset eivät ole vielä tiedossa (5.38). | Komissio arvioi, että se saa riittävästi tietoa testatuista toimista ja havaituista sääntöjenvastaisuuksista.
  Raportointia on edelleen parantanut asetuksen (EY) N:o 40/2006 käyttöön ottaminen, joka sallii sääntöjenvastaisuuksien tason arvioinnin kaikkien menoluokkien osalta. | Maaseudun kehittämisen sääntöjenmukaisuudesta vastaava yksikkö ei toimittanut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamisalaan kuuluvia tarkastuksia (5.50). | |
| Vuoden 2003 työnsä seurantatoimena (tarkastaen komission toteuttamaa asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten tarkastusten valvontaa) tilintarkastustuomioistuin teki uudelleen tarkastuskäynnin seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen saavutettua edistystä. Vaikka seurannan yhteydessä todettiinkin, että sen kohteena olevien tarkastusten laatu oli yleisesti parantunut, kyseisten tarkastusten yhteydessä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien takaisinperinnässä oli edelleen puutteita eikä suunniteltuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ollut saatu ajoissa päätökseen, lisäksi kahdessa jäsenvaltiossa oli edelleen tarkastusten vähimmäismäärä jäänyt saavuttamatta (5.39). | Sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintä ei kuulu maksujen suorittamisen jälkeen tehdyistä tarkastuksista vastaavien tahojen, vaan maksajavirastojen vastuualueeseen. | Komissio ei edelleenkään tiedä, kuinka monet asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti alun perin ilmoitetuista mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista johtivat takaisinperintään tai mistä syystä takaisinperintä ei toteutunut (5.52). | |
| Komissio oli ryhtynyt arvioimaan suunniteltujen tarkastusten toteuttamisen viivästymisten laajuutta tietyissä jäsenvaltioissa (viivästykset on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen aikaisemmissa kertomuksissa). Alustavien tulosten perusteella voidaan todeta, että neljä jäsenvaltiota ei ole toteuttanut vähimmäismäärää vaadittuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavia tarkastuksia, mutta tähän mennessä korjaavia toimia ei ole toteutettu (5.38). | Komissio on jo arvioinut viivästymisen laajuuden. Tilanteen korjaamiseksi on aloitettu tarkastuskäynnit kahteen jäsenvaltioon, joissa on eniten suorittamattomia tarkastuksia. Näitä kahta jäsenvaltiota on kehotettu laatimaan toimintasuunnitelmat tarkastusrästien selvittämiseksi.
  Nämä suunnitelmat, joihin sisältyy selkeä laskelma suorittamattomista tarkastuksista suhteessa käytettävissä oleviin resursseihin ja selvät aikarajat, on toimitettava komissiolle. Niiden täytäntöönpanoa seurataan tarkasti. | Viivästyksiä esiintyy Saksassa, Italiassa ja Espanjassa (5.53). | |
| Vientituki | Vientitukea koskevat tarkastukset: | | | |
| Komission vuonna 2004 jäsenvaltioissa toimittamissa tarkastuksissa havaitsemien puutteiden osalta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä rahoituskorjauksen tekemisestä (5.34). | Kaksi kyselyä on saatettu päätökseen ilman rahoitusoikaisua (Puola, Liettua). Jäljellä olevien kyselyjen osalta tapauksissa, joissa puutteita on havaittu, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on käynnissä. | Tilintarkastustuomioistuin antoi fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia käsittelevän tarkastuksensa perusteella erityiskertomuksen nro 4/2007.
  Tilintarkastustuomioistuimen tekemä analyysi osoitti, että fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista toimitetut tiedot eivät ole luotettavia (5.55). | |
| Maaseudun kehittäminen | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli edelleen suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä (5.29). | Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät ongelmat yksityiskohtaisesti saatuaan vastaukset jäsenvaltioilta. | Maatalouden ympäristötoimenpiteiden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli edelleen suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä (5.44). | |

2005

2006

Huomautukset

Komission vastaukset

Huomautukset

Suositukset

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Pinta-alatuki-järjestelmät

Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (5.8).

Komission tarkastukset ovat osoittaneet, että eräissä jäsenvaltioissa kaukokartoitustarkastukset kirjattiin satunnaisotannalla, vaikka maanviljelijät oli valittu riskianalyysin perusteella vyöhykkeen sisältä.

Eläinpalkkiojärjestelmät

Eläinpalkkioita koskevat kansalliset tilastot ovat yleisesti ottaen edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (5.24).

Ei vastausta.

Kreikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat DAS-havainnot osoittavat, että viime vuodesta ei ole tapahtunut merkittäviä parannuksia (5.10).

Vuonna 2005 komissio jatkoi parannettua tarkastusohjelmaansa. Havaittuja puutteita seurataan tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyillä. Kreikan viranomaiset ovat käynnistäneet puutteisiin kohdistuvan toimintasuunnitelman. Sen tavoitteena on varmistaa, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tärkeimpiä osia parannetaan ja että niitä käytetään tehokkaasti. Kreikan viranomaiset sisällyttivät vuotta 2006 koskevaan toimintasuunnitelmaansa uuden maksatusmenettelyn käyttöön ottamisen; menettelyllä muutetaan viljelijäjärjestöjen roolia.

Viidentenä peräkkäisenä vuonna pääosaston pääjohtajan lausuma sisältää varauman yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämättömästä täytäntöönpanosta Kreikassa. Varainhoitovuoden 2006 osalta komissio ja tilintarkastustuomioistuin ovat vahvistaneet, että keskeisten tarkastusten täytäntöönpanossa on jatkuvia puutteita. (5.11).

Tilatukijärjestelmä

E.T.

E.T.

Yhdistynyt kuningaskunta myönsi tukioikeuksia maanomistajille, jotka vuokrasivat maansa suurimmaksi osaksi vuotta (5.20).

Eräät jäsenvaltiot laajensivat sääntöjen vastaisesti tukioikeuksien konsolidointia koskevan säännöksen koskemaan kaikkia tapauksia joissa viljelijällä oli vuonna 2005 vähemmän hehtaareita kuin tukioikeuksia (5.23).

Tilatukijärjestelmällä on ollut lukuisia sivuvaikutuksia: tukea on maksettu maanomistajille ja uusille edunsaajille (5.28); monissa jäsenvaltioissa ”viljelijät” ovat saaneet pitää satunnaiset voittonsa (5.29); epäasianmukaiset investointiehdot ovat johtaneet siihen, että ylimääräisiä tukioikeuksia on myönnetty kyseenalaisin perustein (5.34).

Oliiviöljy

Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että paikkatietojärjestelmän tietojen (aakkosnumeerinen tietokanta, oliivipuiden todellinen määrä, uudet istutukset ja tuotantokapasiteetti) päivittämättä jättäminen kaikissa jäsenvaltioissa osoittaa selkeästi, ettei paikkatietojärjestelmää voi edelleenkään pitää täysin toimintakuntoisena (5.25–5.26).

Komissio on tietoinen oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän puutteista, ja se kantaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolta uudistuksen toteutuksesta.

Paikalla toimitetut tarkastukset tärkeimmissä tuottajajäsenvaltiossa paljastivat yleisiä ongelmia, jotka vaikuttavat paikkatietojärjestelmän luotettavuuteen ja oikeellisuuteen, ja tästä johtuen tilatukijärjestelmän mukaisten tukioikeuksien laskemiseen oikein (5.84).

Tarkastukset maksujen suorittamisen jälkeen

Komissio ei kykene vieläkään antamaan kattavia ja vertailukelpoisia tietoja (asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti) tarkastetuista tapahtumista ja havaittujen ja takaisinperintään johtaneiden sääntöjenvastaisuuksien arvosta. Se on tehnyt lainsäädännöllisiä muutoksia parantaakseen raportointia, mutta näiden muutosten vaikutukset eivät ole vielä tiedossa (5.38).

Komissio arvioi, että se saa riittävästi tietoa testatuista toimista ja havaituista sääntöjenvastaisuuksista.

Raportointia on edelleen parantanut asetuksen (EY) N:o 40/2006 käyttöön ottaminen, joka sallii sääntöjenvastaisuuksien tason arvioinnin kaikkien menoluokkien osalta.

Maaseudun kehittämisen sääntöjenmukaisuudesta vastaava yksikkö ei toimittanut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamisalaan kuuluvia tarkastuksia (5.50).

Vuoden 2003 työnsä seurantatoimena (tarkastaen komission toteuttamaa asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten tarkastusten valvontaa) tilintarkastustuomioistuin teki uudelleen tarkastuskäynnin seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen saavutettua edistystä. Vaikka seurannan yhteydessä todettiinkin, että sen kohteena olevien tarkastusten laatu oli yleisesti parantunut, kyseisten tarkastusten yhteydessä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien takaisinperinnässä oli edelleen puutteita eikä suunniteltuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ollut saatu ajoissa päätökseen, lisäksi kahdessa jäsenvaltiossa oli edelleen tarkastusten vähimmäismäärä jäänyt saavuttamatta (5.39).

Sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintä ei kuulu maksujen suorittamisen jälkeen tehdyistä tarkastuksista vastaavien tahojen, vaan maksajavirastojen vastuualueeseen.

Komissio ei edelleenkään tiedä, kuinka monet asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti alun perin ilmoitetuista mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista johtivat takaisinperintään tai mistä syystä takaisinperintä ei toteutunut (5.52).

Komissio oli ryhtynyt arvioimaan suunniteltujen tarkastusten toteuttamisen viivästymisten laajuutta tietyissä jäsenvaltioissa (viivästykset on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen aikaisemmissa kertomuksissa). Alustavien tulosten perusteella voidaan todeta, että neljä jäsenvaltiota ei ole toteuttanut vähimmäismäärää vaadittuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavia tarkastuksia, mutta tähän mennessä korjaavia toimia ei ole toteutettu (5.38).

Komissio on jo arvioinut viivästymisen laajuuden. Tilanteen korjaamiseksi on aloitettu tarkastuskäynnit kahteen jäsenvaltioon, joissa on eniten suorittamattomia tarkastuksia. Näitä kahta jäsenvaltiota on kehotettu laatimaan toimintasuunnitelmat tarkastusrästien selvittämiseksi.

Nämä suunnitelmat, joihin sisältyy selkeä laskelma suorittamattomista tarkastuksista suhteessa käytettävissä oleviin resursseihin ja selvät aikarajat, on toimitettava komissiolle. Niiden täytäntöönpanoa seurataan tarkasti.

Viivästyksiä esiintyy Saksassa, Italiassa ja Espanjassa (5.53).

Vientituki

Vientitukea koskevat tarkastukset:

Komission vuonna 2004 jäsenvaltioissa toimittamissa tarkastuksissa havaitsemien puutteiden osalta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä rahoituskorjauksen tekemisestä (5.34).

Kaksi kyselyä on saatettu päätökseen ilman rahoitusoikaisua (Puola, Liettua). Jäljellä olevien kyselyjen osalta tapauksissa, joissa puutteita on havaittu, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on käynnissä.

Tilintarkastustuomioistuin antoi fyysisiä ja vaihtamista koskevia tarkastuksia käsittelevän tarkastuksensa perusteella erityiskertomuksen nro 4/2007.

Tilintarkastustuomioistuimen tekemä analyysi osoitti, että fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista toimitetut tiedot eivät ole luotettavia (5.55).

Maaseudun kehittäminen

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli edelleen suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä (5.29).

Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät ongelmat yksityiskohtaisesti saatuaan vastaukset jäsenvaltioilta.

Maatalouden ympäristötoimenpiteiden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli edelleen suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä (5.44).

LIITE 5.2

Valvontajärjestelmiä koskeva arviointi – tilatukijärjestelmä – IACS-järjestelmän mukaisesti hallinnoitu (1)

| Keskeinen sisäinen valvonta |
| --- |
| Jäsenvaltio | Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi | Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi | Tarkastusmenetelmä, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus |
| Itävalta | 3/4/5 | | | |
| Belgia (Wallonia) | 3/4/14 | | | |
| Saksa (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Italia | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Irlanti | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Keskeinen sisäinen valvonta

Jäsenvaltio

Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi

Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi

Tarkastusmenetelmä, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus

Itävalta

3/4/5

Belgia (Wallonia)

3/4/14

Saksa (Brandenburg)

1/2/3

Italia

3/12

9/13

6

Irlanti

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riittämätön |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riittämätön

| 1 | Hakemusten rekisteröintimenettely ei anna riittävää näyttöä hakemusten todellisesta vastaanottopäivästä ja/tai menettelyitä ei ole asianmukaisesti valvottu. |
| --- | --- |
| 2 | Viitelohkoa koskevat tiedot syötetään hallinnollisiin ristiintarkastuksiin ja maksujen laskemiseen käytettyyn tietokantaan ainoastaan hakuvuoden alussa. Hakuvuoden aikana viitelohkoihin tehdyt muutokset viedään tietokantaan vasta kun maksut on suoritettu. |
| 3 | Virheelliset maksujen laskentamenetelmät tapauksissa, joissa määritellyt alat eivät riittäneet kaikkiin ilmoitettuihin tukioikeuksiin. |
| 4 | Hallinnolliset ristiintarkastukset puuttuivat tai olivat riittämättömät sen kannalta, että säädettyjen edellytysten noudattaminen kesannoiduksi ilmoitetulla alalla olisi voitu varmistaa. |
| 5 | Tukioikeuksien konsolidointi on myönnetty järjestelmällisesti muille kuin yhteisön lainsäädännössä vahvistetuille tapauksille, mikä johti sääntöjenvastaisiin maksuihin (Itävallassa 5 570:lle, Walesissa 4 552:lle ja Irlannissa yli 150 000.lle tukioikeudelle oli tehty sääntöjenvastainen konsolidointi). |
| 6 | Komissiolle toimitetuissa tilastoissa ja tarkastajille toimitetuissa, tilien perustana olevissa tiedoissa oli vähäisiä eroja, ja tilastojen toimittamisessa komissiolle oli olennaisia viipeitä. |
| 7 | Komissiolle toimitetuissa tilastoissa ja tarkastajille toimitetuissa, tilien perustana olevissa tiedoissa oli merkittäviä eroja, ja tilastojen toimittamisessa komissiolle oli olennaisia viipeitä. |
| 8 | Asiakirjojen valinta tarkastuksiin (markkinointivuosi 2005/2006) perustui vanhentuneisiin hakemustietoihin (markkinointivuosi 2004/2005). |
| 9 | Laadunvalvonnassa ja/tai koulutusjärjestelmässä havaittiin puutteita. |
| 10 | Tukeen oikeuttamattomille aloille tehdyistä vähennyksistä vähennettiin järjestelmällisesti viiden prosentin mittauspoikkeama. |
| 11 | Eri viljeiljät voivat ilmoittaa saman lohkon eri EU:n eri tukijärjestelmien mukaisesti. |
| 12 | Joissakin tapauksissa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmällä ei voida tunnistaa viljelylohkon sijaintia viitelohkossa. Kansallisissa ohjeissa sallitaan viitelohkon tukikelpoisen alan ylittyminen viidellä prosentilla tai puolella hehtaarilla. |
| 13 | Tapauksissa, joissa viljelylohko käsittää yhden tai useamman maarekisteripalstan, mittaukset tehdään ja poikkeamia sovelletaan erikseen kunkin maarekisteripalstan, ei koko viljelylohkon, osalta. Tästä johtuen poikkeamien vaihteluvälit ovat virheellisiä. |
| 14 | Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää ei päivitetä maarekisteristä vastaavien viranomaisten toimittamilla tai metsitettyjä viljelylohkoja koskevilla tiedoilla. |

1

Hakemusten rekisteröintimenettely ei anna riittävää näyttöä hakemusten todellisesta vastaanottopäivästä ja/tai menettelyitä ei ole asianmukaisesti valvottu.

2

Viitelohkoa koskevat tiedot syötetään hallinnollisiin ristiintarkastuksiin ja maksujen laskemiseen käytettyyn tietokantaan ainoastaan hakuvuoden alussa. Hakuvuoden aikana viitelohkoihin tehdyt muutokset viedään tietokantaan vasta kun maksut on suoritettu.

3

Virheelliset maksujen laskentamenetelmät tapauksissa, joissa määritellyt alat eivät riittäneet kaikkiin ilmoitettuihin tukioikeuksiin.

4

Hallinnolliset ristiintarkastukset puuttuivat tai olivat riittämättömät sen kannalta, että säädettyjen edellytysten noudattaminen kesannoiduksi ilmoitetulla alalla olisi voitu varmistaa.

5

Tukioikeuksien konsolidointi on myönnetty järjestelmällisesti muille kuin yhteisön lainsäädännössä vahvistetuille tapauksille, mikä johti sääntöjenvastaisiin maksuihin (Itävallassa 5 570:lle, Walesissa 4 552:lle ja Irlannissa yli 150 000.lle tukioikeudelle oli tehty sääntöjenvastainen konsolidointi).

6

Komissiolle toimitetuissa tilastoissa ja tarkastajille toimitetuissa, tilien perustana olevissa tiedoissa oli vähäisiä eroja, ja tilastojen toimittamisessa komissiolle oli olennaisia viipeitä.

7

Komissiolle toimitetuissa tilastoissa ja tarkastajille toimitetuissa, tilien perustana olevissa tiedoissa oli merkittäviä eroja, ja tilastojen toimittamisessa komissiolle oli olennaisia viipeitä.

8

Asiakirjojen valinta tarkastuksiin (markkinointivuosi 2005/2006) perustui vanhentuneisiin hakemustietoihin (markkinointivuosi 2004/2005).

9

Laadunvalvonnassa ja/tai koulutusjärjestelmässä havaittiin puutteita.

10

Tukeen oikeuttamattomille aloille tehdyistä vähennyksistä vähennettiin järjestelmällisesti viiden prosentin mittauspoikkeama.

11

Eri viljeiljät voivat ilmoittaa saman lohkon eri EU:n eri tukijärjestelmien mukaisesti.

12

Joissakin tapauksissa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmällä ei voida tunnistaa viljelylohkon sijaintia viitelohkossa. Kansallisissa ohjeissa sallitaan viitelohkon tukikelpoisen alan ylittyminen viidellä prosentilla tai puolella hehtaarilla.

13

Tapauksissa, joissa viljelylohko käsittää yhden tai useamman maarekisteripalstan, mittaukset tehdään ja poikkeamia sovelletaan erikseen kunkin maarekisteripalstan, ei koko viljelylohkon, osalta. Tästä johtuen poikkeamien vaihteluvälit ovat virheellisiä.

14

Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää ei päivitetä maarekisteristä vastaavien viranomaisten toimittamilla tai metsitettyjä viljelylohkoja koskevilla tiedoilla.

---

(1)  Täydentäviin ehtoihin liittyviä näkökohtia ei ole otettu huomioon.

KUUDES LUKU

Rakennepolitiikan alat

SISÄLLYS

| 6.1 | Johdanto |
| --- | --- |

6.1

| 6.2—6.36 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

6.2—6.36

| 6.2—6.24 | Rakennepolitiikan alojen erityispiirteet |
| --- | --- |

6.2—6.24

| 6.2 | Rakennepolitiikan alojen päämäärät ja tavoitteet |
| --- | --- |

6.2

| 6.3—6.8 | Rakennepolitiikan alojen rahoitusvälineet |
| --- | --- |

6.3—6.8

| 6.9—6.11 | Rakennepolitiikan aloja koskevan yhteisön rahoituksen määrä ja muodot |
| --- | --- |

6.9—6.11

| 6.12—6.15 | Virheitä rakennepolitiikan alojen hankkeiden osarahoituksessa |
| --- | --- |

6.12—6.15

| 6.16—6.24 | Hankkeiden valvonta rakennepolitiikkojen alalla |
| --- | --- |

6.16—6.24

| 6.25 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus |
| --- | --- |

6.25

| 6.26—6.31 | Rakennepolitiikkojen alalla toteutetun yhteisön rahoituksen asianmukaisuutta koskevat keskeiset havainnot |
| --- | --- |

6.26—6.31

| 6.32—6.35 | Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä koskevat keskeiset havainnot |
| --- | --- |

6.32—6.35

| 6.36 | Komission tarkastustoimintaa koskevat keskeiset havainnot |
| --- | --- |

6.36

| 6.37—6.45 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

6.37—6.45

| 6.37—6.39 | Päätelmät |
| --- | --- |

6.37—6.39

| 6.40—6.45 | Suositukset |
| --- | --- |

6.40—6.45

| 6.46 | Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistu erityiskertomus |
| --- | --- |

6.46

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 6.1 | Euroopan unionin täytäntöönpanemien rakennepolitiikkojen tarkoituksena on vähentää alueiden välisiä kehityseroja. Rakennepolitiikan alojen osuus oli ohjelmakaudella 2000–2006 noin kolmannes yhteisön talousarviosta eli kyseessä on toiseksi suurin talousarvioala. Uudella ohjelmakaudella 2007–2013 rakennepolitiikka on edelleen yksi EU:n keskeisistä politiikoista. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

6.1

Euroopan unionin täytäntöönpanemien rakennepolitiikkojen tarkoituksena on vähentää alueiden välisiä kehityseroja. Rakennepolitiikan alojen osuus oli ohjelmakaudella 2000–2006 noin kolmannes yhteisön talousarviosta eli kyseessä on toiseksi suurin talousarvioala. Uudella ohjelmakaudella 2007–2013 rakennepolitiikka on edelleen yksi EU:n keskeisistä politiikoista.

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Rakennepolitiikan alojen erityispiirteet

Rakennepolitiikan alojen päämäärät ja tavoitteet

| 6.2 | Ohjelmakaudella 2000–2006 rakennepolitiikat suunnattiin seuraaville aloille: |
| --- | --- |

6.2

Ohjelmakaudella 2000–2006 rakennepolitiikat suunnattiin seuraaville aloille:

| — | vähemmän kehittyneiden alueiden rakenteellinen sopeuttaminen (tavoite 1), |
| --- | --- |

—

vähemmän kehittyneiden alueiden rakenteellinen sopeuttaminen (tavoite 1),

| — | rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellinen ja sosiaalinen muutos (tavoite 2), |
| --- | --- |

—

rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellinen ja sosiaalinen muutos (tavoite 2),

| — | koulutus- ja työllisyysjärjestelmien nykyaikaistaminen (tavoite 3), |
| --- | --- |

—

koulutus- ja työllisyysjärjestelmien nykyaikaistaminen (tavoite 3),

| — | alueidenvälinen yhteistyö koko Euroopan unionin alueella (Interreg III -yhteisöaloite), |
| --- | --- |

—

alueidenvälinen yhteistyö koko Euroopan unionin alueella (Interreg III -yhteisöaloite),

| — | suurissa vaikeuksissa olevien kaupunkialueiden ja lähiöiden elvyttäminen (URBAN II -yhteisöaloite), |
| --- | --- |

—

suurissa vaikeuksissa olevien kaupunkialueiden ja lähiöiden elvyttäminen (URBAN II -yhteisöaloite),

| — | työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuminen (EQUAL-yhteisöaloite), |
| --- | --- |

—

työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuminen (EQUAL-yhteisöaloite),

| — | maaseutualueiden kehittäminen (Leader+ -yhteisöaloite), |
| --- | --- |

—

maaseutualueiden kehittäminen (Leader+ -yhteisöaloite),

| — | ympäristön tilan ja liikenneinfrastruktuurin parantaminen vähiten vauraissa jäsenvaltioissa, ja |
| --- | --- |

—

ympäristön tilan ja liikenneinfrastruktuurin parantaminen vähiten vauraissa jäsenvaltioissa, ja

| — | kokeelliset alueelliset ohjelmat (innovatiiviset toimet). |
| --- | --- |

—

kokeelliset alueelliset ohjelmat (innovatiiviset toimet).

Rakennepolitiikan alojen rahoitusvälineet

| 6.3 | Yhteisö toteuttaa rakennepolitiikan alojen rahoituksen rinnakkain kansallisen rahoituksen kanssa osarahoituksena. Euroopan yhteisö rahoittaa rakennepolitiikan aloja sen talousarviosta myönnetyillä määrärahoilla, jotka on luokiteltu rakennerahastoiksi ja koheesiorahastoksi. Rakennerahastoja on neljä: |
| --- | --- |

6.3

Yhteisö toteuttaa rakennepolitiikan alojen rahoituksen rinnakkain kansallisen rahoituksen kanssa osarahoituksena. Euroopan yhteisö rahoittaa rakennepolitiikan aloja sen talousarviosta myönnetyillä määrärahoilla, jotka on luokiteltu rakennerahastoiksi ja koheesiorahastoksi. Rakennerahastoja on neljä:

| — | Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), |
| --- | --- |

—

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR),

| — | Euroopan sosiaalirahasto (ESR), |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto (ESR),

| — | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto – ohjausosasto (EMOTR-ohjausosasto), ja |
| --- | --- |

—

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto – ohjausosasto (EMOTR-ohjausosasto), ja

| — | Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR). |
| --- | --- |

—

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR).

6.4

| 6.4 | EAKR:sta tuetaan tavoitteita 1 ja 2 osarahoittamalla infrastruktuuri-investointeja, työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, paikallisia kehityshankkeita sekä pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa. EAKR:sta rahoitetaan myös Interreg III- ja URBAN II -yhteisöaloitteita. |
| --- | --- |

EAKR:sta tuetaan tavoitteita 1 ja 2 osarahoittamalla infrastruktuuri-investointeja, työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, paikallisia kehityshankkeita sekä pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa. EAKR:sta rahoitetaan myös Interreg III- ja URBAN II -yhteisöaloitteita.

6.5

| 6.5 | ESR:sta tuetaan tavoitteita 1, 2 ja 3 myöntämällä taloudellista tukea työttömyyden torjumiseksi, inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi ja työmarkkinoille integroimisen edistämiseksi. Siitä myönnetään rahoitusta myös EQUAL-yhteisöaloitteelle. |
| --- | --- |

ESR:sta tuetaan tavoitteita 1, 2 ja 3 myöntämällä taloudellista tukea työttömyyden torjumiseksi, inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi ja työmarkkinoille integroimisen edistämiseksi. Siitä myönnetään rahoitusta myös EQUAL-yhteisöaloitteelle.

6.6

| 6.6 | EMOTR -tukiosastosta tuetaan tavoitetta 1 osarahoittamalla maaseudun kehittämistä ja maatalousrakenteiden uudenaikaistamista. Siitä myönnetään rahoitusta myös Leader+ -yhteisöaloitteelle. |
| --- | --- |

EMOTR -tukiosastosta tuetaan tavoitetta 1 osarahoittamalla maaseudun kehittämistä ja maatalousrakenteiden uudenaikaistamista. Siitä myönnetään rahoitusta myös Leader+ -yhteisöaloitteelle.

6.7

| 6.7 | KOR:sta tuetaan tavoitetta 1 osarahoittamalla kalastusalan kilpailukyvyn parantamiseen liittyviä toimenpiteitä kalastuksesta riippuvien alueiden kehityksen kohentamiseksi. |
| --- | --- |

KOR:sta tuetaan tavoitetta 1 osarahoittamalla kalastusalan kilpailukyvyn parantamiseen liittyviä toimenpiteitä kalastuksesta riippuvien alueiden kehityksen kohentamiseksi.

6.8

| 6.8 | Koheesiorahastosta tuetaan ympäristön tilan ja liikenneinfrastruktuurien parantamista jäsenvaltioissa, joiden BKTL henkeä kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta. |
| --- | --- |

Koheesiorahastosta tuetaan ympäristön tilan ja liikenneinfrastruktuurien parantamista jäsenvaltioissa, joiden BKTL henkeä kohden on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta.

Rakennepolitiikan aloja koskevan yhteisön rahoituksen määrä ja muodot

| 6.9 | Vuonna 2006 rakennepolitiikan aloja koskevan yhteisön rahoituksen määrä oli 32,4 miljardia euroa. Noin 85 prosenttia kyseisestä määrästä käytettiin tavoitteisiin 1, 2 ja 3 (ks.
  kaavio 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.9

Vuonna 2006 rakennepolitiikan aloja koskevan yhteisön rahoituksen määrä oli 32,4 miljardia euroa. Noin 85 prosenttia kyseisestä määrästä käytettiin tavoitteisiin 1, 2 ja 3 (ks.
  kaavio 6.1
  ).

Image

| 6.10 | Rakennepolitiikan aloilla rahoitusta saava yksikkö on hanke. Rakennerahastohanke saa rahoitusta toimenpideohjelman mukaisesti. Rahoituskaudella 2000–2006 pantiin täytäntöön yhteensä 545 toimenpideohjelmaa, joiden koko vaihteli alle 500 000 eurosta yli kahdeksaan miljardiin euroon. Kyseisten ohjelmien hankemenot vaihtelivat huomattavasti yksittäiselle edunsaajalle annetusta muutaman sadan euron tuesta suurelle infrastruktuurihankkeelle myönnettyyn useiden satojen miljoonien euron tukeen. Koheesiorahastoon liittyy toimenpideohjelmien sijaan pelkkiä hankkeita. Rahoituskaudella 2000–2006 koheesiorahastosta rahoitettiin 1 094 hanketta. Niiden koko vaihteli 50 000 eurosta yli 1 miljardiin euroon. |
| --- | --- |

6.10

Rakennepolitiikan aloilla rahoitusta saava yksikkö on hanke. Rakennerahastohanke saa rahoitusta toimenpideohjelman mukaisesti. Rahoituskaudella 2000–2006 pantiin täytäntöön yhteensä 545 toimenpideohjelmaa, joiden koko vaihteli alle 500 000 eurosta yli kahdeksaan miljardiin euroon. Kyseisten ohjelmien hankemenot vaihtelivat huomattavasti yksittäiselle edunsaajalle annetusta muutaman sadan euron tuesta suurelle infrastruktuurihankkeelle myönnettyyn useiden satojen miljoonien euron tukeen. Koheesiorahastoon liittyy toimenpideohjelmien sijaan pelkkiä hankkeita. Rahoituskaudella 2000–2006 koheesiorahastosta rahoitettiin 1 094 hanketta. Niiden koko vaihteli 50 000 eurosta yli 1 miljardiin euroon.

6.11

| 6.11 | Rakenne- tai koheesiorahastohankkeen osarahoitus suoritetaan yleensä hankkeesta aiheutuneiden kustannusten korvaamisen muodossa. Hankemenot korvataan hankkeen toteuttajan (1) laatiman menoilmoituksen perusteella. Hankkeen toteuttaja toimittaa yleensä useampia välivaiheen menoilmoituksia sekä lopullisen menoilmoituksen hankkeen lopussa. |
| --- | --- |

Rakenne- tai koheesiorahastohankkeen osarahoitus suoritetaan yleensä hankkeesta aiheutuneiden kustannusten korvaamisen muodossa. Hankemenot korvataan hankkeen toteuttajan (1) laatiman menoilmoituksen perusteella. Hankkeen toteuttaja toimittaa yleensä useampia välivaiheen menoilmoituksia sekä lopullisen menoilmoituksen hankkeen lopussa.

| 6.11 | Komission osarahoitus rakennerahastosta tapahtuu ohjelman tasolla ja yleensä kolme kertaa vuodessa toimitettaviin menoilmoituksiin perustuvana korvauksena. |
| --- | --- |

6.11

Komission osarahoitus rakennerahastosta tapahtuu ohjelman tasolla ja yleensä kolme kertaa vuodessa toimitettaviin menoilmoituksiin perustuvana korvauksena.

Virheitä rakennepolitiikan alojen hankkeiden osarahoituksessa

| 6.12 | On olemassa suuri riski, että rakennepolitiikan alojen hankkeiden kustannukset ilmoitetaan virheellisesti ja tästä johtuen myös korvataan virheellisesti. Tässä kertomuksessa virheellisellä korvauksella tarkoitetaan liian suurena suoritettua korvausta. Se saattaa johtua: |
| --- | --- |

6.12

On olemassa suuri riski, että rakennepolitiikan alojen hankkeiden kustannukset ilmoitetaan virheellisesti ja tästä johtuen myös korvataan virheellisesti. Tässä kertomuksessa virheellisellä korvauksella tarkoitetaan liian suurena suoritettua korvausta. Se saattaa johtua:

| — | tukikelpoisuusvirheestä, |
| --- | --- |

—

tukikelpoisuusvirheestä,

| — | toimen tosiasiallisuuteen liittyvästä virheestä, |
| --- | --- |

—

toimen tosiasiallisuuteen liittyvästä virheestä,

| — | oikeellisuuteen liittyvästä virheestä, tai |
| --- | --- |

—

oikeellisuuteen liittyvästä virheestä, tai

| — | useampiin tekijöihin liittyvästä virheestä. |
| --- | --- |

—

useampiin tekijöihin liittyvästä virheestä.

| 6.12 | Riski on suuri muun muassa siksi, että hallinnointi on hajautettu alueellisille ja paikallisille elimille jäsenvaltioissa, sekä edunsaajien suuren määrän vuoksi. Jos ensimmäisten tasojen hallinnon tarkastukset ja varmennukset toimivat tehokkaasti, riskiä voidaan pienentää. |
| --- | --- |

6.12

Riski on suuri muun muassa siksi, että hallinnointi on hajautettu alueellisille ja paikallisille elimille jäsenvaltioissa, sekä edunsaajien suuren määrän vuoksi. Jos ensimmäisten tasojen hallinnon tarkastukset ja varmennukset toimivat tehokkaasti, riskiä voidaan pienentää.

| 6.13 | Nimensä mukaisesti tukikelpoisuusvirhe tarkoittaa sitä, että korvaus ei ole tukikelpoisuussääntöjen mukainen. Asetuksissa määritellään yksityiskohtaisesti, mitkä menot voidaan korvata rahastosta. Tosiasiallisuuteen liittyvä virhe tapahtuu silloin, kun korvaus sisältää kustannuksen, jonka maksun perusteeksi ei ole esittää laskua tai muuta vastaavaa todentavaa asiakirjaa. Oikeellisuuteen liittyvä virhe tapahtuu silloin, kun kustannus korvataan virheellisellä määrällä. Useampiin tekijöihin liittyvä virhe sisältää useampia, esimerkiksi tukikelpoisuuteen ja oikeellisuuteen liittyviä virheitä. |
| --- | --- |

6.13

Nimensä mukaisesti tukikelpoisuusvirhe tarkoittaa sitä, että korvaus ei ole tukikelpoisuussääntöjen mukainen. Asetuksissa määritellään yksityiskohtaisesti, mitkä menot voidaan korvata rahastosta. Tosiasiallisuuteen liittyvä virhe tapahtuu silloin, kun korvaus sisältää kustannuksen, jonka maksun perusteeksi ei ole esittää laskua tai muuta vastaavaa todentavaa asiakirjaa. Oikeellisuuteen liittyvä virhe tapahtuu silloin, kun kustannus korvataan virheellisellä määrällä. Useampiin tekijöihin liittyvä virhe sisältää useampia, esimerkiksi tukikelpoisuuteen ja oikeellisuuteen liittyviä virheitä.

6.14

| 6.14 | Hankkeessa saattaa ilmetä myös säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä. Nämä liittyvät yleensä sopimusten tekoon tai ovat puutteita julkisuutta koskevien vaatimusten noudattamisessa. Suurin osa säännönmukaisuuteen liittyvistä virheistä ei asetusten mukaan vaikuta hankekustannusten korvaamiseen. |
| --- | --- |

Hankkeessa saattaa ilmetä myös säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä. Nämä liittyvät yleensä sopimusten tekoon tai ovat puutteita julkisuutta koskevien vaatimusten noudattamisessa. Suurin osa säännönmukaisuuteen liittyvistä virheistä ei asetusten mukaan vaikuta hankekustannusten korvaamiseen.

6.15

| 6.15 | Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että eräiden säännönmukaisuuteen liittyvien virheiden vuoksi menoja ei voida pitää korvauskelpoisina. Esimerkiksi jos palveluntarjoajan hanke on hyväksytty sääntöjen vastaisesti ilman tarjouskilpailumenettelyä, tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseinen hanke ei ole tukikelpoinen ja että siihen liittyvien menojen korvaaminen on tukikelpoisuusvirhe. Sama pätee silloin, jos tarjouskilpailumenettely toteutettiin siten, että se ei ollut pätevä. Tapauksissa, joissa ainoastaan osa tarjouskilpailumenettelystä ei ollut pätevä, tilintarkastustuomioistuin pyrkii tukikelpoisuusvirhettä arvioidessaan soveltamaan suhteellisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että eräiden säännönmukaisuuteen liittyvien virheiden vuoksi menoja ei voida pitää korvauskelpoisina. Esimerkiksi jos palveluntarjoajan hanke on hyväksytty sääntöjen vastaisesti ilman tarjouskilpailumenettelyä, tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseinen hanke ei ole tukikelpoinen ja että siihen liittyvien menojen korvaaminen on tukikelpoisuusvirhe. Sama pätee silloin, jos tarjouskilpailumenettely toteutettiin siten, että se ei ollut pätevä. Tapauksissa, joissa ainoastaan osa tarjouskilpailumenettelystä ei ollut pätevä, tilintarkastustuomioistuin pyrkii tukikelpoisuusvirhettä arvioidessaan soveltamaan suhteellisuusperiaatetta.

| 6.15 | Komissio on samaa mieltä siitä, että jos tarjouskilpailua ei ole järjestetty tapauksissa, joissa julkisia hankintoja koskevat yhteisön säännöt sitä edellyttävät, hanke ei ole kokonaan tai osittain tukikelpoinen. Se soveltaa rahoitusoikaisuja tällaisissa ja muissa tapauksissa, jotka rikkovat julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Oikaisut perustuvat ohjetaulukkoon, jossa on otettu huomioon rikkomuksen vakavuusaste. |
| --- | --- |

6.15

Komissio on samaa mieltä siitä, että jos tarjouskilpailua ei ole järjestetty tapauksissa, joissa julkisia hankintoja koskevat yhteisön säännöt sitä edellyttävät, hanke ei ole kokonaan tai osittain tukikelpoinen. Se soveltaa rahoitusoikaisuja tällaisissa ja muissa tapauksissa, jotka rikkovat julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Oikaisut perustuvat ohjetaulukkoon, jossa on otettu huomioon rikkomuksen vakavuusaste.

Hankkeiden valvonta rakennepolitiikkojen alalla

| 6.16 | Rakennepolitiikkojen hankkeita valvotaan kahdella tasolla. Ensimmäinen taso koskee jäsenvaltion valvontajärjestelmää, ja sen tavoitteena on estää hankemenojen virheelliset korvaukset ja muut sääntöjenvastaisuudet. Toinen koskee komission toteuttamaa valvontaa, ja sillä pyritään vähentämään jäsenvaltioiden valvonnan puutteiden riskiä. |
| --- | --- |

6.16

Rakennepolitiikkojen hankkeita valvotaan kahdella tasolla. Ensimmäinen taso koskee jäsenvaltion valvontajärjestelmää, ja sen tavoitteena on estää hankemenojen virheelliset korvaukset ja muut sääntöjenvastaisuudet. Toinen koskee komission toteuttamaa valvontaa, ja sillä pyritään vähentämään jäsenvaltioiden valvonnan puutteiden riskiä.

| 6.16 | Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat monivuotisia. Niillä pyritään varmistamaan komissiolle toimitettavien säännöllisten menoilmoitusten varmentaminen. Lisäksi ne käsittävät jatkuvia jälkiarviointeja ja lopullisen menoilmoituksen hankkeen päätyttyä. |
| --- | --- |

6.16

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat monivuotisia. Niillä pyritään varmistamaan komissiolle toimitettavien säännöllisten menoilmoitusten varmentaminen. Lisäksi ne käsittävät jatkuvia jälkiarviointeja ja lopullisen menoilmoituksen hankkeen päätyttyä.

Komission valvonta perustuu hallinto- ja tarkastustoimiin, joita toteutetaan myös monivuotisesti.

| 6.17 | Jäsenvaltion valvontajärjestelmä käsittää neljä keskeistä valvonnan osatekijää. Valvonnan on oltava selkeästi määriteltyä ja riippumattomien elinten suorittamaa (tehtävien erillään pitämistä koskeva periaate) (ks.
  kaavio 6.2
  ). Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmällä on voitava varmistaa sellaisten tietojen rekisteröinti, joiden perusteella komissiolle tehdyt menoilmoitukset ja yksittäisten hankkeiden kirjanpitoaineisto ja todentava aineisto voidaan täsmäyttää (kirjausketjua koskeva vaatimus). |
| --- | --- |

6.17

Jäsenvaltion valvontajärjestelmä käsittää neljä keskeistä valvonnan osatekijää. Valvonnan on oltava selkeästi määriteltyä ja riippumattomien elinten suorittamaa (tehtävien erillään pitämistä koskeva periaate) (ks.
  kaavio 6.2
  ). Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmällä on voitava varmistaa sellaisten tietojen rekisteröinti, joiden perusteella komissiolle tehdyt menoilmoitukset ja yksittäisten hankkeiden kirjanpitoaineisto ja todentava aineisto voidaan täsmäyttää (kirjausketjua koskeva vaatimus).

| 6.17 | Sen lisäksi, että tarkastuselinten on suoritettava kaaviossa 6.2 mainittu hanketoimien tarkastus jälkikäteen otoksen perusteella, niiden on myös suoritettava järjestelmän tarkastuksia. |
| --- | --- |

6.17

Sen lisäksi, että tarkastuselinten on suoritettava kaaviossa 6.2 mainittu hanketoimien tarkastus jälkikäteen otoksen perusteella, niiden on myös suoritettava järjestelmän tarkastuksia.

Image

| 6.18 | Jäsenvaltiot ovat järjestäneet kaaviossa esitettyjen valvontatehtävien ja niistä vastaavien valvontaelinten työn toteuttamisen eri tavoin. Valvontaelimet on sijoitettu yleensä julkishallinnon yhteyteen. Joissakin jäsenvaltioissa valvontatehtävät toteutetaan kansallisella tasolla (keskitetty valvonta). Toisissa jäsenvaltioissa valvontatehtävät on osoitettu välittäjäelimen kautta joko alueelliselle tai paikalliselle yksikölle tai alakohtaiselle yksikölle (hajautettu valvonta) (2). |
| --- | --- |

6.18

Jäsenvaltiot ovat järjestäneet kaaviossa esitettyjen valvontatehtävien ja niistä vastaavien valvontaelinten työn toteuttamisen eri tavoin. Valvontaelimet on sijoitettu yleensä julkishallinnon yhteyteen. Joissakin jäsenvaltioissa valvontatehtävät toteutetaan kansallisella tasolla (keskitetty valvonta). Toisissa jäsenvaltioissa valvontatehtävät on osoitettu välittäjäelimen kautta joko alueelliselle tai paikalliselle yksikölle tai alakohtaiselle yksikölle (hajautettu valvonta) (2).

6.19

| 6.19 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi keskeistä valvontaa seuraavaa arviointiasteikkoa käyttäen: |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin arvioi keskeistä valvontaa seuraavaa arviointiasteikkoa käyttäen:

| — | tyydyttävä, |
| --- | --- |

—

tyydyttävä,

| — | osittain tyydyttävä, |
| --- | --- |

—

osittain tyydyttävä,

| — | riittämätön. |
| --- | --- |

—

riittämätön.

6.20

| 6.20 | Keskeisen valvonnan arviointijärjestelmästä käy ilmi, kuinka todennäköisesti valvontajärjestelmällä pystytään havaitsemaan ja estämään virheitä. Koska kyseinen todennäköisyys on valvonnan vaikuttavuuden toimenpide, tilintarkastustuomioistuin käyttää valvontajärjestelmän luokittelussa seuraavaa keskeisen valvonnan arviointiasteikkoa: |
| --- | --- |

Keskeisen valvonnan arviointijärjestelmästä käy ilmi, kuinka todennäköisesti valvontajärjestelmällä pystytään havaitsemaan ja estämään virheitä. Koska kyseinen todennäköisyys on valvonnan vaikuttavuuden toimenpide, tilintarkastustuomioistuin käyttää valvontajärjestelmän luokittelussa seuraavaa keskeisen valvonnan arviointiasteikkoa:

| — | vaikuttava, |
| --- | --- |

—

vaikuttava,

| — | kohtalaisen vaikuttava, |
| --- | --- |

—

kohtalaisen vaikuttava,

| — | ei-vaikuttava. |
| --- | --- |

—

ei-vaikuttava.

6.21

| 6.21 | Kuten aiemmin todettiin, rakennepolitiikan alojen hankkeiden toinen valvontataso liittyy komission toteuttamaan valvontaan. Se käsittää ensi sijassa tilintarkastuksen ja tarvittaessa rahoituskorjaukset. |
| --- | --- |

Kuten aiemmin todettiin, rakennepolitiikan alojen hankkeiden toinen valvontataso liittyy komission toteuttamaan valvontaan. Se käsittää ensi sijassa tilintarkastuksen ja tarvittaessa rahoituskorjaukset.

| 6.21 | Komission valvonta kattaa tarkastustoiminnan, joka voi johtaa rahoitusoikaisuihin, sekä koordinoinnin kansallisten tarkastuselinten kanssa, ohjeiden laatimisen, vuotuiset kokoukset hallintoviranomaisten ja tarkastuselinten kanssa täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevien vuosiraporttien käsittelemiseksi, ohjelmien jatkuvan valvonnan (osallistumisen valvontakomiteoihin, ad hoc -kokouksiin jne.) sekä muita, sisäisten tarkastusnormien edellyttämiä toimia. |
| --- | --- |

6.21

Komission valvonta kattaa tarkastustoiminnan, joka voi johtaa rahoitusoikaisuihin, sekä koordinoinnin kansallisten tarkastuselinten kanssa, ohjeiden laatimisen, vuotuiset kokoukset hallintoviranomaisten ja tarkastuselinten kanssa täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevien vuosiraporttien käsittelemiseksi, ohjelmien jatkuvan valvonnan (osallistumisen valvontakomiteoihin, ad hoc -kokouksiin jne.) sekä muita, sisäisten tarkastusnormien edellyttämiä toimia.

| 6.22 | Komission toimittama tarkastus voi olla vaikuttava valvonnan väline, jos: |
| --- | --- |

6.22

Komission toimittama tarkastus voi olla vaikuttava valvonnan väline, jos:

| — | se perustuu jäsenvaltion valvontajärjestelmän puutteiden riskinarviointiin, |
| --- | --- |

—

se perustuu jäsenvaltion valvontajärjestelmän puutteiden riskinarviointiin,

| — | sen tulos on toiminnan kannalta käyttökelpoinen, toisin sanoen, jos se antaa asianmukaisen perustan korjaaville toimille tai kohtuullisen varmuuden siitä, ettei niihin ole aihetta ryhtyä, ja |
| --- | --- |

—

sen tulos on toiminnan kannalta käyttökelpoinen, toisin sanoen, jos se antaa asianmukaisen perustan korjaaville toimille tai kohtuullisen varmuuden siitä, ettei niihin ole aihetta ryhtyä, ja

| — | korjaavat toimet on toteutettu tarkastuksen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

—

korjaavat toimet on toteutettu tarkastuksen tulosten perusteella.

6.23

| 6.23 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tarkastukset seuraavaa kumulatiivista asteikkoa käyttäen: |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tarkastukset seuraavaa kumulatiivista asteikkoa käyttäen:

| — | riskinarvioinnissa oli keskeisiä puutteita, |
| --- | --- |

—

riskinarvioinnissa oli keskeisiä puutteita,

| — | riskinarviointi oli asianmukaista, mutta tarkastuksen tulos ei ollut toiminnan kannalta käyttökelpoinen, |
| --- | --- |

—

riskinarviointi oli asianmukaista, mutta tarkastuksen tulos ei ollut toiminnan kannalta käyttökelpoinen,

| — | riskinarviointi oli asianmukaista ja tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen, mutta tarkastuksen jälkeen ei ryhdytty korjaaviin toimiin, |
| --- | --- |

—

riskinarviointi oli asianmukaista ja tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen, mutta tarkastuksen jälkeen ei ryhdytty korjaaviin toimiin,

| — | riskinarviointi oli asianmukaista, tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen ja tarkastuksen tuloksena ryhdyttiin asianmukaisiin tarkastuksen jälkeisiin korjaaviin toimiin. |
| --- | --- |

—

riskinarviointi oli asianmukaista, tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen ja tarkastuksen tuloksena ryhdyttiin asianmukaisiin tarkastuksen jälkeisiin korjaaviin toimiin.

6.24

| 6.24 | Vastuuketju rakennepolitiikan aloja koskevien menojen asianmukaisuudesta alkaa jäsenvaltiosta ja päättyy komissioon. Toisin sanoen komissio on viime kädessä vastuussa rakennepolitiikan aloja koskevien yhteisön menojen asianmukaisuudesta. Tästä syystä on olennaista, että komission tarkastukset, jotka muodostavat sen keskeisen valvontatoiminnan, ovat vaikuttavia. |
| --- | --- |

Vastuuketju rakennepolitiikan aloja koskevien menojen asianmukaisuudesta alkaa jäsenvaltiosta ja päättyy komissioon. Toisin sanoen komissio on viime kädessä vastuussa rakennepolitiikan aloja koskevien yhteisön menojen asianmukaisuudesta. Tästä syystä on olennaista, että komission tarkastukset, jotka muodostavat sen keskeisen valvontatoiminnan, ovat vaikuttavia.

| 6.24 | Kun talousarviota toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, komissio on EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti vastuussa budjettivallan käyttäjälle. Jäsenvaltioilta puolestaan vaaditaan yhteistyötä komission kanssa kaikissa valvontaketjun vaiheissa, jotta menojen laillisuus ja asianmukaisuus voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

6.24

Kun talousarviota toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, komissio on EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti vastuussa budjettivallan käyttäjälle. Jäsenvaltioilta puolestaan vaaditaan yhteistyötä komission kanssa kaikissa valvontaketjun vaiheissa, jotta menojen laillisuus ja asianmukaisuus voidaan varmistaa.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 6.25 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 177 hankkeen välivaiheen korvausta, jotka oli suoritettu vuonna 2006. Korvauksia maksettiin 167 rakennerahastohankkeelle (77 EAKR:n, 60 ESR:n ja 30 EMOTR:n hanketta) ja kymmenelle koheesiorahaston hankkeelle. Mainitut 167 rakennerahastohanketta toteutettiin 17 toimenpideohjelman puitteissa. Asianomainen jäsenvaltio oli ottanut käyttöön ainakin yhden
  kaaviossa 6.2
  esitetyn valvontajärjestelmän kutakin toimenpideohjelmaa kohti. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kyseiset valvontajärjestelmät ja jäsenvaltion omille koheesiorahaston hankkeilleen laatiman valvontajärjestelmän. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös osittain komission valvontatoimintaa. Tämä tehtiin analysoimalla 15 komission toteuttamaa tarkastusta. |
| --- | --- |

6.25

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 177 hankkeen välivaiheen korvausta, jotka oli suoritettu vuonna 2006. Korvauksia maksettiin 167 rakennerahastohankkeelle (77 EAKR:n, 60 ESR:n ja 30 EMOTR:n hanketta) ja kymmenelle koheesiorahaston hankkeelle. Mainitut 167 rakennerahastohanketta toteutettiin 17 toimenpideohjelman puitteissa. Asianomainen jäsenvaltio oli ottanut käyttöön ainakin yhden
  kaaviossa 6.2
  esitetyn valvontajärjestelmän kutakin toimenpideohjelmaa kohti. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kyseiset valvontajärjestelmät ja jäsenvaltion omille koheesiorahaston hankkeilleen laatiman valvontajärjestelmän. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös osittain komission valvontatoimintaa. Tämä tehtiin analysoimalla 15 komission toteuttamaa tarkastusta.

| 6.25 | Komissio korvaa jäsenvaltioille hankkeista aiheutuvat menot, jotka on koottu komissiolle lähetettäviin vahvistettuihin menoilmoituksiin. Jäsenvaltio maksaa hankkeen toteuttajille niiden ilmoittamista menoista johtuvan osuuden komissiolle toimitetun ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.25

Komissio korvaa jäsenvaltioille hankkeista aiheutuvat menot, jotka on koottu komissiolle lähetettäviin vahvistettuihin menoilmoituksiin. Jäsenvaltio maksaa hankkeen toteuttajille niiden ilmoittamista menoista johtuvan osuuden komissiolle toimitetun ilmoituksen mukaisesti.

Rakennepolitiikkojen alalla toteutetun yhteisön rahoituksen asianmukaisuutta koskevat keskeiset havainnot

| 6.26 | Keskeiset havainnot rakennepolitiikan hankkeita koskevan yhteisön rahoituksen asianmukaisuudesta varainhoitovuonna 2006 on esitetty alla olevissa kolmessa taulukossa (
  taulukot 6.1, 6.2 ja 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.26

Keskeiset havainnot rakennepolitiikan hankkeita koskevan yhteisön rahoituksen asianmukaisuudesta varainhoitovuonna 2006 on esitetty alla olevissa kolmessa taulukossa (
  taulukot 6.1, 6.2 ja 6.3
  ).

| 6.26 | Jos virheillä on vaikutusta rahoitukseen, valvontajärjestelmän monivuotisuus auttaa eliminoimaan riskit, sillä korjauksia voidaan tehdä vielä jonkin aikaa varojen maksamisen jälkeen. Jos komissio havaitsee puutteita, se nimeää kyseiset jäsenvaltiot vuosittaisissa toimintakertomuksissa, keskeyttää maksut ja tarvittaessa perii maksetut rahat takaisin. |
| --- | --- |

6.26

Jos virheillä on vaikutusta rahoitukseen, valvontajärjestelmän monivuotisuus auttaa eliminoimaan riskit, sillä korjauksia voidaan tehdä vielä jonkin aikaa varojen maksamisen jälkeen. Jos komissio havaitsee puutteita, se nimeää kyseiset jäsenvaltiot vuosittaisissa toimintakertomuksissa, keskeyttää maksut ja tarvittaessa perii maksetut rahat takaisin.

Komissio saattaa tehdä havaintojen vaikutuksesta rahoitukseen toisenlaisen arvion oman, tukikelpoisia menoja koskevan laskelmansa perusteella, sillä se muodostaa näkemyksensä omien tarkastustensa ja toimitetun todentavan aineiston perusteella.

Taulukko 6.1 – Ristiintaulukointi, joka koskee korvausten säännönmukaisuutta ja oikeellisuutta (3)

| Hankkeita, joissa säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä | Hankkeiden korvaaminen tehty | Yhteensä |
| --- | --- | --- |
| virheellisesti | oikein |
| esiintyi | 36 tapausta | 45 tapausta | 81 tapausta |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| ei esiintynyt | 41 tapausta | 55 tapausta | 96 tapausta |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| Yhteensä | 77 tapausta | 100 tapausta | 177 tapausta |
| 44 % | 56 % | 100 % |

Hankkeita, joissa säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä

Hankkeiden korvaaminen tehty

Yhteensä

virheellisesti

oikein

esiintyi

36 tapausta

45 tapausta

81 tapausta

20 %

25 %

46 %

ei esiintynyt

41 tapausta

55 tapausta

96 tapausta

23 %

31 %

54 %

Yhteensä

77 tapausta

100 tapausta

177 tapausta

44 %

56 %

100 %

Taulukko 6.2 – Ristiintaulukointi, joka koskee korvausten oikeellisuutta rahastoittain (4)

| Korvauksen virheettömyys | Rahasto | Yhteensä |
| --- | --- | --- |
| EAKR | ESR | EMOTR | Koheesiorahasto |
| Tukikelpoisuusvirhe | 15 tapausta | 9 tapausta | 3 tapausta | 2 tapausta | 29 tapausta |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Tosiasiallisuuteen liittyvä virhe | 5 tapausta | 7 tapausta | 0 tapausta | 1 tapaus | 13 tapausta |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Oikeellisuuteen liittyvä virhe | 2 tapausta | 7 tapausta | 1 tapaus | 0 tapausta | 10 tapausta |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Useampiin tekijöihin liittyvä virhe | 13 tapausta | 12 tapausta | 0 tapaus | 0 tapausta | 25 tapausta |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Virheetön korvaus | 42 tapausta | 25 tapausta | 26 tapausta | 7 tapausta | 100 tapausta |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| Yhteensä | 77 tapausta | 60 tapausta | 30 tapausta | 10 tapausta | 177 tapausta |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Korvauksen virheettömyys

Rahasto

Yhteensä

EAKR

ESR

EMOTR

Koheesiorahasto

Tukikelpoisuusvirhe

15 tapausta

9 tapausta

3 tapausta

2 tapausta

29 tapausta

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Tosiasiallisuuteen liittyvä virhe

5 tapausta

7 tapausta

0 tapausta

1 tapaus

13 tapausta

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Oikeellisuuteen liittyvä virhe

2 tapausta

7 tapausta

1 tapaus

0 tapausta

10 tapausta

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Useampiin tekijöihin liittyvä virhe

13 tapausta

12 tapausta

0 tapaus

0 tapausta

25 tapausta

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Virheetön korvaus

42 tapausta

25 tapausta

26 tapausta

7 tapausta

100 tapausta

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

Yhteensä

77 tapausta

60 tapausta

30 tapausta

10 tapausta

177 tapausta

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27 | Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että ainoastaan 31 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen otokseen poimimista hankkeista ei sisältänyt virheitä, eli ne oli korvattu oikein eikä niihin sisältynyt säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä. |
| --- | --- |

6.27

Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että ainoastaan 31 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen otokseen poimimista hankkeista ei sisältänyt virheitä, eli ne oli korvattu oikein eikä niihin sisältynyt säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä.

| 6.27 | Kaaviosta 6.1 näkyy, että 56 prosentissa hankkeista korvaukset maksettiin oikein, kun huomioon otetaan tapaukset, joissa säännönmukaisuuteen liittyvillä virheillä ei ole vaikutusta rahoitukseen. |
| --- | --- |

6.27

Kaaviosta 6.1 näkyy, että 56 prosentissa hankkeista korvaukset maksettiin oikein, kun huomioon otetaan tapaukset, joissa säännönmukaisuuteen liittyvillä virheillä ei ole vaikutusta rahoitukseen.

| 6.28 | Taulukosta 6.2
  käy ilmi, että kaikkien rahastojen osalta menoja korvattiin virheellisesti melko usein. Rahaston ja virheellisen korvaamisen riskin välillä näyttää kuitenkin olevan yhteys. Virheiden jakautuminen tilintarkastustuomioistuimen otoksessa osoittaa, että EAKR:sta ja ESR:sta suoritetut korvaukset olivat alttiimpia virheille kuin kahdesta muusta rahastosta suoritetut korvaukset. |
| --- | --- |

6.28

Taulukosta 6.2
  käy ilmi, että kaikkien rahastojen osalta menoja korvattiin virheellisesti melko usein. Rahaston ja virheellisen korvaamisen riskin välillä näyttää kuitenkin olevan yhteys. Virheiden jakautuminen tilintarkastustuomioistuimen otoksessa osoittaa, että EAKR:sta ja ESR:sta suoritetut korvaukset olivat alttiimpia virheille kuin kahdesta muusta rahastosta suoritetut korvaukset.

| 6.28 | Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Se toteaa kuitenkin, että muutamissa tapauksissa tilintarkastustuomioistuin on luokitellut havainnot virheiksi tulkittuaan sovellettavia monimutkaisia säännöksiä hyvin tiukasti. |
| --- | --- |

6.28

Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Se toteaa kuitenkin, että muutamissa tapauksissa tilintarkastustuomioistuin on luokitellut havainnot virheiksi tulkittuaan sovellettavia monimutkaisia säännöksiä hyvin tiukasti.

| 6.29 | Liian suurina maksettuihin korvauksiin johtaneet syyt vaihtelivat kyseisessä neljässä rahastossa (ks.
  taulukko 6.2
  ). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusotannassa yleisimmät syyt EAKR:sta maksettuihin virheellisiin korvauksiin olivat useampiin tekijöihin liittyvät virheet ja tukikelpoisuusvirheet. Ensin mainittu virhetyyppi käsitti yleensä tukikelpoisuusvirheen ja oikeellisuuteen liittyvän virheen. Tukikelpoisuusvirhe oli siis yleisin EAKR:sta maksettuihin virheellisiin korvauksiin johtanut yksittäinen virhe. EAKR:n tukikelpoisuusvirheet koskivat yleensä: |
| --- | --- |

6.29

Liian suurina maksettuihin korvauksiin johtaneet syyt vaihtelivat kyseisessä neljässä rahastossa (ks.
  taulukko 6.2
  ). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusotannassa yleisimmät syyt EAKR:sta maksettuihin virheellisiin korvauksiin olivat useampiin tekijöihin liittyvät virheet ja tukikelpoisuusvirheet. Ensin mainittu virhetyyppi käsitti yleensä tukikelpoisuusvirheen ja oikeellisuuteen liittyvän virheen. Tukikelpoisuusvirhe oli siis yleisin EAKR:sta maksettuihin virheellisiin korvauksiin johtanut yksittäinen virhe. EAKR:n tukikelpoisuusvirheet koskivat yleensä:

| — | virheellisen avustusosuuden soveltamista (osuuden jakautuminen yhteisön osarahoituksen ja kansallisen lisärahoituksen kesken), |
| --- | --- |

—

virheellisen avustusosuuden soveltamista (osuuden jakautuminen yhteisön osarahoituksen ja kansallisen lisärahoituksen kesken),

| — | muiden kuin korvauskelpoisten kustannusten (kuten perittävä arvonlisävero) esittämistä, ja |
| --- | --- |

—

muiden kuin korvauskelpoisten kustannusten (kuten perittävä arvonlisävero) esittämistä, ja

| — | tarjouskilpailun puuttumista. |
| --- | --- |

—

tarjouskilpailun puuttumista.

| 6.29 | Omassa tarkastustyössään komission tarkastajat ovat havainneet, että tukikelpoisuusvirheen riski on suurin, ja he ovat tämän vuoksi keskittäneet tarkastustoimintansa hallinnon suorittaman päivittäisen valvonnan tehokkuuteen. |
| --- | --- |

6.29

Omassa tarkastustyössään komission tarkastajat ovat havainneet, että tukikelpoisuusvirheen riski on suurin, ja he ovat tämän vuoksi keskittäneet tarkastustoimintansa hallinnon suorittaman päivittäisen valvonnan tehokkuuteen.

| 6.30 | Muihin rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon verrattuna ESR:lla oli muita suurempi osuus tosiasiallisuuteen liittyviä virheitä. Ne liittyivät usein yleiskulujen laskemisen tueksi tai henkilöstömenojen jakamisessa tarvittavan todentavan aineiston puuttumiseen; nämä ovat yleensä suurimmat ESR:n hankkeiden menoilmoituksissa mainitut kustannukset. Joissakin tapauksissa hankkeen toteuttajat pyrkivät soveltamaan henkilöstömenoihin ja yleiskuluihin kiinteää summaa, joka on joissakin tilanteissa hyväksyttävä yksinkertaistus. Tarkastelluissa tapauksissa kuitenkin havaittiin, että hankkeen toteuttaja ei ollut yleensä soveltanut kiinteämääräistä summaa oikein. ESR:n kohdalla todettiin myös tapauksia, joissa yleiskulujen tai henkilöstömenojen ilmoittamisessa havaitut virheet ovat luontaisesti oikeellisuuteen liittyviä virheitä, eli henkilöstömenojen tai yleiskulujen arvon oikein laskemisessa oli puutteita. |
| --- | --- |

6.30

Muihin rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon verrattuna ESR:lla oli muita suurempi osuus tosiasiallisuuteen liittyviä virheitä. Ne liittyivät usein yleiskulujen laskemisen tueksi tai henkilöstömenojen jakamisessa tarvittavan todentavan aineiston puuttumiseen; nämä ovat yleensä suurimmat ESR:n hankkeiden menoilmoituksissa mainitut kustannukset. Joissakin tapauksissa hankkeen toteuttajat pyrkivät soveltamaan henkilöstömenoihin ja yleiskuluihin kiinteää summaa, joka on joissakin tilanteissa hyväksyttävä yksinkertaistus. Tarkastelluissa tapauksissa kuitenkin havaittiin, että hankkeen toteuttaja ei ollut yleensä soveltanut kiinteämääräistä summaa oikein. ESR:n kohdalla todettiin myös tapauksia, joissa yleiskulujen tai henkilöstömenojen ilmoittamisessa havaitut virheet ovat luontaisesti oikeellisuuteen liittyviä virheitä, eli henkilöstömenojen tai yleiskulujen arvon oikein laskemisessa oli puutteita.

| 6.30 | Komissio katsoo, että jos jäsenvaltiot parantavat 4 artiklaan perustuvia tarkastuksia, tällaiset virheet voivat vähentyä. Tämän vuoksi asianomaisille jäsenvaltioille on suositeltu 4 artiklaan perustuvien tarkastusten parantamista ja hallinnollisista tarkastuksista on annettu yleiset ohjeet. |
| --- | --- |

6.30

Komissio katsoo, että jos jäsenvaltiot parantavat 4 artiklaan perustuvia tarkastuksia, tällaiset virheet voivat vähentyä. Tämän vuoksi asianomaisille jäsenvaltioille on suositeltu 4 artiklaan perustuvien tarkastusten parantamista ja hallinnollisista tarkastuksista on annettu yleiset ohjeet.

| 6.31 | Arvio virheiden vaikutuksesta rakennepolitiikan alan hankkeita koskevaan yhteisön rahoitukseen varainhoitovuonna 2006 on esitetty
  taulukossa 6.3
  . Taulukko sisältää myös virheiden vaikutuksen arviointiin liittyvät perusparametrit. |
| --- | --- |

6.31

Arvio virheiden vaikutuksesta rakennepolitiikan alan hankkeita koskevaan yhteisön rahoitukseen varainhoitovuonna 2006 on esitetty
  taulukossa 6.3
  . Taulukko sisältää myös virheiden vaikutuksen arviointiin liittyvät perusparametrit.

Taulukko 6.3 – Yhteenveto korvausten asianmukaisuuden testaamisen tuloksista

| Otoksen koko | 180
  (177 korvausta, jotka muodostavat 180 otosyksikön joukon) |
| --- | --- |
| Virheitä sisältävien korvausten osuus otoksesta | 44 % |
| Virheiden arvioitu vaikutus | Yli 12 % korvatusta kokonaismäärästä ei olisi ollut korvauskelpoisia |

Otoksen koko

180

(177 korvausta, jotka muodostavat 180 otosyksikön joukon)

Virheitä sisältävien korvausten osuus otoksesta

44 %

Virheiden arvioitu vaikutus

Yli 12 % korvatusta kokonaismäärästä ei olisi ollut korvauskelpoisia

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä koskevat keskeiset havainnot

| 6.32 | Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä koskevat keskeiset havainnot on esitetty
  liitteessä 6.1
  , jossa tilintarkastustuomioistuimen poimimaan otokseen valitut 19 valvontajärjestelmää on luokiteltu vaikuttaviksi, kohtalaisen vaikuttaviksi ja ei-vaikuttaviksi. |
| --- | --- |

6.32

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä koskevat keskeiset havainnot on esitetty
  liitteessä 6.1
  , jossa tilintarkastustuomioistuimen poimimaan otokseen valitut 19 valvontajärjestelmää on luokiteltu vaikuttaviksi, kohtalaisen vaikuttaviksi ja ei-vaikuttaviksi.

| 6.32 | Tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt merkittäviä puutteita niiden kolmen koheesiorahastohankkeen järjestelmissä, jotka se tarkasti Puolassa, Tšekissä ja Latviassa. |
| --- | --- |

6.32

Tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt merkittäviä puutteita niiden kolmen koheesiorahastohankkeen järjestelmissä, jotka se tarkasti Puolassa, Tšekissä ja Latviassa.

Komissio suoritti vuoden 2006 lopussa Espanjassa laajan tarkastuksen valvoakseen sovitun toimintaohjelman täytäntöönpanoa. Se totesi, että EAKR:n ja koheesiorahaston järjestelmiä, mukaan luettuina tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat järjestelmät, oli parannettu merkittävästi kansallisen hallintoviranomaisen ja joidenkin välittäjäelimien (ministeriöitä ja alueita) tasolla, minkä johdosta Espanjan järjestelmä voidaan luokitella yleisesti ”kohtalaisen vaikuttavaksi”.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuin on liian ankara luokitellessaan EMOTRin toimintajärjestelmät Puolassa ja Espanjassa riittämättömiksi.

Esimerkiksi Puolassa tilintarkastustuomioistuimen arvio tarkastuselimestä perustuu havaintoon, että jälkitarkastuksia ei ollut vielä aloitettu. Kyseinen elin oli jo aloittanut järjestelmän tarkastukset ja viivyttänyt jälkitarkastusten aloittamista, koska menojen varmennus oli myöhässä.

Sekä Espanjassa että Puolassa hallintoviranomaisen luokittelu perustuu pääasiassa muotoseikkoihin, kuten tarkastusten heikkoon dokumentointiin.

| 6.33 | Kuten aiemmin selitettiin, valvontajärjestelmien vaikuttavuuden luokittelu perustuu valvontaelinten toimintaa koskevaan tilintarkastustuomioistuimen arviointiin. Kyseisten arviointien perusteella yksilöitiin useita puutteita. Hallintoviranomaisen toiminnan keskeiset puutteet liittyivät siihen, että menojen todenperäisyyden varmistamiseksi tehdyt paikalla toimitetut tarkastukset olivat riittämättömiä ja ettei menoilmoitusten tueksi tarvittavan todentavan aineiston puuttumista havaittu. Maksuviranomaisen toiminnan keskeiset puutteet liittyivät siihen, että se ei havainnut, että hallintoviranomainen ei ollut toteuttanut riittäviä päivittäisiä tarkastuksia. Tarkastuselimen toiminnan keskeiset puutteet liittyivät siihen, ettei se ollut toimittanut määrältään ja laadultaan riittäviä, ohjelmien menoja koskevia tarkastuksia. |
| --- | --- |

6.33

Kuten aiemmin selitettiin, valvontajärjestelmien vaikuttavuuden luokittelu perustuu valvontaelinten toimintaa koskevaan tilintarkastustuomioistuimen arviointiin. Kyseisten arviointien perusteella yksilöitiin useita puutteita. Hallintoviranomaisen toiminnan keskeiset puutteet liittyivät siihen, että menojen todenperäisyyden varmistamiseksi tehdyt paikalla toimitetut tarkastukset olivat riittämättömiä ja ettei menoilmoitusten tueksi tarvittavan todentavan aineiston puuttumista havaittu. Maksuviranomaisen toiminnan keskeiset puutteet liittyivät siihen, että se ei havainnut, että hallintoviranomainen ei ollut toteuttanut riittäviä päivittäisiä tarkastuksia. Tarkastuselimen toiminnan keskeiset puutteet liittyivät siihen, ettei se ollut toimittanut määrältään ja laadultaan riittäviä, ohjelmien menoja koskevia tarkastuksia.

| 6.33 | Komissio on havainnut omissa tarkastuksissaan samanlaisia puutteita joissakin kansallisissa järjestelmissä ja toteuttanut tarvittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

6.33

Komissio on havainnut omissa tarkastuksissaan samanlaisia puutteita joissakin kansallisissa järjestelmissä ja toteuttanut tarvittavat toimenpiteet.

| 6.34 | Havainnollisuuden vuoksi on syytä katsoa lähemmin erästä tarkastettua tapausta, jotta saadaan selville, minkä tyyppiset puutteet johtavat siihen, että valvontajärjestelmä arvioidaan ei-vaikuttavaksi järjestelmäksi. Kyseisessä esimerkissä hallintoviranomainen näytti toimivan hyvin tarkastaen kaikki menoilmoitukset paikalla. Tarkastuselin yksilöi kuitenkin eräitä vakavia puutteita välittäjäelimen hallintoviranomaisen puolesta tarkastamissa hankkeissa. Tarkastuselin tiedotti hallintoviranomaiselle ja maksuviranomaiselle virheistä, jotka olivat niin vakavia, että laitos suositteli kaikkien tulevien maksujen suorittamisen lopettamista. Aluksi maksaminen lopetettiin. Hallintoviranomainen aloitti kuitenkin noin viiden viikon jälkeen maksamisen uudelleen ja maksajaviranomainen jatkoi merkittäviä säännönvastaisuuksia sisältävien maksupyyntöjen varmentamista komissiolle lähes kaksi vuotta. Tästä johtuen hallinto- ja maksuviranomaisten toiminta oli riittämätöntä eikä valvontajärjestelmällä voitu ehkäistä korvauksiin liittyviä virheitä. |
| --- | --- |

6.34

Havainnollisuuden vuoksi on syytä katsoa lähemmin erästä tarkastettua tapausta, jotta saadaan selville, minkä tyyppiset puutteet johtavat siihen, että valvontajärjestelmä arvioidaan ei-vaikuttavaksi järjestelmäksi. Kyseisessä esimerkissä hallintoviranomainen näytti toimivan hyvin tarkastaen kaikki menoilmoitukset paikalla. Tarkastuselin yksilöi kuitenkin eräitä vakavia puutteita välittäjäelimen hallintoviranomaisen puolesta tarkastamissa hankkeissa. Tarkastuselin tiedotti hallintoviranomaiselle ja maksuviranomaiselle virheistä, jotka olivat niin vakavia, että laitos suositteli kaikkien tulevien maksujen suorittamisen lopettamista. Aluksi maksaminen lopetettiin. Hallintoviranomainen aloitti kuitenkin noin viiden viikon jälkeen maksamisen uudelleen ja maksajaviranomainen jatkoi merkittäviä säännönvastaisuuksia sisältävien maksupyyntöjen varmentamista komissiolle lähes kaksi vuotta. Tästä johtuen hallinto- ja maksuviranomaisten toiminta oli riittämätöntä eikä valvontajärjestelmällä voitu ehkäistä korvauksiin liittyviä virheitä.

| 6.34 | Komissio on samaa mieltä, että kyseisten viranomaisten toiminta oli riittämätöntä. Se toteaa kuitenkin, että hallintoviranomainen oli alkanut suorittaa kyseisellä alueella perusteellisempia tarkastuksia ja korjata sääntöjenvastaisia menoja, jotka se oli havainnut ennen kuin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tulokset ilmoitettiin. Se oli myös keskeyttänyt maksut uudelleen, tosin vasta 22 kuukauden kuluttua. |
| --- | --- |

6.34

Komissio on samaa mieltä, että kyseisten viranomaisten toiminta oli riittämätöntä. Se toteaa kuitenkin, että hallintoviranomainen oli alkanut suorittaa kyseisellä alueella perusteellisempia tarkastuksia ja korjata sääntöjenvastaisia menoja, jotka se oli havainnut ennen kuin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tulokset ilmoitettiin. Se oli myös keskeyttänyt maksut uudelleen, tosin vasta 22 kuukauden kuluttua.

| 6.35 | Taulukossa 6.4
  on esitetty yhteenveto mainittujen 19 valvontajärjestelmän luokituksesta. Sen luvut osoittavat, kuinka monta otokseen kuuluvaa valvontajärjestelmää kuuluu kuhunkin kolmeen luokkaan. Vaikka otos, johon ne viittaavat, on melko pieni, näistä luvuista saa yleiskuvan valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta jäsenvaltioissa. Niiden perusteella tilintarkastustuomioistuin voi kohtuullisella varmuudella todeta, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleensä ei-vaikuttavia tai vain kohtalaisen vaikuttavia. Havainto on käytännössä sama kuin sen edeltävinä vuosina esittämät havainnot. |
| --- | --- |

6.35

Taulukossa 6.4
  on esitetty yhteenveto mainittujen 19 valvontajärjestelmän luokituksesta. Sen luvut osoittavat, kuinka monta otokseen kuuluvaa valvontajärjestelmää kuuluu kuhunkin kolmeen luokkaan. Vaikka otos, johon ne viittaavat, on melko pieni, näistä luvuista saa yleiskuvan valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta jäsenvaltioissa. Niiden perusteella tilintarkastustuomioistuin voi kohtuullisella varmuudella todeta, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleensä ei-vaikuttavia tai vain kohtalaisen vaikuttavia. Havainto on käytännössä sama kuin sen edeltävinä vuosina esittämät havainnot.

| 6.35 | Rakennepolitiikoista vastaavat pääosastot ovat julkaisseet omat arvionsa kansallisten järjestelmien toimivuudesta omissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan (ks. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Arviot perustuvat pääasiassa komission kaikissa jäsenvaltioissa suorittamien laajojen tarkastusten tuloksiin, ja niiden perusteella järjestelmät voidaan luokitella karkeasti seuraavasti (prosenttiosuudet viittaavat yhteisön varojen määrään): 20–35 prosenttia tyydyttäviä, noin 60 prosenttia vaatii parannuksia keskeisten tarkastusten merkittävien puutteiden korjaamiseksi ja 10 prosenttia on vakavasti puutteellisia. Suurin osa järjestelmistä siis vaatii parannuksia, vaikkakin merkittäviltä osin on näyttöä tyydyttävästä toimivuudesta. Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitellään myös tekeillä olevat korjaukset tarvittavien parannusten aikaansaamiseksi. Näitä ovat muun muassa seurantatarkastukset, toimintasuunnitelmien valvonta ja valtuuksien käyttäminen maksujen keskeyttämiseen ja rahoitusoikaisujen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

6.35

Rakennepolitiikoista vastaavat pääosastot ovat julkaisseet omat arvionsa kansallisten järjestelmien toimivuudesta omissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan (ks. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Arviot perustuvat pääasiassa komission kaikissa jäsenvaltioissa suorittamien laajojen tarkastusten tuloksiin, ja niiden perusteella järjestelmät voidaan luokitella karkeasti seuraavasti (prosenttiosuudet viittaavat yhteisön varojen määrään): 20–35 prosenttia tyydyttäviä, noin 60 prosenttia vaatii parannuksia keskeisten tarkastusten merkittävien puutteiden korjaamiseksi ja 10 prosenttia on vakavasti puutteellisia. Suurin osa järjestelmistä siis vaatii parannuksia, vaikkakin merkittäviltä osin on näyttöä tyydyttävästä toimivuudesta. Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitellään myös tekeillä olevat korjaukset tarvittavien parannusten aikaansaamiseksi. Näitä ovat muun muassa seurantatarkastukset, toimintasuunnitelmien valvonta ja valtuuksien käyttäminen maksujen keskeyttämiseen ja rahoitusoikaisujen toteuttamiseen.

Taulukko 6.4 – Valvontajärjestelmien vaikuttavuus tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa

| Valvontajärjestelmä | Rahasto | Yhteensä |
| --- | --- | --- |
| EAKR | ESR | EMOTR | Koheesiorahasto |
| Ei-vaikuttava | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Kohtalaisen vaikuttava | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Vaikuttava | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Valvontajärjestelmä

Rahasto

Yhteensä

EAKR

ESR

EMOTR

Koheesiorahasto

Ei-vaikuttava

5

5

2

1

13

Kohtalaisen vaikuttava

2

3

1

0

6

Vaikuttava

0

0

0

0

0

Yhteensä

7

8

3

1

19

Komission tarkastustoimintaa koskevat keskeiset havainnot

| 6.36 | Komission tarkastustoimintaa koskevat keskeiset havainnot perustuvat aluepolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston toimittaman 15 tarkastuksen analysointiin. Kyseiset 15 tarkastusta arvioitiin kohdassa 6.23 mainittua kumulatiivista asteikkoa käyttäen. Yhteenveto tuloksista esitetään
  taulukossa 6.5
  . Kuten taulukosta käy ilmi, vain hieman yli puolella tilintarkastustuomioistuimen tutkimista komission tarkastuksista näyttää olleen kaikki tehokkaan valvonnan välineen ominaisuudet: asianmukainen riskinarviointi, toiminnan kannalta käyttökelpoinen tarkastustulos ja tarkastustuloksia vastaavat korjaavat toimet tarkastuksen jälkeen. |
| --- | --- |

6.36

Komission tarkastustoimintaa koskevat keskeiset havainnot perustuvat aluepolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston toimittaman 15 tarkastuksen analysointiin. Kyseiset 15 tarkastusta arvioitiin kohdassa 6.23 mainittua kumulatiivista asteikkoa käyttäen. Yhteenveto tuloksista esitetään
  taulukossa 6.5
  . Kuten taulukosta käy ilmi, vain hieman yli puolella tilintarkastustuomioistuimen tutkimista komission tarkastuksista näyttää olleen kaikki tehokkaan valvonnan välineen ominaisuudet: asianmukainen riskinarviointi, toiminnan kannalta käyttökelpoinen tarkastustulos ja tarkastustuloksia vastaavat korjaavat toimet tarkastuksen jälkeen.

| 6.36 | Joidenkin tarkastusten osalta komissio myöntää, että dokumentoinnissa oli tarkastusta vaikeuttavia puutteita, mutta ei sitä, että tämä voitaisiin tulkita osoitukseksi toiminnan kannalta käyttökelpoisen tarkastustuloksen puuttumisesta, kuten taulukon 6.5 alaviitteessä 7 väitetään. |
| --- | --- |

6.36

Joidenkin tarkastusten osalta komissio myöntää, että dokumentoinnissa oli tarkastusta vaikeuttavia puutteita, mutta ei sitä, että tämä voitaisiin tulkita osoitukseksi toiminnan kannalta käyttökelpoisen tarkastustuloksen puuttumisesta, kuten taulukon 6.5 alaviitteessä 7 väitetään.

Taulukko 6.5 – Komission tarkastuksista poimitun otoksen arviointi

| Tarkastuksen arviointi | Tarkastusten lukumäärä |
| --- | --- |
| Aluepolitiikan pääosasto | Työllisyys-, sosiaali- ja tasaarvoasioiden pääosasto |
| Riskinarvioinnissa oli keskeisiä puutteita. | 0 | 0 |
| Riskinarviointi oli asianmukaista, mutta tarkastuksen tulos ei ollut toiminnan kannalta kovinkaan käyttökelpoinen. | 1 | 0 |
| Riskinarviointi oli asianmukaista ja tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen, mutta tarkastuksen jälkeen ei ryhdytty korjaaviin toimiin. | 0 | 0 |
| Riskinarviointi oli asianmukaista, tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen ja tarkastuksen tuloksena ryhdyttiin asianmukaisiin tarkastuksen jälkeisiin korjaaviin toimiin (5). | 7 | 1 |
| Tarkastuksen dokumentoinnissa oli keskeisiä puutteita, jotka estivät tarkastustuloksen arvioinnin (6). | 2 | 4 |
| Yhteensä | 10 | 5 |

Tarkastuksen arviointi

Tarkastusten lukumäärä

Aluepolitiikan pääosasto

Työllisyys-, sosiaali- ja tasaarvoasioiden pääosasto

Riskinarvioinnissa oli keskeisiä puutteita.

0

0

Riskinarviointi oli asianmukaista, mutta tarkastuksen tulos ei ollut toiminnan kannalta kovinkaan käyttökelpoinen.

1

0

Riskinarviointi oli asianmukaista ja tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen, mutta tarkastuksen jälkeen ei ryhdytty korjaaviin toimiin.

0

0

Riskinarviointi oli asianmukaista, tarkastuksen tulos oli toiminnan kannalta käyttökelpoinen ja tarkastuksen tuloksena ryhdyttiin asianmukaisiin tarkastuksen jälkeisiin korjaaviin toimiin (5).

7

1

Tarkastuksen dokumentoinnissa oli keskeisiä puutteita, jotka estivät tarkastustuloksen arvioinnin (6).

2

4

Yhteensä

10

5

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Päätelmät

| 6.37 | On olemassa suuri riski, että rakennepolitiikkojen hankkeiden kustannukset on ilmoitettu väärin tai että ilmoitetut menot eivät ole korvauskelpoisia. Riskin pieneneminen edellyttää, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia ja että komission valvonta on vaikuttavaa. |
| --- | --- |

6.37

On olemassa suuri riski, että rakennepolitiikkojen hankkeiden kustannukset on ilmoitettu väärin tai että ilmoitetut menot eivät ole korvauskelpoisia. Riskin pieneneminen edellyttää, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia ja että komission valvonta on vaikuttavaa.

| 6.37 | Jotta talousarvion toteuttaminen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa olisi tehokasta, jäsenvaltioilta ja komissiolta vaaditaan yhteistyötä kaikissa valvontaketjun vaiheissa. Komission toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi pyritään parantamaan tätä yhteistyötä ja koko valvontakehyksen vaikuttavuutta. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että paikalla tehtävien tarkastusten olisi oltava oikeasuhteisia tarkastusten kuluihin ja hyötyihin verrattuina, myös tehokkaassa valvontakehyksessä esiintyy jonkin verran virheellisiä välimaksuja. |
| --- | --- |

6.37

Jotta talousarvion toteuttaminen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa olisi tehokasta, jäsenvaltioilta ja komissiolta vaaditaan yhteistyötä kaikissa valvontaketjun vaiheissa. Komission toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi pyritään parantamaan tätä yhteistyötä ja koko valvontakehyksen vaikuttavuutta. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että paikalla tehtävien tarkastusten olisi oltava oikeasuhteisia tarkastusten kuluihin ja hyötyihin verrattuina, myös tehokkaassa valvontakehyksessä esiintyy jonkin verran virheellisiä välimaksuja.

| 6.38 | Seuraavat seikat on otettava huomioon: |
| --- | --- |

6.38

Seuraavat seikat on otettava huomioon:

| 6.38 | |
| --- | --- |

6.38

| — | jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleensä ei-vaikuttavia tai vain kohtalaisen vaikuttavia, ja |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat yleensä ei-vaikuttavia tai vain kohtalaisen vaikuttavia, ja

| — | Komissio viittaa kohtaan 6.35 antamaansa vastaukseen, jossa se on arvioinut, että noin 10 prosentissa valvontajärjestelmiä on vakavia puutteita, sekä siinä mainitsemiinsa korjaaviin toimenpiteisiin tällaisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

—

Komissio viittaa kohtaan 6.35 antamaansa vastaukseen, jossa se on arvioinut, että noin 10 prosentissa valvontajärjestelmiä on vakavia puutteita, sekä siinä mainitsemiinsa korjaaviin toimenpiteisiin tällaisissa tapauksissa.

| — | komission valvonta, jolla se pyrkii vähentämään riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien avulla ei kyetä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista, on vain kohtalaisen vaikuttava. |
| --- | --- |

—

komission valvonta, jolla se pyrkii vähentämään riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien avulla ei kyetä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista, on vain kohtalaisen vaikuttava.

| — | Komissio katsoo, että se on perustanut tehokkaita järjestelmiä valvontatehtävänsä hoitamista varten. Komission tarkastustoiminta on ainoastaan yksi osa valvontaa, vaikkakin se on laajaa. Kohtaan 6.35 annetussa vastauksessa mainitut arviot järjestelmistä on muodostettu siten, että komissio tarkasti järjestelmät, joiden osuus oli 53 prosenttia EAKR:n ja 82 prosenttia ESR:n suunnitelluista määrärahoista EU-15:ttä koskevien ohjelmien osalta ja 65 prosenttia ja 92 prosenttia EU-10:tä koskevien ohjelmien osalta. EMOTR:n ohjausosaston osalta tarkastettiin 85 prosenttia ja KOR:n osalta 91 prosenttia järjestelmistä suunnitellun kokonaisrahoituksen perusteella laskettuna. Komission tiettynä vuonna toteuttamien toimien tulokset eivät välttämättä näy samana vuonna ilmoitetuissa ja korvatuissa menoissa. |
| --- | --- |

—

Komissio katsoo, että se on perustanut tehokkaita järjestelmiä valvontatehtävänsä hoitamista varten. Komission tarkastustoiminta on ainoastaan yksi osa valvontaa, vaikkakin se on laajaa. Kohtaan 6.35 annetussa vastauksessa mainitut arviot järjestelmistä on muodostettu siten, että komissio tarkasti järjestelmät, joiden osuus oli 53 prosenttia EAKR:n ja 82 prosenttia ESR:n suunnitelluista määrärahoista EU-15:ttä koskevien ohjelmien osalta ja 65 prosenttia ja 92 prosenttia EU-10:tä koskevien ohjelmien osalta. EMOTR:n ohjausosaston osalta tarkastettiin 85 prosenttia ja KOR:n osalta 91 prosenttia järjestelmistä suunnitellun kokonaisrahoituksen perusteella laskettuna. Komission tiettynä vuonna toteuttamien toimien tulokset eivät välttämättä näy samana vuonna ilmoitetuissa ja korvatuissa menoissa.

| 6.39 | Näin ollen rakennepolitiikan alojen hankemenojen korvaamiseen liittyy olennainen virhe. Tilintarkastustuomioistuin on suhteellisen vakuuttunut siitä, että vähintään 12 prosenttia rakennepolitiikkojen hankkeille varainhoitovuonna 2006 korvatuista menoista oli sellaisia, joita ei olisi pitänyt korvata. Lisäksi suuri osa näistä hankkeista sisälsi säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä, mutta ne eivät tilintarkastustuomioistuimen mukaan vaikuttaneet menojen korvauskelpoisuuteen. |
| --- | --- |

6.39

Näin ollen rakennepolitiikan alojen hankemenojen korvaamiseen liittyy olennainen virhe. Tilintarkastustuomioistuin on suhteellisen vakuuttunut siitä, että vähintään 12 prosenttia rakennepolitiikkojen hankkeille varainhoitovuonna 2006 korvatuista menoista oli sellaisia, joita ei olisi pitänyt korvata. Lisäksi suuri osa näistä hankkeista sisälsi säännönmukaisuuteen liittyviä virheitä, mutta ne eivät tilintarkastustuomioistuimen mukaan vaikuttaneet menojen korvauskelpoisuuteen.

| 6.39 | Edunsaajan ilmoittamia rakennerahaston menoja valvotaan eri tavoin. Osa valvonnasta tapahtuu ennen menojen varmennusta komissiolle ja osa jälkikäteen. Tilintarkastustuomioistuimen esittämät havainnot koskevat tilannetta näiden valvontaprosessien tietyssä vaiheessa. Komissio vakuuttaa, että suuri osa havaituista virheistä todennäköisesti korjaantuu monivuotisen korjausjärjestelmän avulla, johon kuuluu erityisesti jatkuvaa kansallisten ja yhteisön tarkastuselinten tarkastustoimintaa. Komissio myöntää, että komission ja jäsenvaltioiden omien tarkastusten johdosta vaadittavista rahoitusoikaisuista on saatava parempaa näyttöä. |
| --- | --- |

6.39

Edunsaajan ilmoittamia rakennerahaston menoja valvotaan eri tavoin. Osa valvonnasta tapahtuu ennen menojen varmennusta komissiolle ja osa jälkikäteen. Tilintarkastustuomioistuimen esittämät havainnot koskevat tilannetta näiden valvontaprosessien tietyssä vaiheessa. Komissio vakuuttaa, että suuri osa havaituista virheistä todennäköisesti korjaantuu monivuotisen korjausjärjestelmän avulla, johon kuuluu erityisesti jatkuvaa kansallisten ja yhteisön tarkastuselinten tarkastustoimintaa. Komissio myöntää, että komission ja jäsenvaltioiden omien tarkastusten johdosta vaadittavista rahoitusoikaisuista on saatava parempaa näyttöä.

Suositukset

| 6.40 | Seuraavien suositusten avulla pyritään tehostamaan virheiden estämistä hankkeen varhaisissa vaiheissa toimimalla yhteistyössä hankkeen toteuttajien kanssa ja varmistaen, että valvonta toimii vaikuttavasti ensimmäisillä tasoilla. |
| --- | --- |

6.40

Seuraavien suositusten avulla pyritään tehostamaan virheiden estämistä hankkeen varhaisissa vaiheissa toimimalla yhteistyössä hankkeen toteuttajien kanssa ja varmistaen, että valvonta toimii vaikuttavasti ensimmäisillä tasoilla.

6.41

| 6.41 | Jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä ehkäisemään virheitä tekemällä yhteistyötä hankkeen toteuttajien kanssa kunkin hankkeen alussa. Hallintoviranomaisen olisi annettava hankkeen toteuttajille koulutusta ja ohjausta, kun laaditaan yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaisia hankejärjestelmiä ja ensimmäisiä menoilmoituksia. On kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että hankkeen toteuttaja tietää, mitkä menot ovat korvauskelpoisia ja että hänen on pidettävä kirjanpitoa, jotta voidaan esittää, miten kustannuserät on laskettu ja minne ne on osoitettu. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää tarkistaa huolellisesti kirjanpidon oikeellisuuden ja täydellisyyden varmistamiseen käytetyt tarkistuslistat. |
| --- | --- |

Jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä ehkäisemään virheitä tekemällä yhteistyötä hankkeen toteuttajien kanssa kunkin hankkeen alussa. Hallintoviranomaisen olisi annettava hankkeen toteuttajille koulutusta ja ohjausta, kun laaditaan yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaisia hankejärjestelmiä ja ensimmäisiä menoilmoituksia. On kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että hankkeen toteuttaja tietää, mitkä menot ovat korvauskelpoisia ja että hänen on pidettävä kirjanpitoa, jotta voidaan esittää, miten kustannuserät on laskettu ja minne ne on osoitettu. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää tarkistaa huolellisesti kirjanpidon oikeellisuuden ja täydellisyyden varmistamiseen käytetyt tarkistuslistat.

| 6.41 | Komissio on jo suositellut jäsenvaltioille, että ne lisäisivät tiedotusta edunsaajille, ja se aikoo toteuttaa muitakin aiheellisia toimia. |
| --- | --- |

6.41

Komissio on jo suositellut jäsenvaltioille, että ne lisäisivät tiedotusta edunsaajille, ja se aikoo toteuttaa muitakin aiheellisia toimia.

Vuosia 2007–2013 koskevassa komission täytäntöönpanoasetuksessa (asetus (EY) N:o 1828/2006) edellytetään hallintoviranomaisen varmistavan, että edunsaajille ilmoitetaan rahoitusehdoista sekä säilytettävistä ja ilmoitettavista tiedoista ja että edunsaaja on kykenevä täyttämään ehdot.

| 6.42 | Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi annettava henkilöstölleen koulutusta ja ohjausta hankkeiden analysointi- ja arviointitehtävissä. Etenkin hallintoviranomaisilla tulee olla kyky analysoida sopimuksentekomenettelyitä ja kustannuslaskentajärjestelmiä, jotta nämä voivat arvioida, onko hankesopimukset tehty oikein ja onko menoilmoitukset laadittu säädösten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.42

Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi annettava henkilöstölleen koulutusta ja ohjausta hankkeiden analysointi- ja arviointitehtävissä. Etenkin hallintoviranomaisilla tulee olla kyky analysoida sopimuksentekomenettelyitä ja kustannuslaskentajärjestelmiä, jotta nämä voivat arvioida, onko hankesopimukset tehty oikein ja onko menoilmoitukset laadittu säädösten mukaisesti.

| 6.42 | Komissio on antanut ohjeet parhaista käytännöistä hallinnon päivittäisiin tarkastuksiin ja maksuviranomaiselta vaadittaviin tarkastuksiin ennen menojen varmentamista. Lisäksi komissio osallistuu hallintoviranomaisten kouluttamiseen asetuksen asettamista velvoitteista. Se jatkaa näitä ja muita samantapaisia toimia. |
| --- | --- |

6.42

Komissio on antanut ohjeet parhaista käytännöistä hallinnon päivittäisiin tarkastuksiin ja maksuviranomaiselta vaadittaviin tarkastuksiin ennen menojen varmentamista. Lisäksi komissio osallistuu hallintoviranomaisten kouluttamiseen asetuksen asettamista velvoitteista. Se jatkaa näitä ja muita samantapaisia toimia.

| 6.43 | Komission tulisi kohdentaa tarkastus- ja valvontapyrkimyksensä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten toimintaan, sillä on käynyt ilmi, että kyseinen toiminta on rakennerahastojen vaikuttavan täytäntöönpanon tärkeimpiä tehtäviä. Komissiolla tulisi erityisesti olla säännöllisesti päivitetty – joko viranomaisten itse laatima tai muilta tahoilta saatu – arvio kaikkien hallintoviranomaisten vaikuttavuudesta. Tällä tavoin komissio voisi keskittää tarkastuspyrkimyksensä niihin hallintoviranomaisiin, joiden toiminta on vähiten vaikuttavaa tai sisältää suurimman riskin. |
| --- | --- |

6.43

Komission tulisi kohdentaa tarkastus- ja valvontapyrkimyksensä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten toimintaan, sillä on käynyt ilmi, että kyseinen toiminta on rakennerahastojen vaikuttavan täytäntöönpanon tärkeimpiä tehtäviä. Komissiolla tulisi erityisesti olla säännöllisesti päivitetty – joko viranomaisten itse laatima tai muilta tahoilta saatu – arvio kaikkien hallintoviranomaisten vaikuttavuudesta. Tällä tavoin komissio voisi keskittää tarkastuspyrkimyksensä niihin hallintoviranomaisiin, joiden toiminta on vähiten vaikuttavaa tai sisältää suurimman riskin.

| 6.43 | Komissio kohdistaa jo suuren osan valvonnastaan hallintoviranomaisiin. Se antoi vuonna 2006 ohjeet ensimmäisten tasojen hallinnon tarkastuksia ja varmennuksia varten, kuten edellä on mainittu. Lisäksi komissio pyytää itsearviointilomakkeiden avulla tiettyjen jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia arvioimaan, miten niiden toiminta täyttää lainsäädännön asettamat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.43

Komissio kohdistaa jo suuren osan valvonnastaan hallintoviranomaisiin. Se antoi vuonna 2006 ohjeet ensimmäisten tasojen hallinnon tarkastuksia ja varmennuksia varten, kuten edellä on mainittu. Lisäksi komissio pyytää itsearviointilomakkeiden avulla tiettyjen jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia arvioimaan, miten niiden toiminta täyttää lainsäädännön asettamat vaatimukset.

| 6.44 | Komission olisi parannettava rakennerahastojen valvontajärjestelmän palautemekanismeja. Esimerkiksi jos tarkastuselin havaitsee menoilmoituksessa virheen, tiedosta raportoinnin lisäksi hallintoviranomaisen tulisi toteuttaa toimia ongelman korjaamiseksi ja harkita keinoja, jolla sen toistuminen tulevaisuudessa voitaisiin estää. Tämä edellyttää sitä, että kaikki valvontaelimet toteuttavat toimia yhteistyössä silloin kun ongelmia tai virheitä on havaittu. Komissio voisi korostaa palautemekanismin merkitystä ilmoittamalla valvontaelimille, että toimiin on ryhdyttävä, kun puutteita tai virheitä havaitaan, riippumatta siitä, havaitaanko ne oman tarkastuksen yhteydessä vai onko toinen valvontaelin ilmoittanut niistä. Komission tulisi tarkastusta toimittaessaan arvioida myös raportoituja puutteita ja virheitä ja määritellä, riittävätkö toteutetut toimet esille otettujen kysymysten välittömien ja tulevien seurausten korjaamiseksi. |
| --- | --- |

6.44

Komission olisi parannettava rakennerahastojen valvontajärjestelmän palautemekanismeja. Esimerkiksi jos tarkastuselin havaitsee menoilmoituksessa virheen, tiedosta raportoinnin lisäksi hallintoviranomaisen tulisi toteuttaa toimia ongelman korjaamiseksi ja harkita keinoja, jolla sen toistuminen tulevaisuudessa voitaisiin estää. Tämä edellyttää sitä, että kaikki valvontaelimet toteuttavat toimia yhteistyössä silloin kun ongelmia tai virheitä on havaittu. Komissio voisi korostaa palautemekanismin merkitystä ilmoittamalla valvontaelimille, että toimiin on ryhdyttävä, kun puutteita tai virheitä havaitaan, riippumatta siitä, havaitaanko ne oman tarkastuksen yhteydessä vai onko toinen valvontaelin ilmoittanut niistä. Komission tulisi tarkastusta toimittaessaan arvioida myös raportoituja puutteita ja virheitä ja määritellä, riittävätkö toteutetut toimet esille otettujen kysymysten välittömien ja tulevien seurausten korjaamiseksi.

| 6.44 | Valvontajärjestelmään sisältyy palautemekanismi, sillä hallintoviranomaisia, maksuviranomaisia ja tarkastuselimiä vaaditaan vertaamaan tarkastustensa tuloksia keskenään ja komissiolle on toimitettava vuotuiset tarkastuskertomukset. Tarkastusten tulosten seuranta on jatkuvasti esillä jäsenvaltioiden ja komission keskusteluissa jokavuotisissa kahdenvälisissä tarkastuksen koordinointikokouksissa. Se on myös tavanomainen osa järjestelmien tarkastuksia. Komissio jatkaa kansallisten järjestelmien tarkastuskertomusten seurantaa ja vaadittujen jatkotoimien toteuttamisen valvontaa. |
| --- | --- |

6.44

Valvontajärjestelmään sisältyy palautemekanismi, sillä hallintoviranomaisia, maksuviranomaisia ja tarkastuselimiä vaaditaan vertaamaan tarkastustensa tuloksia keskenään ja komissiolle on toimitettava vuotuiset tarkastuskertomukset. Tarkastusten tulosten seuranta on jatkuvasti esillä jäsenvaltioiden ja komission keskusteluissa jokavuotisissa kahdenvälisissä tarkastuksen koordinointikokouksissa. Se on myös tavanomainen osa järjestelmien tarkastuksia. Komissio jatkaa kansallisten järjestelmien tarkastuskertomusten seurantaa ja vaadittujen jatkotoimien toteuttamisen valvontaa.

| 6.45 | Komission tulisi aktiivisesti rohkaista uusissa rakennerahastoasetuksissa vahvistettujen yksinkertaistusten käyttöön ja helpottaa sitä, esimerkiksi siten, että ESR:sta suoritettuihin välillisiin kustannuksiin sovellettaisiin kiinteämääräistä summaa (7). Tällaiset yksinkertaistukset vähentävät virheiden todennäköisyyttä ja keventävät hankkeen toteuttajien hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

6.45

Komission tulisi aktiivisesti rohkaista uusissa rakennerahastoasetuksissa vahvistettujen yksinkertaistusten käyttöön ja helpottaa sitä, esimerkiksi siten, että ESR:sta suoritettuihin välillisiin kustannuksiin sovellettaisiin kiinteämääräistä summaa (7). Tällaiset yksinkertaistukset vähentävät virheiden todennäköisyyttä ja keventävät hankkeen toteuttajien hallinnollista taakkaa.

| 6.45 | Komissio on jo aloittanut toimet tämän suosituksen perusteella. Tärkeä yksinkertaistus on ohjeiden antaminen, jolla helpotetaan sääntöjen soveltamista käytäntöön. Komissio aikoo antaa esimerkiksi vuosiksi 2007–2013 ohjeet uusia rahoitusjärjestelyjä koskevista toimista ja kustannus-hyötyanalyysistä tuloja tuottavissa hankkeissa. |
| --- | --- |

6.45

Komissio on jo aloittanut toimet tämän suosituksen perusteella. Tärkeä yksinkertaistus on ohjeiden antaminen, jolla helpotetaan sääntöjen soveltamista käytäntöön. Komissio aikoo antaa esimerkiksi vuosiksi 2007–2013 ohjeet uusia rahoitusjärjestelyjä koskevista toimista ja kustannus-hyötyanalyysistä tuloja tuottavissa hankkeissa.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTU ERITYISKERTOMUS

| 6.46 | Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut edellisen vuosikertomuksensa jälkeen seuraavan rakennepolitiikkoja koskevan erityiskertomuksen: |
| --- | --- |

6.46

Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut edellisen vuosikertomuksensa jälkeen seuraavan rakennepolitiikkoja koskevan erityiskertomuksen:

Erityiskertomus nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006.

(1)  Hankkeen toteuttajat voivat olla yksityishenkilöitä, yhteisöjä, yksityisiä tai julkisia yrityksiä tai paikallisia, alueellisia tai kansallisia elimiä.

---

(2)  Tehtävien erillään pitämistä koskevaa periaatetta ei sovelleta tiukasti kaaviossa 6.2 esitettyyn kahteen jälkimmäiseen tehtävään, sillä asetuksissa ei edellytetä, että tarkastuselimen ja lausuman antavan elimen on oltava kaksi eri elintä.

(3)  Kyseinen ristiintaulukointi perustuu tilintarkastustuomioistuimen poimimaan hankkeiden otokseen. Koska kutakin otokseen kuuluvaa hanketta kohden tarkastettiin yksi korvaus, ilmaisuja ”hankkeiden otos” ja ”korvausten otos” voidaan käyttää toistensa asemesta.

(4)  Ristiintaulukointi perustuu tilintarkastustuomioistuimen poimimaan hankkeista valittuun otokseen.

(5)  Tarkastustulokseen liittyvä seuranta viivästyy usein. Ks. kohdassa 6.37 mainittu esimerkki.

(6)  Tämä ei sisälly kohdassa 6.23 esitettyyn arviointiasteikkoon, vaan on pikemminkin tietojen puuttumiseen liittyvä ongelma. Tapaukset on lisätty tietojen kattavuuden vuoksi ja siksi, että puutteellinen dokumentointi voidaan tulkita osoitukseksi toiminnan kannalta käyttökelpoisen tarkastustuloksen puuttumisesta.

(7)  • Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1081/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 12), 11 artiklan 3 kohdan b alakohta.

LIITE 6.1

Valvontajärjestelmien luokittelu

| Ohjelma | Toiminnan arviointi | Valvontajärjestelmä on: |
| --- | --- | --- |
| Hallintovirantomainen | Maksuviranomainen | Tarkastuslaitos | Lausuman antava elin |
| EMOTR – Sachsen-Anhalt | | | | | Kohtalaisen vaikuttava |
| EMOTR – Puola | | | | | Ei-vaikuttava |
| EMOTR – Espanja | | | | | Ei-vaikuttava |
| ESR – Tavoite 3 – Saksa – Nordrhein-Westfalen | | | | | Kohtalaisen vaikuttava |
| ESR – Tavoite 3 – Saksa – Niedersachsen | | | | | Ei-vaikuttava |
| ESR – Tavoite 3 – Ranska – Midi-Pyrénées | | | | | Ei-vaikuttava |
| ESR – Tavoite 3 – Ranska – Nord-Pas de Calais | | | | | Kohtalaisen vaikuttava |
| ESR – Slovenia | | | | | Ei-vaikuttava |
| ESR – Saksa – Thüringen | | | | | Kohtalaisen vaikuttava |
| ESR – Tavoite 1 – Espanja | | | | | Ei-vaikuttava |
| ESR – Tavoite 3 – Yhdistynyt kuningaskunta – Skotlanti | | | | | Ei-vaikuttava |
| EAKR – Italia – Campania | | | | | Ei-vaikuttava |
| EAKR – Espanja – Pais Vasco | | | | | Ei-vaikuttava |
| EAKR – Kreikka – Peloponnesus | | | | | Kohtalaisen vaikuttava |
| EAKR – Portugali – Liikenneyhteydet ja kuljetus | | | | | Kohtalaisen vaikuttava |
| EAKR – Interreg – Itävalta/Unkari | | | | | Ei-vaikuttava |
| EÁKR – Espanja – Valencia | | | | | Ei-vaikuttava |
| EAKR – Yhdistynyt kuningaskunta – Merseyside | | | | | Ei-vaikuttava |
| Koheesiorahasto – Espanja – 7 hanketta | | | | | Ei-vaikuttava |

Ohjelma

Toiminnan arviointi

Valvontajärjestelmä on:

Hallintovirantomainen

Maksuviranomainen

Tarkastuslaitos

Lausuman antava elin

EMOTR – Sachsen-Anhalt

Kohtalaisen vaikuttava

EMOTR – Puola

Ei-vaikuttava

EMOTR – Espanja

Ei-vaikuttava

ESR – Tavoite 3 – Saksa – Nordrhein-Westfalen

Kohtalaisen vaikuttava

ESR – Tavoite 3 – Saksa – Niedersachsen

Ei-vaikuttava

ESR – Tavoite 3 – Ranska – Midi-Pyrénées

Ei-vaikuttava

ESR – Tavoite 3 – Ranska – Nord-Pas de Calais

Kohtalaisen vaikuttava

ESR – Slovenia

Ei-vaikuttava

ESR – Saksa – Thüringen

Kohtalaisen vaikuttava

ESR – Tavoite 1 – Espanja

Ei-vaikuttava

ESR – Tavoite 3 – Yhdistynyt kuningaskunta – Skotlanti

Ei-vaikuttava

EAKR – Italia – Campania

Ei-vaikuttava

EAKR – Espanja – Pais Vasco

Ei-vaikuttava

EAKR – Kreikka – Peloponnesus

Kohtalaisen vaikuttava

EAKR – Portugali – Liikenneyhteydet ja kuljetus

Kohtalaisen vaikuttava

EAKR – Interreg – Itävalta/Unkari

Ei-vaikuttava

EÁKR – Espanja – Valencia

Ei-vaikuttava

EAKR – Yhdistynyt kuningaskunta – Merseyside

Ei-vaikuttava

Koheesiorahasto – Espanja – 7 hanketta

Ei-vaikuttava

Värikoodien merkitykset:

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riittämätön |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riittämätön

SEITSEMÄS LUKU

Sisäiset politiikat ja tutkimus

SISÄLLYS

| 7.1—7.2 | Johdanto |
| --- | --- |

7.1—7.2

| 7.3—7.33 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

7.3—7.33

| 7.3—7.4 | Tarkastuksen sisältö |
| --- | --- |

7.3—7.4

| 7.5—7.7 | Sisäisten politiikkojen alan ominaispiirteitä |
| --- | --- |

7.5—7.7

| 7.8—7.11 | Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus |
| --- | --- |

7.8—7.11

| 7.10—7.11 | Edunsaajien ilmoittamissa menoissa ilmeni olennainen määrä virheitä |
| --- | --- |

7.10—7.11

| 7.12—7.28 | Valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

7.12—7.28

| 7.14—7.17 | Menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot |
| --- | --- |

7.14—7.17

| 7.18—7.23 | Menoilmoitusten ennakkotarkastukset asiakirjojen perusteella |
| --- | --- |

7.18—7.23

| 7.24—7.28 | Komission jälkitarkastukset |
| --- | --- |

7.24—7.28

| 7.29 | Aiempien huomautusten seuranta |
| --- | --- |

7.29

| 7.30—7.31 | Päätelmät |
| --- | --- |

7.30—7.31

| 7.32—7.33 | Suositukset |
| --- | --- |

7.32—7.33

| 7.34 | Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset |
| --- | --- |

7.34

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 7.1 | Sisäisten politiikkojen alaan kuuluu hyvin monenlaisia sisämarkkinoiden kehittämistä edistäviä Euroopan unionin toimia. Varainhoitovuonna 2006 sisäisten politiikkojen alalla suoritettiin maksuja 9 014 miljoonan euron arvosta (
  kaavio 7.1
  ). Suurin toiminta-ala on tutkimus ja teknologian kehittäminen, johon liittyy yli puolet alan menoista. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

7.1

Sisäisten politiikkojen alaan kuuluu hyvin monenlaisia sisämarkkinoiden kehittämistä edistäviä Euroopan unionin toimia. Varainhoitovuonna 2006 sisäisten politiikkojen alalla suoritettiin maksuja 9 014 miljoonan euron arvosta (
  kaavio 7.1
  ). Suurin toiminta-ala on tutkimus ja teknologian kehittäminen, johon liittyy yli puolet alan menoista.

Image

| 7.2 | Komissio hallinnoi suoraan valtaosaa sisäisiin politiikkoihin liittyvistä menoista (1). Suurin osa toimista pannaan täytäntöön monivuotisten ohjelmien kautta tukemalla yksityisten ja julkisten edunsaajien toteuttamia hankkeita tai toimenpiteitä. Tuki maksetaan tavallisesti useassa erässä: ennakkomaksu suoritetaan, kun tuki- tai muu sopimus on allekirjoitettu, minkä jälkeen maksetaan väli- ja loppumaksut edunsaajien säännöllisesti tekemien menoilmoitusten perusteella korvauksena tukikelpoisista menoista. |
| --- | --- |

7.2

Komissio hallinnoi suoraan valtaosaa sisäisiin politiikkoihin liittyvistä menoista (1). Suurin osa toimista pannaan täytäntöön monivuotisten ohjelmien kautta tukemalla yksityisten ja julkisten edunsaajien toteuttamia hankkeita tai toimenpiteitä. Tuki maksetaan tavallisesti useassa erässä: ennakkomaksu suoritetaan, kun tuki- tai muu sopimus on allekirjoitettu, minkä jälkeen maksetaan väli- ja loppumaksut edunsaajien säännöllisesti tekemien menoilmoitusten perusteella korvauksena tukikelpoisista menoista.

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 7.3 | Tarkastus kattoi jokaisesta sisäisten politiikkojen alaan kuuluvasta EU:n talousarvion pääluokasta varainhoitovuonna 2006 suoritettujen maksujen perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Erityisarvio perustuu: |
| --- | --- |

7.3

Tarkastus kattoi jokaisesta sisäisten politiikkojen alaan kuuluvasta EU:n talousarvion pääluokasta varainhoitovuonna 2006 suoritettujen maksujen perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Erityisarvio perustuu:

| a) | tapahtumatarkastukseen, johon poimittiin satunnaisotannalla yhdeksän komission sitoumusta ja 150 komission maksua vuodelta 2006; |
| --- | --- |

a)

tapahtumatarkastukseen, johon poimittiin satunnaisotannalla yhdeksän komission sitoumusta ja 150 komission maksua vuodelta 2006;

| b) | tarkastukseen valittujen valvontajärjestelmien toiminnan tutkimiseen;






  — | hankkeiden menoilmoituksia koskeviin tarkastuslausuntoihin; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastukseen valittujen valvontajärjestelmien toiminnan tutkimiseen;

—

hankkeiden menoilmoituksia koskeviin tarkastuslausuntoihin;

| — | menoilmoitusten tarkastuksiin, jotka oli toimitettu asiakirjojen perusteella ennen menojen korvaamista; |
| --- | --- |

—

menoilmoitusten tarkastuksiin, jotka oli toimitettu asiakirjojen perusteella ennen menojen korvaamista;

| — | hankkeiden jälkitarkastuksiin. |
| --- | --- |

—

hankkeiden jälkitarkastuksiin.

| c) | viimeaikaisissa tarkastuslausumissa esitettyjen huomautusten seurantaan. |
| --- | --- |

c)

viimeaikaisissa tarkastuslausumissa esitettyjen huomautusten seurantaan.

7.4

| 7.4 | Tapahtumatarkastukseen poimittu tilintarkastustuomioistuimen maksuotos sisälsi 58 ennakkomaksua (2). Ennakkomaksujen maksamiselle ei ole asetettu yhtä tiukkoja ehtoja kuin väli- ja loppumaksujen, joten ennakkomaksujen testaaminen rajoitettiin hankkeiden valintamenettelyjen, rahoituspäätösten ja maksumääräysten läpikäyntiin komissiossa. Otoksessa oli 92 (3) väli- ja loppumaksua, ja niistä 62:een liittyvät asiakirjat tutkittiin komissiossa ja 30 tarkastettiin edunsaajan tiloissa. |
| --- | --- |

Tapahtumatarkastukseen poimittu tilintarkastustuomioistuimen maksuotos sisälsi 58 ennakkomaksua (2). Ennakkomaksujen maksamiselle ei ole asetettu yhtä tiukkoja ehtoja kuin väli- ja loppumaksujen, joten ennakkomaksujen testaaminen rajoitettiin hankkeiden valintamenettelyjen, rahoituspäätösten ja maksumääräysten läpikäyntiin komissiossa. Otoksessa oli 92 (3) väli- ja loppumaksua, ja niistä 62:een liittyvät asiakirjat tutkittiin komissiossa ja 30 tarkastettiin edunsaajan tiloissa.

Sisäisten politiikkojen alan ominaispiirteitä

| 7.5 | EU:n tuki tutkimukselle ja teknologian kehittämiselle kattaa hyvin monenlaisia tutkimustoimia, ja sille on ominaista, että lukuisten erilaisten rahoitusjärjestelyjen kautta myönnetään tukea monille aihealueille ja monentyyppisille hankkeille. Hankkeita toteuttavat tutkimuslaitokset ja yliopistot ja toisaalta yksityishenkilöt, kaupalliset yritykset ja julkishallinto. Hankkeissa tutkimukseen osallistuu tavallisesti useita yhteistyökumppaneita, jotka työskentelevät konsortiona monen jäsenvaltion alueella. Yksi hankekoordinaattori nimitetään kuitenkin huolehtimaan yhteydenpidosta komission kanssa sekä vastaamaan sopimuksen taloudellisista ja hallinnollisista näkökohdista. EU:n yksittäisissä hankkeissa yhteistyökumppaneille myöntämän tuen suuruus vaihtelee muutamista sadoista euroista kymmeniin miljooniin euroihin. Lopullisia edunsaajia on yli 15 000, ja noin 2 prosentille näistä myönnettiin yli 40 prosenttia EU:n rahoituksen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

7.5

EU:n tuki tutkimukselle ja teknologian kehittämiselle kattaa hyvin monenlaisia tutkimustoimia, ja sille on ominaista, että lukuisten erilaisten rahoitusjärjestelyjen kautta myönnetään tukea monille aihealueille ja monentyyppisille hankkeille. Hankkeita toteuttavat tutkimuslaitokset ja yliopistot ja toisaalta yksityishenkilöt, kaupalliset yritykset ja julkishallinto. Hankkeissa tutkimukseen osallistuu tavallisesti useita yhteistyökumppaneita, jotka työskentelevät konsortiona monen jäsenvaltion alueella. Yksi hankekoordinaattori nimitetään kuitenkin huolehtimaan yhteydenpidosta komission kanssa sekä vastaamaan sopimuksen taloudellisista ja hallinnollisista näkökohdista. EU:n yksittäisissä hankkeissa yhteistyökumppaneille myöntämän tuen suuruus vaihtelee muutamista sadoista euroista kymmeniin miljooniin euroihin. Lopullisia edunsaajia on yli 15 000, ja noin 2 prosentille näistä myönnettiin yli 40 prosenttia EU:n rahoituksen kokonaismäärästä.

7.6

| 7.6 | Sisäisten politiikkojen alaan kuuluu myös muunlaisia toimenpiteitä, esimerkiksi kansalaisuutta taikka liikkuvuutta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla tukevat toimet, joihin myönnetyt määrät vaihtelevat 2 000:sta 20 000 euroon. Toisaalta suuriin tie- ja rautatieinfrastruktuureja koskeviin hankkeisiin Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteydessä saatetaan myöntää jopa 10 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

Sisäisten politiikkojen alaan kuuluu myös muunlaisia toimenpiteitä, esimerkiksi kansalaisuutta taikka liikkuvuutta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla tukevat toimet, joihin myönnetyt määrät vaihtelevat 2 000:sta 20 000 euroon. Toisaalta suuriin tie- ja rautatieinfrastruktuureja koskeviin hankkeisiin Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteydessä saatetaan myöntää jopa 10 miljoonaa euroa.

7.7

| 7.7 | Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuva pääasiallinen riski on, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina eikä komissio myöhemmin havaitse ja korjaa virhettä. |
| --- | --- |

Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuva pääasiallinen riski on, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina eikä komissio myöhemmin havaitse ja korjaa virhettä.

| 7.7. | Komissio tukee valtaosaa tilintarkastustuomioistuimen näkemyksistä pääasiallisten riskien luonteesta. Riski, että edunsaajien menoilmoituksissa ilmoittamat menot ovat liian suuria, johtuu pääasiassa sovellettavasta säädöskehyksestä, joka perustuu todellisten menojen korvaamiseen. Vaikka säädöskehykseen on tehty merkittäviä parannuksia, tilanne ei ole juurikaan muuttunut vaan kyseiset seikat vaikuttavat tulevina vuosina edelleen tutkimuksen puiteohjelmien hallinnointiin. Monet virheistä voidaan lisäksi havaita vain paikalla toimitettavissa tarkastuksissa. Komissio on tämän vuoksi laatinut yhteisen tarkastusstrategian menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi useaksi vuodeksi kerrallaan (ks. komission vastaus kohtaan 7.12). |
| --- | --- |

7.7.

Komissio tukee valtaosaa tilintarkastustuomioistuimen näkemyksistä pääasiallisten riskien luonteesta. Riski, että edunsaajien menoilmoituksissa ilmoittamat menot ovat liian suuria, johtuu pääasiassa sovellettavasta säädöskehyksestä, joka perustuu todellisten menojen korvaamiseen. Vaikka säädöskehykseen on tehty merkittäviä parannuksia, tilanne ei ole juurikaan muuttunut vaan kyseiset seikat vaikuttavat tulevina vuosina edelleen tutkimuksen puiteohjelmien hallinnointiin. Monet virheistä voidaan lisäksi havaita vain paikalla toimitettavissa tarkastuksissa. Komissio on tämän vuoksi laatinut yhteisen tarkastusstrategian menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi useaksi vuodeksi kerrallaan (ks. komission vastaus kohtaan 7.12).

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

| 7.8 | Edunsaajien ilmoittamat menot saattavat olla liian suuria seuraaviin tekijöihin liittyvien virheiden vuoksi: |
| --- | --- |

7.8

Edunsaajien ilmoittamat menot saattavat olla liian suuria seuraaviin tekijöihin liittyvien virheiden vuoksi:

| — | tukikelpoisuus: korvataan menoja, jotka eivät sääntöjen mukaan ole tukikelpoisia, |
| --- | --- |

—

tukikelpoisuus: korvataan menoja, jotka eivät sääntöjen mukaan ole tukikelpoisia,

| — | tosiasiallisuus: korvataan menoja, joista ei ole saatavissa riittävää todentavaa aineistoa, |
| --- | --- |

—

tosiasiallisuus: korvataan menoja, joista ei ole saatavissa riittävää todentavaa aineistoa,

| — | oikeellisuus: korvataan menoja, jotka perustuvat virheellisiin laskelmiin. |
| --- | --- |

—

oikeellisuus: korvataan menoja, jotka perustuvat virheellisiin laskelmiin.

7.9

| 7.9 | Hankkeissa ilmenevät virheet eivät kuitenkaan aina vaikuta kulujen korvaamiseen. Usein havaittu esimerkki tällaisesta tapauksesta on, että komissio ei ole suorittanut edunsaajalle korvauksia määräaikaan mennessä. (Viivästyneitä komission maksuja käsitellään yksityiskohtaisemmin
  liitteessä 7.1
  ). |
| --- | --- |

Hankkeissa ilmenevät virheet eivät kuitenkaan aina vaikuta kulujen korvaamiseen. Usein havaittu esimerkki tällaisesta tapauksesta on, että komissio ei ole suorittanut edunsaajalle korvauksia määräaikaan mennessä. (Viivästyneitä komission maksuja käsitellään yksityiskohtaisemmin
  liitteessä 7.1
  ).

| 7.9. | Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen maksuaikoja, ks. liite 7.1. |
| --- | --- |

7.9.

Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen maksuaikoja, ks. liite 7.1.

Edunsaajien ilmoittamissa menoissa ilmeni olennainen määrä virheitä

| 7.10 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 150 edunsaajien esittämiin korvaushakemuksiin liittyvää tapahtumaa ja totesi virheitä 26:ssa niistä (ks.
  taulukko 7.1
  ). Useimmat virheistä ilmenivät, kun tarkastettiin edunsaajien tasolla 30 tapahtumaa. Tavallisimmin esiin tuli seuraavanlaisia virheitä: |
| --- | --- |

7.10

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 150 edunsaajien esittämiin korvaushakemuksiin liittyvää tapahtumaa ja totesi virheitä 26:ssa niistä (ks.
  taulukko 7.1
  ). Useimmat virheistä ilmenivät, kun tarkastettiin edunsaajien tasolla 30 tapahtumaa. Tavallisimmin esiin tuli seuraavanlaisia virheitä:

| — | Ilmoitettujen menojen perusteeksi ei esitetty riittävää todentavaa aineistoa. Tämä koskee etenkin henkilöstökustannuksia, jotka yleensä muodostavat suurimman yksittäisen kustannusluokan. |
| --- | --- |

—

Ilmoitettujen menojen perusteeksi ei esitetty riittävää todentavaa aineistoa. Tämä koskee etenkin henkilöstökustannuksia, jotka yleensä muodostavat suurimman yksittäisen kustannusluokan.

| — | Käytettiin talousarviossa esitettyjä lukuja, vaikka vaatimusten mukaan on käytettävä todellisia menoja. |
| --- | --- |

—

Käytettiin talousarviossa esitettyjä lukuja, vaikka vaatimusten mukaan on käytettävä todellisia menoja.

| — | Hankkeeseen sisällytettiin aiheettomasti välillisiä kustannuksia. |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen sisällytettiin aiheettomasti välillisiä kustannuksia.

| — | Ilmoitettiin tukikelpoisen ajanjakson ulkopuolella aiheutuneita menoja. |
| --- | --- |

—

Ilmoitettiin tukikelpoisen ajanjakson ulkopuolella aiheutuneita menoja.

| — | Ilmoitettiin erilaisia tukeen oikeuttamattomia menoja. |
| --- | --- |

—

Ilmoitettiin erilaisia tukeen oikeuttamattomia menoja.

| 7.10. | Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksessaan, että suurin osa virheistä ilmeni edunsaajien tasolla tarkastetuissa maksuissa. Tällaiset virheet tai menot, jotka eivät ole tukikelpoisia, voidaan käytännössä havaita vain paikalla toimitettavissa tarkastuksissa tai rajoitetussa määrin asiakirjojen perusteella toimitettavissa tarkastuksissa. |
| --- | --- |

7.10.

Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksessaan, että suurin osa virheistä ilmeni edunsaajien tasolla tarkastetuissa maksuissa. Tällaiset virheet tai menot, jotka eivät ole tukikelpoisia, voidaan käytännössä havaita vain paikalla toimitettavissa tarkastuksissa tai rajoitetussa määrin asiakirjojen perusteella toimitettavissa tarkastuksissa.

Joissakin tapauksissa komission näkemys näiden havaintojen taloudellisista vaikutuksista voi poiketa tilintarkastustuomioistuimen kannasta. Komission näkemys pohjautuu sen omiin tukikelpoisia menoja koskeviin laskelmiin, jotka perustuvat komission omien tarkastusten tuloksiin ja edunsaajien toimittamien täydentävien tausta-asiakirjojen sisältämiin tietoihin.

Taulukko 7.1 – Tapahtumatestauksen tulokset

| Otoskoko | 150 |
| --- | --- |
| Virheitä sisältävien tapahtumien osuus | 17 % |
| Virheiden arvioitu vaikutus joukkoon | 2 % – 5 % |

Otoskoko

150

Virheitä sisältävien tapahtumien osuus

17 %

Virheiden arvioitu vaikutus joukkoon

2 % – 5 %

| 7.11 | Virheet ilmenivät monimutkaisen säädöskehyksen yhteydessä, johon kuuluu lukuisia (toisinaan epäselviä) tukikelpoisuuskriteereitä. Aiempien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin totesi, että monesti edunsaajat eivät kykene perustelemaan menoilmoituksissa esittämiään henkilöstökustannuksia. |
| --- | --- |

7.11

Virheet ilmenivät monimutkaisen säädöskehyksen yhteydessä, johon kuuluu lukuisia (toisinaan epäselviä) tukikelpoisuuskriteereitä. Aiempien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin totesi, että monesti edunsaajat eivät kykene perustelemaan menoilmoituksissa esittämiään henkilöstökustannuksia.

| 7.11. | Komissio myöntää, että tutkimushankkeista veloitettavien henkilöstökustannusten perusteluissa ilmenee usein poikkeavuuksia ja virheitä. Se on toteuttanut mittavia toimenpiteitä tämän ongelman poistamiseksi, ks. vastaukset kohtiin 7.7 ja 7.12. |
| --- | --- |

7.11.

Komissio myöntää, että tutkimushankkeista veloitettavien henkilöstökustannusten perusteluissa ilmenee usein poikkeavuuksia ja virheitä. Se on toteuttanut mittavia toimenpiteitä tämän ongelman poistamiseksi, ks. vastaukset kohtiin 7.7 ja 7.12.

Seitsemännen puiteohjelman osalta keskimääräisten henkilöstökustannusten käyttö edellyttää, että riippumaton tarkastaja on vahvistanut edunsaajan käyttämät menetelmät ja komissio on hyväksynyt ne. Tarkastajan vahvistus sisältää sen tarkistamisen, että käytössä on luotettava ajankäytön seurantajärjestelmä.

Osana toimenpiteitä, joilla pyritään selkiyttämään seitsemänteen puiteohjelmaan sovellettavia sääntöjä, komissio on julkaissut huhtikuun 2007 jälkeen neljä kuudesta edunsaajien oppaan luvusta. Yksi näistä neljästä luvusta on rahoituskysymyksiä koskeva opas. Komissio suunnittelee jäljellä olevien kahden luvun julkaisemista syyskuussa 2007. Komissio järjesti seitsemännen puiteohjelman alussa edunsaajille tiedotuspäiviä ja seminaareja antaakseen lisätietoja prosessista ja selventääkseen edunsaajien oikeuksia ja velvoitteita.

Valvontajärjestelmät

| 7.12 | Komission on huolehdittava tuhansiin edunsaajiin ja näiden toteuttamiin hankkeisiin liittyvästä hallinnoinnista. Monet laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet ovat sellaisia, että ne voidaan havaita (ja siis korjata) ainoastaan suorittamalla tarkastuksia paikalla. Tulisi kuitenkin liian kalliiksi tarkastaa kaikki hankkeet paikalla vuosittain. Siksi komissiolla on oltava johdonmukainen valvontastrategia, jossa on määritetty tarkastusten tyyppi ja intensiteetti ja jolla virhetaso pidetään hyväksyttävänä; toisaalta on otettava huomioon kyseisistä tarkastuksista aiheutuvat kulut (4). |
| --- | --- |

7.12

Komission on huolehdittava tuhansiin edunsaajiin ja näiden toteuttamiin hankkeisiin liittyvästä hallinnoinnista. Monet laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet ovat sellaisia, että ne voidaan havaita (ja siis korjata) ainoastaan suorittamalla tarkastuksia paikalla. Tulisi kuitenkin liian kalliiksi tarkastaa kaikki hankkeet paikalla vuosittain. Siksi komissiolla on oltava johdonmukainen valvontastrategia, jossa on määritetty tarkastusten tyyppi ja intensiteetti ja jolla virhetaso pidetään hyväksyttävänä; toisaalta on otettava huomioon kyseisistä tarkastuksista aiheutuvat kulut (4).

| 7.13 | Yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen tiettyihin valvontajärjestelmiin kohdistaman tarkastuksen tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.2
  . |
| --- | --- |

7.13

Yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen tiettyihin valvontajärjestelmiin kohdistaman tarkastuksen tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.2
  .

| 7.12–7.13. | Komissio on ottanut kuudetta puiteohjelmaa varten käyttöön yhteisen jälkitarkastusstrategian, jonka tarkoituksena on menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistaminen useaksi vuodeksi kerrallaan. Strategiassa edellytetään jälkitarkastusten määrän tuntuvaa lisäämistä. Myös merkittävimpien edunsaajien eli suurimpien rahoitusosuuksien saajien kanssa tehtyihin sopimuksiin kohdistuvia tarkastuksia on lisättävä. |
| --- | --- |

7.12–7.13.

Komissio on ottanut kuudetta puiteohjelmaa varten käyttöön yhteisen jälkitarkastusstrategian, jonka tarkoituksena on menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistaminen useaksi vuodeksi kerrallaan. Strategiassa edellytetään jälkitarkastusten määrän tuntuvaa lisäämistä. Myös merkittävimpien edunsaajien eli suurimpien rahoitusosuuksien saajien kanssa tehtyihin sopimuksiin kohdistuvia tarkastuksia on lisättävä.

Tarkastusten tuloksia seurataan tarkoin. Perusteettomasti maksetut määrät peritään takaisin edunsaajilta ja lisäksi selvitetään, liittyykö muihin, saman edunsaajan kanssa tehtyihin tarkastamattomiin sopimuksiin järjestelmävirheitä. Komissio määrää sopimussakkoja, jos tarkastettava jättää ottamatta huomioon järjestelmävirheitä koskevat tarkastustulokset.

Tällä strategialla pyritään varmistamaan, että jäljelle (havaitsematta) jääneiden virheiden määrä supistuu huomattavasti.

Tarkastettavia sopimuksia ovat seuraavat: 1) noin 200 toimeksisaajaa, joiden osuus talousarviosta on suurin (kyseisten sopimusten osuus talousarviosta on kaiken kaikkiaan yli 40 prosenttia); 2) edustava, arvoperusteinen satunnaisotos muista toimeksisaajista; ja 3) riskeihin perustuva otos, jossa keskitytään toimeksisaajiin, joihin liittyy potentiaalisesti suurempi riski.

Tämän tarkastusstrategian täytäntöönpano edellyttää huomattavaa lisäystä komission tarkastushenkilöstöön, tarkastusten määrän kasvattamista ja tarkastusten tulosten ottamista laajemmin huomioon.

Menettelyitä tämän valvontakehyksen ulottamiseksi jatkossa seitsemänteen puiteohjelmaan pohditaan parhaillaan. Seitsemännen puiteohjelman aikana annettavien menoilmoituksia koskevien tarkastustodistusten laadun parantamiseksi on jo toteutettu toimenpiteitä (ks. kohta 7.17).

Menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot

| 7.14 | EU:n varainhoitoa koskevissa säännöissä vaaditaan, että tiettyä raja-arvoa suurempia avustuksia koskeviin maksuvaatimuksiin on liitettävä tarkastuskertomus tai -todistus (5). Tätä vaatimusta on tietyt kriteerit täyttävien menoilmoitusten kohdalla alettu soveltaa myös kuudennen puiteohjelman ja joidenkin muiden sisäisten politiikkojen alaan kuuluvien ohjelmien yhteydessä. Niin ollen riippumattoman tarkastajan, tai joidenkin julkisyhteisöjen tapauksessa toimivaltaisen virkamiehen, on varmennettava menoilmoitukset. |
| --- | --- |

7.14

EU:n varainhoitoa koskevissa säännöissä vaaditaan, että tiettyä raja-arvoa suurempia avustuksia koskeviin maksuvaatimuksiin on liitettävä tarkastuskertomus tai -todistus (5). Tätä vaatimusta on tietyt kriteerit täyttävien menoilmoitusten kohdalla alettu soveltaa myös kuudennen puiteohjelman ja joidenkin muiden sisäisten politiikkojen alaan kuuluvien ohjelmien yhteydessä. Niin ollen riippumattoman tarkastajan, tai joidenkin julkisyhteisöjen tapauksessa toimivaltaisen virkamiehen, on varmennettava menoilmoitukset.

7.15

| 7.15 | Varainhoitovuoden 2005 osalta tilintarkastustuomioistuin tutki, miten tarkastuslausuntoja oli käytetty kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten yhteydessä (6). Vuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin analysoi, miten tarkastuslausuntoja oli hyödynnetty kaikilla sisäisten politiikkojen eri aloilla. Tilintarkastustuomioistuin testasi kyseisen valvontavälineen toimintaa tarkastaessaan paikalla otoksen, johon kuului 15 tarkastustodistuksen saanutta tapahtumaa. Tilintarkastustuomioistuin vertasi testiensä tuloksia tarkastustodistukseen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kävi läpi komission kertomukset kyseisen valvontavälineen toiminnasta. |
| --- | --- |

Varainhoitovuoden 2005 osalta tilintarkastustuomioistuin tutki, miten tarkastuslausuntoja oli käytetty kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten yhteydessä (6). Vuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin analysoi, miten tarkastuslausuntoja oli hyödynnetty kaikilla sisäisten politiikkojen eri aloilla. Tilintarkastustuomioistuin testasi kyseisen valvontavälineen toimintaa tarkastaessaan paikalla otoksen, johon kuului 15 tarkastustodistuksen saanutta tapahtumaa. Tilintarkastustuomioistuin vertasi testiensä tuloksia tarkastustodistukseen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kävi läpi komission kertomukset kyseisen valvontavälineen toiminnasta.

Tarkastuslausuntoja ei vielä voida pitää luotettavina valvontavälineinä

| 7.16 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 15 tapauksesta yhdeksässä tarkastaja oli antanut huomautuksia sisältämättömän lausunnon, kun taas tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapahtumissa virheitä, joista aiheutui merkittäviä taloudellisia vaikutuksia menoilmoituksiin, tai totesi etteivät järjestelmät olleet vaatimusten mukaisia. Näistä yhdeksästä tapauksesta neljässä edunsaajan henkilöstökustannusten kirjausjärjestelmä ei täyttänyt sopimusehtoja. Yhdessä kyseisistä tapauksista henkilöstökustannukset oli ilmoitettu yli 50 prosenttia liian suurina. Kahdessa muussa tapauksessa edunsaajan käyttämä kustannusten laskentamenetelmä ei ollut sopimusehtojen mukainen. |
| --- | --- |

7.16

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 15 tapauksesta yhdeksässä tarkastaja oli antanut huomautuksia sisältämättömän lausunnon, kun taas tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapahtumissa virheitä, joista aiheutui merkittäviä taloudellisia vaikutuksia menoilmoituksiin, tai totesi etteivät järjestelmät olleet vaatimusten mukaisia. Näistä yhdeksästä tapauksesta neljässä edunsaajan henkilöstökustannusten kirjausjärjestelmä ei täyttänyt sopimusehtoja. Yhdessä kyseisistä tapauksista henkilöstökustannukset oli ilmoitettu yli 50 prosenttia liian suurina. Kahdessa muussa tapauksessa edunsaajan käyttämä kustannusten laskentamenetelmä ei ollut sopimusehtojen mukainen.

| 7.16. | Tutkimuksen alalla toimivat pääosastot ovat yleisesti ottaen yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Komissio katsoo kuitenkin, että tarkastustodistusten ansiosta kuudennessa puiteohjelmassa havaittujen virheiden määrä on vähentynyt verrattuna viidenteen puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

7.16.

Tutkimuksen alalla toimivat pääosastot ovat yleisesti ottaen yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Komissio katsoo kuitenkin, että tarkastustodistusten ansiosta kuudennessa puiteohjelmassa havaittujen virheiden määrä on vähentynyt verrattuna viidenteen puiteohjelmaan.

| 7.17 | Tilintarkastustuomioistuimen havainnot ovat samansuuntaiset kuin komission tarkastuslausunnoista laatimien arvioiden tulokset. Komissio arvioi, että lausunnon antavien tarkastajien tekemä työ on joskus liian pintapuolista eikä sisällä riittävästi tapahtumatarkastuksia ja että tarvitaan parempia ohjeita hälventämään tukikelpoisuuteen ja tarkastajien riippumattomuuteen liittyvää epätietoisuutta. Lisäksi pakollisen tarkastuslausuntomallin ja vakioitujen toimeksiannon ehtojen puuttuminen lisää lähestymistapojen epäyhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

7.17

Tilintarkastustuomioistuimen havainnot ovat samansuuntaiset kuin komission tarkastuslausunnoista laatimien arvioiden tulokset. Komissio arvioi, että lausunnon antavien tarkastajien tekemä työ on joskus liian pintapuolista eikä sisällä riittävästi tapahtumatarkastuksia ja että tarvitaan parempia ohjeita hälventämään tukikelpoisuuteen ja tarkastajien riippumattomuuteen liittyvää epätietoisuutta. Lisäksi pakollisen tarkastuslausuntomallin ja vakioitujen toimeksiannon ehtojen puuttuminen lisää lähestymistapojen epäyhdenmukaisuutta.

| 7.17. | Poistaakseen kuudennen puiteohjelman tarkastustodistusten luotettavuudessa havaitut puutteet komissio on parantanut todistuksia antaville yksiköille, edunsaajille ja komission operatiivisille osastoille suunnattua tukea. Tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto on perustanut eräänlaisen ”tarkastustodistusklinikan”, jossa on keskus- ja linjaosastoja ja jonka tehtävänä on varmistaa todistusten johdonmukainen käsittely pääosastossa, kuten sopimuksissa määrätään. Klinikan toiminnasta saatuihin tuloksiin voi tutustua kyseisen pääosaston verkkosivustolla. |
| --- | --- |

7.17.

Poistaakseen kuudennen puiteohjelman tarkastustodistusten luotettavuudessa havaitut puutteet komissio on parantanut todistuksia antaville yksiköille, edunsaajille ja komission operatiivisille osastoille suunnattua tukea. Tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto on perustanut eräänlaisen ”tarkastustodistusklinikan”, jossa on keskus- ja linjaosastoja ja jonka tehtävänä on varmistaa todistusten johdonmukainen käsittely pääosastossa, kuten sopimuksissa määrätään. Klinikan toiminnasta saatuihin tuloksiin voi tutustua kyseisen pääosaston verkkosivustolla.

Kuten kohtaan 7.12 annetussa vastauksessa todettiin, komissio on ottanut käyttöön kuudennen puiteohjelman aikana myös yhteisen jälkitarkastusstrategian menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi useaksi vuodeksi kerrallaan.

Tarkastustodistusten laadun parantamiseksi komissio on sisällyttänyt seitsemänteen puiteohjelmaan seuraavat kolme toimenpidettä: 1) nk. sovitut menettelyt, jotka koostuvat pakollisista menettelyistä ja pakollisesta raportista, joka todistuksia antavien tarkastajien on annettava; 2) pakollinen todistus keskimääräisten henkilöstökustannusten laskennassa käytettäville menetelmille ja 3) vapaaehtoinen todistus henkilöstökustannusten ja välillisten kustannusten laskennassa käytettäville menetelmille. Näillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan jo ennen maksujen hyväksymistä, että edunsaajien kustannuslaskentamenetelmät ovat sopimusmääräysten mukaiset.

Muun kuin tutkimustoiminnan osalta ympäristöasioiden pääosasto kehitti vuonna 2004 Life-ohjelmaa varten mallin, jonka perusteella riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat voivat laatia raporttinsa, ja siihen liittyvät ohjeet, joissa määritetään varmennustilintarkastuksen soveltamisala ja tavoite, tarkastusmenetelmät, tarkastajan toimivalta ja odotettavissa olevat tarkastustulokset.

Menoilmoitusten ennakkotarkastukset asiakirjojen perusteella

| 7.18 | Komissio tarkastaa hankkeiden väli- ja loppumaksuihin liittyvät edunsaajien menoilmoitukset asiakirjojen perusteella ennen kuin se korvaa niissä ilmoitetut menot. |
| --- | --- |

7.18

Komissio tarkastaa hankkeiden väli- ja loppumaksuihin liittyvät edunsaajien menoilmoitukset asiakirjojen perusteella ennen kuin se korvaa niissä ilmoitetut menot.

7.19

| 7.19 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa perehdyttiin ohjeisiin ja menettelyihin, raportointiin ja seurantaan sekä asiakirjatarkastusten tulosten jakamiseen tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä energian ja liikenteen pääosastoissa. Tilintarkastustuomioistuin testasi asiakirjatarkastusten toimintaa tapahtumatarkastukseensa sisältyneiden 30 maksun osalta (kohta 7.3). |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa perehdyttiin ohjeisiin ja menettelyihin, raportointiin ja seurantaan sekä asiakirjatarkastusten tulosten jakamiseen tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä energian ja liikenteen pääosastoissa. Tilintarkastustuomioistuin testasi asiakirjatarkastusten toimintaa tapahtumatarkastukseensa sisältyneiden 30 maksun osalta (kohta 7.3).

Menettelyt ovat kattavia, mutta seuranta ja tulosten jakaminen oli vähäistä

| 7.20 | Kaikissa tarkastetuissa pääosastoissa on laadittu tarkat kirjalliset ohjeet ja menettelyt asiakirjatarkastuksia varten ja kaikissa käytetään vakioituja tarkistuslistoja. |
| --- | --- |

7.20

Kaikissa tarkastetuissa pääosastoissa on laadittu tarkat kirjalliset ohjeet ja menettelyt asiakirjatarkastuksia varten ja kaikissa käytetään vakioituja tarkistuslistoja.

7.21

| 7.21 | Tutkimuksen sekä energian ja liikenteen pääosastot käyttävät seurantavälineitä (”tulostauluja”), joiden avulla ne saavat yhteenvetotietoja tarkastusten perusteella hyväksytyistä tai hylätyistä menoista, mutta virheiden tyyppiä tai määrää ei analysoida niin, että voitaisiin edistää riskeihin perustuvaa valvontastrategiaa. |
| --- | --- |

Tutkimuksen sekä energian ja liikenteen pääosastot käyttävät seurantavälineitä (”tulostauluja”), joiden avulla ne saavat yhteenvetotietoja tarkastusten perusteella hyväksytyistä tai hylätyistä menoista, mutta virheiden tyyppiä tai määrää ei analysoida niin, että voitaisiin edistää riskeihin perustuvaa valvontastrategiaa.

| 7.21. | Komissio on tietoinen siitä, että pääasialliset ongelmat liittyvät henkilöstökustannuksiin ja välillisiin kustannuksiin, ja ottaa tämän huomioon kehittäessään ja soveltaessaan riskeihin perustuvaa valvontastrategiaa. |
| --- | --- |

7.21.

Komissio on tietoinen siitä, että pääasialliset ongelmat liittyvät henkilöstökustannuksiin ja välillisiin kustannuksiin, ja ottaa tämän huomioon kehittäessään ja soveltaessaan riskeihin perustuvaa valvontastrategiaa.

| 7.22 | Pääosastojen toimittamissa tarkastuksissa saatujen tulosten jakaminen voisi parantaa tehokkuutta ja vaikuttavuutta esimerkiksi siten, että yhteiset ongelmat yksilöitäisiin ja pyrittäisiin löytämään koordinoitu lähestymistapa. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että mainitut kolme pääosastoa ovat vain vähäisessä määrin pyrkineet jakamaan tietoja tarkastustensa tuloksista pääosastojen sisällä ja niiden kesken. Tarkastustulosten osalta ei ole toteutettu yksityiskohtaista seurantaa, joten kokemustenvaihto on rajoittunut menetelmiä koskeviin ja yleisluonteisiin keskusteluihin. |
| --- | --- |

7.22

Pääosastojen toimittamissa tarkastuksissa saatujen tulosten jakaminen voisi parantaa tehokkuutta ja vaikuttavuutta esimerkiksi siten, että yhteiset ongelmat yksilöitäisiin ja pyrittäisiin löytämään koordinoitu lähestymistapa. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että mainitut kolme pääosastoa ovat vain vähäisessä määrin pyrkineet jakamaan tietoja tarkastustensa tuloksista pääosastojen sisällä ja niiden kesken. Tarkastustulosten osalta ei ole toteutettu yksityiskohtaista seurantaa, joten kokemustenvaihto on rajoittunut menetelmiä koskeviin ja yleisluonteisiin keskusteluihin.

| 7.22. | Menoilmoituksiin liittyvissä asiakirjoihin perustuvissa tarkastuksissa keskitytään pääasiassa muotoseikkoihin. Komissio onkin katsonut aiheelliseksi käyttää vakiomenettelyitä ja tarkistuslistoja varmistaakseen kyseisien tarkastusten tehokkuuden ja vaikuttavuuden. Komissio myöntää, että kustannus-hyötynäkökohtien sallimissa rajoissa tarkastustulosten jakaminen saattaa olla hyödyllistä erityisesti niiden tutkimuksen alalla toimivien pääosastojen tapauksessa, jotka ovat tekemisissä samojen tai samankaltaisten edunsaajien kanssa. |
| --- | --- |

7.22.

Menoilmoituksiin liittyvissä asiakirjoihin perustuvissa tarkastuksissa keskitytään pääasiassa muotoseikkoihin. Komissio onkin katsonut aiheelliseksi käyttää vakiomenettelyitä ja tarkistuslistoja varmistaakseen kyseisien tarkastusten tehokkuuden ja vaikuttavuuden. Komissio myöntää, että kustannus-hyötynäkökohtien sallimissa rajoissa tarkastustulosten jakaminen saattaa olla hyödyllistä erityisesti niiden tutkimuksen alalla toimivien pääosastojen tapauksessa, jotka ovat tekemisissä samojen tai samankaltaisten edunsaajien kanssa.

| 7.23 | Tarkastetuista 30 tapauksesta kolmessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi menoilmoituksissa ongelmia, joiden olisi pitänyt tulla esiin komission ennakkotarkastuksissa. Yhdessä tapauksista edunsaaja oli käyttänyt epätarkoituksenmukaista menetelmää välillisten kustannusten kohdentamiseen. Toisessa tapauksessa komissio oli soveltanut virheellistä korvausosuutta. Kolmannessa tapauksessa komissio oli pyytänyt tarvittavan todentavan aineiston edunsaajalta, mutta maksu suoritettiin ennen niiden saapumista. |
| --- | --- |

7.23

Tarkastetuista 30 tapauksesta kolmessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi menoilmoituksissa ongelmia, joiden olisi pitänyt tulla esiin komission ennakkotarkastuksissa. Yhdessä tapauksista edunsaaja oli käyttänyt epätarkoituksenmukaista menetelmää välillisten kustannusten kohdentamiseen. Toisessa tapauksessa komissio oli soveltanut virheellistä korvausosuutta. Kolmannessa tapauksessa komissio oli pyytänyt tarvittavan todentavan aineiston edunsaajalta, mutta maksu suoritettiin ennen niiden saapumista.

| 7.23. | Aiheesta on jo laadittu ohjeet ja tarkistuslistat, ja niitä päivitetään säännöllisesti. Henkilöstöä koulutetaan tarkastusten tehostamiseksi. |
| --- | --- |

7.23.

Aiheesta on jo laadittu ohjeet ja tarkistuslistat, ja niitä päivitetään säännöllisesti. Henkilöstöä koulutetaan tarkastusten tehostamiseksi.

Komission jälkitarkastukset

| 7.24 | Komissio toimittaa väli- tai loppumaksujen suorittamisen jälkeen hankkeiden jälkitarkastuksia lopullisten edunsaajien luona. Tarkastuksista huolehtivat pääosastojen yksiköt tai tavallisemmin ulkopuoliset tilintarkastusyritykset komission toimeksiannosta. |
| --- | --- |

7.24

Komissio toimittaa väli- tai loppumaksujen suorittamisen jälkeen hankkeiden jälkitarkastuksia lopullisten edunsaajien luona. Tarkastuksista huolehtivat pääosastojen yksiköt tai tavallisemmin ulkopuoliset tilintarkastusyritykset komission toimeksiannosta.

| 7.24. | Jälkitarkastusten määrää on nyt lisätty. Kuudennelle puiteohjelmalle suunniteltujen tarkastusten määrässä otetaan huomioon havaitsematta jäävät virheet ja kustannus-hyötynäkökohdat. |
| --- | --- |

7.24.

Jälkitarkastusten määrää on nyt lisätty. Kuudennelle puiteohjelmalle suunniteltujen tarkastusten määrässä otetaan huomioon havaitsematta jäävät virheet ja kustannus-hyötynäkökohdat.

| 7.25 | Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission toimittamat jälkitarkastuksiin liittyvät tiedot ja tarkasti, miten sisäisten politiikkojen alasta vastaavat pääosastot tiedottivat toisilleen tarkastustuloksista. |
| --- | --- |

7.25

Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission toimittamat jälkitarkastuksiin liittyvät tiedot ja tarkasti, miten sisäisten politiikkojen alasta vastaavat pääosastot tiedottivat toisilleen tarkastustuloksista.

Jälkitarkastukset eivät olleet riittävän kattavia

| 7.26 | Varainhoitovuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin kritisoi sitä, että komissio toimitti sisäisten politiikkojen alaan kuuluvien hankkeiden jälkitarkastuksia huomattavasti vähemmän kuin aiempina vuosina (7). Vuonna 2006 tarkastusten määrä palasi vuotta 2005 edeltäneelle tasolle (
  taulukko 7.2
  ). Tarkastettujen sopimusten osuus (2,3 prosenttia) ei edelleenkään riitä korvaamaan valvontajärjestelmien muissa osatekijöissä olevia puutteita. |
| --- | --- |

7.26

Varainhoitovuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin kritisoi sitä, että komissio toimitti sisäisten politiikkojen alaan kuuluvien hankkeiden jälkitarkastuksia huomattavasti vähemmän kuin aiempina vuosina (7). Vuonna 2006 tarkastusten määrä palasi vuotta 2005 edeltäneelle tasolle (
  taulukko 7.2
  ). Tarkastettujen sopimusten osuus (2,3 prosenttia) ei edelleenkään riitä korvaamaan valvontajärjestelmien muissa osatekijöissä olevia puutteita.

| 7.26. | Kuten komissio totesi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005, jälkitarkastusten lukumäärän väheneminen vuonna 2005 johtui vastavalittuun ulkopuoliseen tilintarkastustoimistoon liittyneistä viipeistä. Vuosi 2005 on sen vuoksi katsottava poikkeukselliseksi vuodeksi. Vuonna 2006 saatettiin päätökseen 564 jälkitarkastusta eli enemmän kuin vuonna 2004 (ks. taulukko 7.2). |
| --- | --- |

7.26.

Kuten komissio totesi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005, jälkitarkastusten lukumäärän väheneminen vuonna 2005 johtui vastavalittuun ulkopuoliseen tilintarkastustoimistoon liittyneistä viipeistä. Vuosi 2005 on sen vuoksi katsottava poikkeukselliseksi vuodeksi. Vuonna 2006 saatettiin päätökseen 564 jälkitarkastusta eli enemmän kuin vuonna 2004 (ks. taulukko 7.2).

Lisätäkseen entisestään jälkitarkastuksista saatavaa varmuutta komissio on ottanut käyttöön kuudennen puiteohjelman yhteisen jälkitarkastusstrategian, jota kuvaillaan sen vastauksessa kohtaan 7.12.

Taulukko 7.2 – Vuosina 2004–2006 päätökseen saadut jälkitarkastukset

| Pääosasto | Päätökseen saadut tarkastukset | Tarkastettujen sopimusten määrä | Voimassa olevien sopimusten määrä | Tarkastettujen sopimusten arvo
  (miljoonaa euroa) | Voimassa olevien sopimusten arvo
  (miljoonaa euroa) | Tarkastusten perusteella komission hyväksi tehdyt tukikelpoisten menojen oikaisut | Tarkastettujen sopimusten prosentuaalinen osuus voimassa olevista sopimuksista |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki ohjelmat | Tutkimusohjelmat |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Arvo
  (milj. euroa) | Prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista | Arvo
  (milj. euroa) | Prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista | Arvo
  (milj. euroa) | Prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista |
| Maatalouden PO | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Koulutuksen ja kulttuurin PO (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Ympäristöasioiden PO | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden PO | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden PO | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energian ja liikenteen PO (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Yritys- ja teollisuustoiminnan PO | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Kalastus- ja meriasioiden PO | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Tietoyhteiskunnan ja viestinten PO | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Tutkimuksen PO | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| Yhteensä | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Pääosasto

Päätökseen saadut tarkastukset

Tarkastettujen sopimusten määrä

Voimassa olevien sopimusten määrä

Tarkastettujen sopimusten arvo

(miljoonaa euroa)

Voimassa olevien sopimusten arvo

(miljoonaa euroa)

Tarkastusten perusteella komission hyväksi tehdyt tukikelpoisten menojen oikaisut

Tarkastettujen sopimusten prosentuaalinen osuus voimassa olevista sopimuksista

Kaikki ohjelmat

Tutkimusohjelmat

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Arvo

(milj. euroa)

Prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista

Arvo

(milj. euroa)

Prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista

Arvo

(milj. euroa)

Prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista

Maatalouden PO

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Koulutuksen ja kulttuurin PO (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Ympäristöasioiden PO

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden PO

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden PO

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energian ja liikenteen PO (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Yritys- ja teollisuustoiminnan PO

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Kalastus- ja meriasioiden PO

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Tietoyhteiskunnan ja viestinten PO

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Tutkimuksen PO

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

Yhteensä

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27 | Tutkimuksen pääosaston hallinnoimien tutkimushankkeiden arvo on yli puolet vuonna 2006 voimassa olleiden sopimusten arvosta. Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin pannut merkille, että tutkimuksen pääosaston jälkitarkastukset eivät kata riittävän suurta osaa viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002) (10). Komission oma sisäisen tarkastuksen osasto on lisäksi huomauttanut, että kuudenteen puiteohjelmaan (2002–2006) kohdennettiin vain kaksi tarkastusta varainhoitovuonna 2005 ja että vuonna 2006 tarkastuksia ei edelleenkään toimitettu riittävän kattavasti, kun otetaan huomioon tutkimushankkeisiin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

7.27

Tutkimuksen pääosaston hallinnoimien tutkimushankkeiden arvo on yli puolet vuonna 2006 voimassa olleiden sopimusten arvosta. Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin pannut merkille, että tutkimuksen pääosaston jälkitarkastukset eivät kata riittävän suurta osaa viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002) (10). Komission oma sisäisen tarkastuksen osasto on lisäksi huomauttanut, että kuudenteen puiteohjelmaan (2002–2006) kohdennettiin vain kaksi tarkastusta varainhoitovuonna 2005 ja että vuonna 2006 tarkastuksia ei edelleenkään toimitettu riittävän kattavasti, kun otetaan huomioon tutkimushankkeisiin liittyvät riskit.

| 7.27. | Kyseiset ongelmat on otettu esille pääosastojen vuotuisissa toimintaraporteissa ja komission yhteenvetoraportissa. Tilanteen korjaamiseksi ja vastaavien ongelmien välttämiseksi jatkossa on jo ryhdytty toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

7.27.

Kyseiset ongelmat on otettu esille pääosastojen vuotuisissa toimintaraporteissa ja komission yhteenvetoraportissa. Tilanteen korjaamiseksi ja vastaavien ongelmien välttämiseksi jatkossa on jo ryhdytty toimenpiteisiin.

Ks. myös komission vastaus kohtaan 7.12.

| 7.28 | Kuten asiakirjoihin perustuvien ennakkotarkastusten kohdalla, jälkitarkastusten tulosten jakaminen voi parantaa tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tutkimusalan menoja hallinnoivat pääosastot (11) tiedottavat toisilleen tarkastustuloksista, vaikka kirjallisia menettelyjä ei olekaan laadittu. Muut tarkastuksen kohteena olleet sisäisten politiikkojen alan pääosastot (12) eivät järjestelmällisesti tiedota tuloksista muille pääosastoille eivätkä ne ole laatineet menettelyjä tätä varten. Komissio otti marraskuussa 2006 käyttöön tarkastusten seurantajärjestelmän, jotta kaikkien komission yksiköiden suorittamien tarkastusten tulokset voidaan kirjata kaikkien pääosastojen käytettävissä olevaan keskustietokantaan. Tilintarkastustuomioistuin selvitti, kuinka tutkimuksen alalla toimivat pääosastot hyödynsivät tietokantaa, ja totesi, että ainoastaan yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto käytti sitä. |
| --- | --- |

7.28

Kuten asiakirjoihin perustuvien ennakkotarkastusten kohdalla, jälkitarkastusten tulosten jakaminen voi parantaa tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tutkimusalan menoja hallinnoivat pääosastot (11) tiedottavat toisilleen tarkastustuloksista, vaikka kirjallisia menettelyjä ei olekaan laadittu. Muut tarkastuksen kohteena olleet sisäisten politiikkojen alan pääosastot (12) eivät järjestelmällisesti tiedota tuloksista muille pääosastoille eivätkä ne ole laatineet menettelyjä tätä varten. Komissio otti marraskuussa 2006 käyttöön tarkastusten seurantajärjestelmän, jotta kaikkien komission yksiköiden suorittamien tarkastusten tulokset voidaan kirjata kaikkien pääosastojen käytettävissä olevaan keskustietokantaan. Tilintarkastustuomioistuin selvitti, kuinka tutkimuksen alalla toimivat pääosastot hyödynsivät tietokantaa, ja totesi, että ainoastaan yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto käytti sitä.

| 7.28. | Tutkimuksen alalla toimivat pääosastot vaihtavat säännöllisesti tarkastustuloksia keskenään. Tarkastustulosten vaihtoa koskevat periaatteet esitetään kuudennen puiteohjelman yhteisessä tarkastusstrategiassa. Tarkoitusta varten perustettu työryhmä työstää parhaillaan näitä periaatteita. |
| --- | --- |

7.28.

Tutkimuksen alalla toimivat pääosastot vaihtavat säännöllisesti tarkastustuloksia keskenään. Tarkastustulosten vaihtoa koskevat periaatteet esitetään kuudennen puiteohjelman yhteisessä tarkastusstrategiassa. Tarkoitusta varten perustettu työryhmä työstää parhaillaan näitä periaatteita.

Tarkastusten kattavuuden parantaminen tarkastusstrategian mukaisesti edellyttää järjestelmävirheitä koskevien tarkastustulosten ottamista huomioon niissä eri pääosastojen toteuttamissa hankkeissa, jotka jäävät tarkastusten ulkopuolelle. Tarkastustulosten järjestelmällinen ja johdonmukainen vaihto on tämän vuoksi tärkeää. Tutkimuksen alalla toimivat pääosastot kiinnittävät tähän erityishuomiota.

Komission uusi tarkastusten seurantajärjestelmä mahdollistaa tarkastuksia koskevien tietojen linkittämisen kyseistä edunsaajaa koskevaan oikeushenkilötiedostoon komission kirjanpitojärjestelmässä. Uusi järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 2006, jonka jälkeen tarkastuksia koskevia tietoja on alettu tallentaa vähitellen järjestelmään käyttämällä muun muassa rajapintaa nykyisistä pääosastokohtaisista tarkastustietokannoista.

Aiempien huomautusten seuranta

| 7.29 | Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa tarkastuslausumissa esitettyjen keskeisten huomautusten seurannan tulokset esitetään
  liitteessä 7.1
  . Huomautukset koskevat pääasiassa komission jälkitarkastusten puutteellista kattavuutta, komission edunsaajille suorittamien maksujen viivästymistä sekä sitä, että koulutus- ja kulttuurihankkeita hallinnoivien jäsenvaltioiden viranomaisten valvontajärjestelmiä koskevat komission tarkastukset ovat riittämättömiä. |
| --- | --- |

7.29

Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa tarkastuslausumissa esitettyjen keskeisten huomautusten seurannan tulokset esitetään
  liitteessä 7.1
  . Huomautukset koskevat pääasiassa komission jälkitarkastusten puutteellista kattavuutta, komission edunsaajille suorittamien maksujen viivästymistä sekä sitä, että koulutus- ja kulttuurihankkeita hallinnoivien jäsenvaltioiden viranomaisten valvontajärjestelmiä koskevat komission tarkastukset ovat riittämättömiä.

| 7.29. | Ks. komission vastaukset liitteessä 7.1. |
| --- | --- |

7.29.

Ks. komission vastaukset liitteessä 7.1.

Päätelmät

| 7.30 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että edunsaajille suoritettujen maksujen virhetaso oli olennainen. Komission valvontajärjestelmät eivät riittävällä tavalla vähennä liian suurina ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvää toimintariskiä. |
| --- | --- |

7.30

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että edunsaajille suoritettujen maksujen virhetaso oli olennainen. Komission valvontajärjestelmät eivät riittävällä tavalla vähennä liian suurina ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvää toimintariskiä.

| 7.30. | Komissio pyrkii edelleen parantamaan valvontajärjestelmiään yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. Liian suuriksi ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvän riskin minimoimiseksi on otettu käyttöön monivuotinen strategia, jossa asetetaan tavoitteeksi muun muassa jälkitarkastusten määrän huomattava lisääminen (ks. vastaus kohtaan 7.12). |
| --- | --- |

7.30.

Komissio pyrkii edelleen parantamaan valvontajärjestelmiään yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. Liian suuriksi ilmoitettujen menojen korvaamiseen liittyvän riskin minimoimiseksi on otettu käyttöön monivuotinen strategia, jossa asetetaan tavoitteeksi muun muassa jälkitarkastusten määrän huomattava lisääminen (ks. vastaus kohtaan 7.12).

| 7.31 | Varainhoidon parantamiseen liittyy sisäisten politiikkojen alalla suuria haasteita. Toisaalta järjestelmässä tarvitaan menettelyjä, joilla voidaan tyydyttävällä tavalla suojata yhteisön taloudelliset edut ja taata varojen käyttö aiottuihin tarkoituksiin; toisaalta taas varainhoidon valvonnan täytyy olla oikeasuhteista ja realistista. Nykyisellään järjestelmä ei vielä ole ”avoin, selkeä ja helposti hallittavissa” (13). |
| --- | --- |

7.31

Varainhoidon parantamiseen liittyy sisäisten politiikkojen alalla suuria haasteita. Toisaalta järjestelmässä tarvitaan menettelyjä, joilla voidaan tyydyttävällä tavalla suojata yhteisön taloudelliset edut ja taata varojen käyttö aiottuihin tarkoituksiin; toisaalta taas varainhoidon valvonnan täytyy olla oikeasuhteista ja realistista. Nykyisellään järjestelmä ei vielä ole ”avoin, selkeä ja helposti hallittavissa” (13).

| 7.31. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että sisäisten politiikkojen varainhoitoa on edelleen parannettava. Tutkimusalaa koskevassa komission yhteisessä jälkitarkastusstrategiassa on asetettu tavoitteeksi havaitsematta jäävien virheiden määrän supistaminen kohtuulliselle tasolle. |
| --- | --- |

7.31.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että sisäisten politiikkojen varainhoitoa on edelleen parannettava. Tutkimusalaa koskevassa komission yhteisessä jälkitarkastusstrategiassa on asetettu tavoitteeksi havaitsematta jäävien virheiden määrän supistaminen kohtuulliselle tasolle.

Suositukset

| 7.32 | Suurin osa sisäisten politiikkojen alan menoista käytetään nykyisin edunsaajien ilmoittamien menojen korvaamiseen, ja tällöin otetaan huomioon myös henkilöstön hankkeisiin tai toimenpiteisiin käyttämä aika, joka täytyy perustella asianmukaisesti. Jotta järjestelmä voisi toimia vaikuttavasti, komission olisi toteutettava seuraavat toimenpiteet: |
| --- | --- |

7.32

Suurin osa sisäisten politiikkojen alan menoista käytetään nykyisin edunsaajien ilmoittamien menojen korvaamiseen, ja tällöin otetaan huomioon myös henkilöstön hankkeisiin tai toimenpiteisiin käyttämä aika, joka täytyy perustella asianmukaisesti. Jotta järjestelmä voisi toimia vaikuttavasti, komission olisi toteutettava seuraavat toimenpiteet:

| 7.32. | |
| --- | --- |

7.32.

| — | yksinkertaistettava ja selkeytettävä sääntöjä, joiden mukaan edunsaajat laskevat ja ilmoittavat menot (kohdat 7.8–7.11) |
| --- | --- |

—

yksinkertaistettava ja selkeytettävä sääntöjä, joiden mukaan edunsaajat laskevat ja ilmoittavat menot (kohdat 7.8–7.11)

| — | Komission 10. huhtikuuta 2007 hyväksymillä säännöillä seitsemänteen puiteohjelmaan osallistumisesta ja avustussopimusmallilla yksinkertaistetaan huomattavasti sääntöjä verrattuna aiempiin puiteohjelmiin. Edunsaajille suunnatulla oppaalla, joka sisältää erityisesti rahoituskysymyksiä koskevia ohjeita, ja raportointiohjeilla säännöistä pyritään tekemään edunsaajien kannalta helpommin ymmärrettäviä.
  Järjestelmällä, joka otettiin käyttöön, jotta useampiin hankkeisiin osallistuvat edunsaajat hankkisivat ennakkoon todistuksen keskimääräisten henkilöstökustannusten ja yleiskustannusten laskentamenetelmilleen, pyritään parantamaan menoilmoitusten luotettavuutta ja virheettömyyttä. Se on tärkeä askel kohti tarkastusten yksinkertaistamista. Lisäksi järjestelmä lisää oikeusvarmuutta sekä edunsaajien että komission kannalta ja vähentää tähän erittäin virhealttiiksi havaittuun toimintaan liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

—

Komission 10. huhtikuuta 2007 hyväksymillä säännöillä seitsemänteen puiteohjelmaan osallistumisesta ja avustussopimusmallilla yksinkertaistetaan huomattavasti sääntöjä verrattuna aiempiin puiteohjelmiin. Edunsaajille suunnatulla oppaalla, joka sisältää erityisesti rahoituskysymyksiä koskevia ohjeita, ja raportointiohjeilla säännöistä pyritään tekemään edunsaajien kannalta helpommin ymmärrettäviä.

Järjestelmällä, joka otettiin käyttöön, jotta useampiin hankkeisiin osallistuvat edunsaajat hankkisivat ennakkoon todistuksen keskimääräisten henkilöstökustannusten ja yleiskustannusten laskentamenetelmilleen, pyritään parantamaan menoilmoitusten luotettavuutta ja virheettömyyttä. Se on tärkeä askel kohti tarkastusten yksinkertaistamista. Lisäksi järjestelmä lisää oikeusvarmuutta sekä edunsaajien että komission kannalta ja vähentää tähän erittäin virhealttiiksi havaittuun toimintaan liittyviä riskejä.

| — | annettava tarkastuslausunnon antaville tarkastajille tukikelpoisuuskriteereitä ja EU:n rahoitukseen sovellettavia kirjanpitovaatimuksia koskevaa ohjeistusta laatimalla pakollinen tarkastuslausuntomalli ja selventämällä toimeksiannon ehtoja (kohdat 7.14–7.17) |
| --- | --- |

—

annettava tarkastuslausunnon antaville tarkastajille tukikelpoisuuskriteereitä ja EU:n rahoitukseen sovellettavia kirjanpitovaatimuksia koskevaa ohjeistusta laatimalla pakollinen tarkastuslausuntomalli ja selventämällä toimeksiannon ehtoja (kohdat 7.14–7.17)

| — | Komissio valmistelee parhaillaan jälkitarkastuksia koskevaa verkkosivustoa, jolla menojen tukikelpoisuutta ja tarkastustodistuksia koskevat tiedot ja ohjeet ovat helposti saatavilla.
  Komissio on kehittänyt seitsemännelle puiteohjelmalle tarkastustodistusjärjestelmän, joka perustuu nk. sovittuihin menettelyihin. Järjestelmän mukaan todistuksia antavien tarkastajien on noudatettava pakollisia menettelyitä ja käytettävä raportissa pakollista muotoilua. |
| --- | --- |

—

Komissio valmistelee parhaillaan jälkitarkastuksia koskevaa verkkosivustoa, jolla menojen tukikelpoisuutta ja tarkastustodistuksia koskevat tiedot ja ohjeet ovat helposti saatavilla.

Komissio on kehittänyt seitsemännelle puiteohjelmalle tarkastustodistusjärjestelmän, joka perustuu nk. sovittuihin menettelyihin. Järjestelmän mukaan todistuksia antavien tarkastajien on noudatettava pakollisia menettelyitä ja käytettävä raportissa pakollista muotoilua.

| — | tehostettava asiakirjoihin perustuvia menoilmoitusten tarkastuksia parantamalla virheisiin liittyvää seurantaa ja lisäämällä tarkastustuloksia koskevaa tietojenvaihtoa (kohdat 7.18–7.23) |
| --- | --- |

—

tehostettava asiakirjoihin perustuvia menoilmoitusten tarkastuksia parantamalla virheisiin liittyvää seurantaa ja lisäämällä tarkastustuloksia koskevaa tietojenvaihtoa (kohdat 7.18–7.23)

| — | Komissio tarkistaa ja päivittää tarkistuslistojaan jatkuvasti asiakirjoihin perustuvien ennakkotarkastusten laadun parantamiseksi. Tarkastustulosten vaihtoa aiotaan edelleen laajentaa kustannus-hyötynäkökohtien sallimissa rajoissa. |
| --- | --- |

—

Komissio tarkistaa ja päivittää tarkistuslistojaan jatkuvasti asiakirjoihin perustuvien ennakkotarkastusten laadun parantamiseksi. Tarkastustulosten vaihtoa aiotaan edelleen laajentaa kustannus-hyötynäkökohtien sallimissa rajoissa.

| — | toimitettava riittävä määrä jälkitarkastuksia niin, että menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuvat riskit tulevat otetuiksi huomioon, sekä huolehdittava paremmin tarkastustuloksia koskevasta sisäisestä tiedottamisesta (kohdat 7.24–7.28) |
| --- | --- |

—

toimitettava riittävä määrä jälkitarkastuksia niin, että menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuvat riskit tulevat otetuiksi huomioon, sekä huolehdittava paremmin tarkastustuloksia koskevasta sisäisestä tiedottamisesta (kohdat 7.24–7.28)

| — | Komissio lisää jälkitarkastusten määrää ja ottaa käyttöön kuudennen puiteohjelman yhteisen tarkastusstrategian, jota kuvaillaan kohtaan 7.12 annetussa vastauksessa. Parhaillaan ollaan ottamassa käyttöön uutta yhdennettyä atk-järjestelmää, jonka odotetaan helpottavan tarkastustulosten levittämistä. |
| --- | --- |

—

Komissio lisää jälkitarkastusten määrää ja ottaa käyttöön kuudennen puiteohjelman yhteisen tarkastusstrategian, jota kuvaillaan kohtaan 7.12 annetussa vastauksessa. Parhaillaan ollaan ottamassa käyttöön uutta yhdennettyä atk-järjestelmää, jonka odotetaan helpottavan tarkastustulosten levittämistä.

| — | noudatettava varainhoitoasetuksessa maksujen suorittamiselle säädettyjä määräaikoja (kohta 7.29 ja
  liite 7.1
  ) |
| --- | --- |

—

noudatettava varainhoitoasetuksessa maksujen suorittamiselle säädettyjä määräaikoja (kohta 7.29 ja
  liite 7.1
  )

| — | Komissio pyrkii edelleen minimoimaan maksujen myöhästymiseen liittyvät ongelmat, ks. liite 7.1. |
| --- | --- |

—

Komissio pyrkii edelleen minimoimaan maksujen myöhästymiseen liittyvät ongelmat, ks. liite 7.1.

| — | toteutettava seurantaa koulutus- ja kulttuurihankkeita hallinnoivien kansallisten elinten valvontajärjestelmiin kohdistamiensa tarkastusten osalta sekä varmistettava, että paikalla toimitetaan riittävästi tarkastuksia (kohta 7.29 ja
  liite 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

toteutettava seurantaa koulutus- ja kulttuurihankkeita hallinnoivien kansallisten elinten valvontajärjestelmiin kohdistamiensa tarkastusten osalta sekä varmistettava, että paikalla toimitetaan riittävästi tarkastuksia (kohta 7.29 ja
  liite 7.1
  ).

| — | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on ottamassa käyttöön parannetun järjestelmän uuden sukupolven koulutus- ja nuorisoalan ohjelmien käynnistämisen seurauksena. Ohjelmiin sisältyy kattava valikoima tarkastuksia ja valvontatoimia, joilla seurataan menettelyiden noudattamista, sekä sisäisiä valvontajärjestelmiä tapahtumien asianmukaisuuden ja laillisuuden sekä toimintojen tukikelpoisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on ottamassa käyttöön parannetun järjestelmän uuden sukupolven koulutus- ja nuorisoalan ohjelmien käynnistämisen seurauksena. Ohjelmiin sisältyy kattava valikoima tarkastuksia ja valvontatoimia, joilla seurataan menettelyiden noudattamista, sekä sisäisiä valvontajärjestelmiä tapahtumien asianmukaisuuden ja laillisuuden sekä toimintojen tukikelpoisuuden varmistamiseksi.

| 7.33 | Tilintarkastustuomioistuin toistaa kuitenkin suosituksensa, jonka mukaan kyseisiin ohjelmiin sovellettavia sääntöjä olisi edelleen yksinkertaistettava ja kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käyttöä olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä; lisäksi olisi siirryttävä tulosperusteiseen rahoitusjärjestelmään (14). |
| --- | --- |

7.33

Tilintarkastustuomioistuin toistaa kuitenkin suosituksensa, jonka mukaan kyseisiin ohjelmiin sovellettavia sääntöjä olisi edelleen yksinkertaistettava ja kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käyttöä olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä; lisäksi olisi siirryttävä tulosperusteiseen rahoitusjärjestelmään (14).

| 7.33. | Yksinkertaistamisen jatkaminen nykyisen säädöskehyksen puitteissa kuuluu komission prioriteetteihin. |
| --- | --- |

7.33.

Yksinkertaistamisen jatkaminen nykyisen säädöskehyksen puitteissa kuuluu komission prioriteetteihin.

Kustannusten korvaamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisen ja erityisesti kertaluonteisten korvausten käytön osalta komissio teki 4. kesäkuuta 2007 päätöksen kertaluonteisten korvausten käytöstä kansainvälisen yhteistyön kumppanimaiden kanssa seitsemännen puiteohjelman puitteissa tehtävissä avustussopimuksissa, jotka koskevat epäsuoria toimia.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 7.34 | Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004). |
| --- | --- |

7.34

Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004).

(1)  Komissio ja jäsenvaltiot vastaavat kuitenkin joidenkin ohjelmien kuten Euroopan pakolaisrahaston ja Schengen-järjestelyn hallinnoinnista yhdessä. Komissio hallinnoi Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmia osittain kansallisten elinten kautta (vastaa noin 70:tä prosenttia koulutuksen ja kulttuurin pääosaston talousarviosta).

---

(2)  Ennakkomaksuista 32 koski kuudetta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaa, 5 Galileo-yhteisyritystä, 4 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja, 4 Sokrates-ohjelmaa ja 13 muita toimia.

(3)  Maksuista 17 liittyi viidenteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan, 28 kuudenteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan, 2 Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, 1 Euroopan laajuisiin televerkkoihin, 4 LIFE-ohjelmaan, 2 Leonardo-ohjelmaan, 2 Sokrates-ohjelmaan, 1 MEDIA-ohjelmaan ja 35 muihin toimiin (esimerkiksi maksuja henkilöstölle ja asiantuntijoille).

(4)  Lausunto nro 2/2004, kohdat 50–53.

(5)  Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 180 artikla.

(6)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.15–7.17.

(7)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.19 ja 7.20.

(8)  Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto mukaan luettuna.

(9)  Lukuun ottamatta Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvia hankkeita.

(10)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 6.20 sekä vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 7.20.

(11)  Tutkimuksen, energian ja liikenteen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastot.

(12)  Oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvien asioiden pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto, terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto.

(13)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2006, kohta 94.

(14)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.8 ja 7.29 sekä lausunto nro 1/2006, kohdat 58–61.

LIITE 7.1

Tarkastuslausuman keskeisten huomautusten seuranta

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Komission jälkitarkastukset eivät ole riittävän kattavia |
| Komissio on jatkuvasti jäänyt jälkeen tavoitteestaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman sopimuspuolista (edunsaajista). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastusten vieminen päätökseen, tarkastushavainnoista raportoiminen komissiolle ja havaintoihin liittyvien komission takaisinperintämenettelyjen käynnistäminen olivat viivästyneet aiheettomasti.
  Komissio ei vielä ole asettanut konkreettista tarkastustavoitetta kuudennen puiteohjelman osalta.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 6.27–6.33 ja liite 6.1; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 6.18–6.24 ja liite 6.1; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.18–7.23). | Komissio on kehittänyt kuudetta puiteohjelmaa varten erityisen tarkastusstrategian, joka perustuu edunsaajajoukon tarkkaan analyysiin. Komissio aikoo ottaa systeemiset havainnot huomioon tärkeimpien edunsaajien kaikkien sopimusten yhteydessä. | Komission olisi huolehdittava siitä, että tarkastukset ovat riittävän kattavia ja perustuvat johdonmukaiseen strategiaan, jossa on otettu huomioon suurimmat edunsaajat sekä riskiin perustuva otos muista edunsaajista.
  Yhteinen tarkastusstrategia, jota komissio soveltaa kuudenteen puiteohjelmaan, on asianmukainen perusta tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien ongelmien korjaamiselle. | Komissio toteaa tilintarkastustuomioistuimen pitävän kuudennen puiteohjelman yhteistä tarkastusstrategiaa vakaana lähtökohtana havaittujen ongelmien poistamiselle.


  Komissio on myös päättänyt lisätä huomattavasti jälkitarkastusten määrää. Nämä toimenpiteet parantavat tarkastusten kattavuutta.


  Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto tarkistaa tarkastusstrategiaansa tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella. |
| 2.   Komission maksut ovat edelleen myöhässä |
| Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olleiden sisäisten politiikkojen alan pääosastojen (tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, energian ja liikenteen sekä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastot) maksut edunsaajille olivat viivästyneet tarpeettomasti merkittävässä osassa tapauksista. Niin ollen ne eivät noudattaneet varainhoitoasetuksessa menotapahtumille säädettyjä määräaikoja. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että koulutuksen ja kulttuurin pääosastolla ei ole luotettavia hallintotietoja viivästyneistä maksuistaan.
  Tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2005 tarkastamista 69:stä sisäisten politiikkojen alan maksusta 11 (16 prosenttia) oli viivästynyt. Vuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin yksilöi 113 tapauksen joukosta 21 viivästynyttä maksua (18,6 prosenttia).
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.22, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 6.27 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 7.10). | Tutkimuksen pääosasto on yhdenmukaistanut maksatusajankohdan rekisteröintimenetelmän ja tarkistanut raportointijärjestelmäänsä. Maksut asiantuntijoille muodostavat haasteellisen osa-alueen, jota varten pääosasto on hyväksynyt toimintasuunnitelman.
  Tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto on parantanut viivästyneisiin maksuihin liittyviä hallintotietojaan ja alkanut järjestää säännöllistä koulutusta maksatusaikojen lyhentämiseksi.
  Energian ja liikenteen pääosastossa on alettu järjestelmällisesti tarkistaa maksujen määräaikoja, parannettu viivästysten seurantaa ja lisätty viivästyneisiin maksuihin liittyvää sisäistä tiedonkulkua.
  Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto seuraa nykyisin tiiviisti, minkä verran aikaa maksujen suorittamiseen tarvitaan, ja sen talousyksiköt ovat käynnistäneet aiheeseen liittyvän tiedotustoiminnan.
  Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto alkaa seurata viivästyneitä maksuja, kun uusi kirjanpitojärjestelmä on otettu käyttöön. | Pääosastojen pitäisi jatkaa vuonna 2006 tehtyjen aloitteiden kehittämistä, jotta maksujen viivästymisestä aiheutuva ongelma saadaan ratkaistua. Kokemustenvaihto pääosastojen kesken auttaisi yksilöimään yhteiset ongelmat ja kehittämään tehokkaampia ja vaikuttavampia tarkastusmenettelyjä. | Komissio pyrkii edelleen minimoimaan maksujen viivästymiseen liittyvät ongelmat. Pääosastot ottavat vähitellen käyttöön ennakoivia taloushallintoa koskevia selvityksiä tehostaakseen maksuaikojen seurantaa. Lisäksi ollaan kehittämässä ja ottamassa käyttöön suoritusindikaattoreita. |
| 3.   Komissio ei kohdentanut riittävästi tarkastuksia koulutus- ja kulttuurihankkeita hallinnoivien viranomaisten (kansallisten elinten) valvontajärjestelmiin jäsenvaltioissa |
| Komissio ei ole noudattanut varainhoitoasetuksen vaatimusta tarkastaa kansallisten elinten valvontajärjestelmät ennen kuin ne voivat toteuttaa yhteisön toimia.
  Komission toimittamiin järjestelmätarkastuksiin ei kuulunut hankkeiden tarkastaminen paikalla, mikä vähentää tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta saatavaa varmuutta. Tarkastuskertomuksissa oli useita puutteita: esimerkiksi havaintojen merkitystä ei luokiteltu asianmukaisella tai johdonmukaisella tavalla ja havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimet olivat riittämättömiä.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.24–7.27). | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto jatkoi järjestelmätarkastuksia koskevan ohjelmansa toteuttamista vuonna 2006: suunnitelluista 99 tarkastuksesta 96 saatiin päätökseen maaliskuun 2007 loppuun mennessä.
  Sopimuspuolena olevan ulkopuolisen tarkastajan tehtäväluetteloon on lisätty tarkastusten tekeminen paikalla. Ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman yhteydessä on käynnistetty paikalla toimitettaviin tarkastuksiin liittyvä kokeiluhanke, mutta vuoden 2006 loppuun mennessä sen toteuttaminen oli edistynyt vain vähän.
  Tarkastuskertomusten sisällöstä on keskusteltu tarkastajan kanssa. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston olisi harjoitettava tarkastuskertomusten järjestelmällistä seurantaa sekä laadittava yleiskatsaus tarkastustuloksista ja eriteltävä selkeästi hankkeiden virhetasot. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto oli saanut kesäkuuhun 2007 mennessä päätökseen yhtä lukuun ottamatta kaikki järjestelmätarkastuksensa. Yksi raportti on vielä lopullisesti hyväksymättä. Tarkastuksista on tehty päätelmiä ja ne on otettu huomioon ennen uusia ohjelmia koskevien sopimusten tekemistä kansallisten virastojen kanssa. Parhaillaan valmistellaan seurantatarkastuksia, jotka toteutetaan vuoden 2007 aikana.


  Uusien ohjelmien toteutuksen osalta varainhoitoasetuksen vaatimukset otetaan huomioon siten, että komissio analysoi ja hyväksyy kansallisten viranomaisten ennakkotarkastuslausumat ennen sopimuksen tekemistä kansallisten virastojen kanssa. Analyysissa otetaan tarvittaessa huomioon tarkastustulokset. Kansalliset viranomaiset antavat myös vuotuisia jälkitarkastuslausumia varojen käytöstä edellisen vuoden aikana. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

Komission jälkitarkastukset eivät ole riittävän kattavia

Komissio on jatkuvasti jäänyt jälkeen tavoitteestaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman sopimuspuolista (edunsaajista). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastusten vieminen päätökseen, tarkastushavainnoista raportoiminen komissiolle ja havaintoihin liittyvien komission takaisinperintämenettelyjen käynnistäminen olivat viivästyneet aiheettomasti.

Komissio ei vielä ole asettanut konkreettista tarkastustavoitetta kuudennen puiteohjelman osalta.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 6.27–6.33 ja liite 6.1; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 6.18–6.24 ja liite 6.1; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.18–7.23).

Komissio on kehittänyt kuudetta puiteohjelmaa varten erityisen tarkastusstrategian, joka perustuu edunsaajajoukon tarkkaan analyysiin. Komissio aikoo ottaa systeemiset havainnot huomioon tärkeimpien edunsaajien kaikkien sopimusten yhteydessä.

Komission olisi huolehdittava siitä, että tarkastukset ovat riittävän kattavia ja perustuvat johdonmukaiseen strategiaan, jossa on otettu huomioon suurimmat edunsaajat sekä riskiin perustuva otos muista edunsaajista.

Yhteinen tarkastusstrategia, jota komissio soveltaa kuudenteen puiteohjelmaan, on asianmukainen perusta tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien ongelmien korjaamiselle.

Komissio toteaa tilintarkastustuomioistuimen pitävän kuudennen puiteohjelman yhteistä tarkastusstrategiaa vakaana lähtökohtana havaittujen ongelmien poistamiselle.

Komissio on myös päättänyt lisätä huomattavasti jälkitarkastusten määrää. Nämä toimenpiteet parantavat tarkastusten kattavuutta.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto tarkistaa tarkastusstrategiaansa tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella.

Komission maksut ovat edelleen myöhässä

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olleiden sisäisten politiikkojen alan pääosastojen (tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, energian ja liikenteen sekä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastot) maksut edunsaajille olivat viivästyneet tarpeettomasti merkittävässä osassa tapauksista. Niin ollen ne eivät noudattaneet varainhoitoasetuksessa menotapahtumille säädettyjä määräaikoja. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että koulutuksen ja kulttuurin pääosastolla ei ole luotettavia hallintotietoja viivästyneistä maksuistaan.

Tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2005 tarkastamista 69:stä sisäisten politiikkojen alan maksusta 11 (16 prosenttia) oli viivästynyt. Vuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin yksilöi 113 tapauksen joukosta 21 viivästynyttä maksua (18,6 prosenttia).

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.22, vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 6.27 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 7.10).

Tutkimuksen pääosasto on yhdenmukaistanut maksatusajankohdan rekisteröintimenetelmän ja tarkistanut raportointijärjestelmäänsä. Maksut asiantuntijoille muodostavat haasteellisen osa-alueen, jota varten pääosasto on hyväksynyt toimintasuunnitelman.

Tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto on parantanut viivästyneisiin maksuihin liittyviä hallintotietojaan ja alkanut järjestää säännöllistä koulutusta maksatusaikojen lyhentämiseksi.

Energian ja liikenteen pääosastossa on alettu järjestelmällisesti tarkistaa maksujen määräaikoja, parannettu viivästysten seurantaa ja lisätty viivästyneisiin maksuihin liittyvää sisäistä tiedonkulkua.

Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto seuraa nykyisin tiiviisti, minkä verran aikaa maksujen suorittamiseen tarvitaan, ja sen talousyksiköt ovat käynnistäneet aiheeseen liittyvän tiedotustoiminnan.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto alkaa seurata viivästyneitä maksuja, kun uusi kirjanpitojärjestelmä on otettu käyttöön.

Pääosastojen pitäisi jatkaa vuonna 2006 tehtyjen aloitteiden kehittämistä, jotta maksujen viivästymisestä aiheutuva ongelma saadaan ratkaistua. Kokemustenvaihto pääosastojen kesken auttaisi yksilöimään yhteiset ongelmat ja kehittämään tehokkaampia ja vaikuttavampia tarkastusmenettelyjä.

Komissio pyrkii edelleen minimoimaan maksujen viivästymiseen liittyvät ongelmat. Pääosastot ottavat vähitellen käyttöön ennakoivia taloushallintoa koskevia selvityksiä tehostaakseen maksuaikojen seurantaa. Lisäksi ollaan kehittämässä ja ottamassa käyttöön suoritusindikaattoreita.

Komissio ei kohdentanut riittävästi tarkastuksia koulutus- ja kulttuurihankkeita hallinnoivien viranomaisten (kansallisten elinten) valvontajärjestelmiin jäsenvaltioissa

Komissio ei ole noudattanut varainhoitoasetuksen vaatimusta tarkastaa kansallisten elinten valvontajärjestelmät ennen kuin ne voivat toteuttaa yhteisön toimia.

Komission toimittamiin järjestelmätarkastuksiin ei kuulunut hankkeiden tarkastaminen paikalla, mikä vähentää tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta saatavaa varmuutta. Tarkastuskertomuksissa oli useita puutteita: esimerkiksi havaintojen merkitystä ei luokiteltu asianmukaisella tai johdonmukaisella tavalla ja havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimet olivat riittämättömiä.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 7.24–7.27).

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto jatkoi järjestelmätarkastuksia koskevan ohjelmansa toteuttamista vuonna 2006: suunnitelluista 99 tarkastuksesta 96 saatiin päätökseen maaliskuun 2007 loppuun mennessä.

Sopimuspuolena olevan ulkopuolisen tarkastajan tehtäväluetteloon on lisätty tarkastusten tekeminen paikalla. Ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman yhteydessä on käynnistetty paikalla toimitettaviin tarkastuksiin liittyvä kokeiluhanke, mutta vuoden 2006 loppuun mennessä sen toteuttaminen oli edistynyt vain vähän.

Tarkastuskertomusten sisällöstä on keskusteltu tarkastajan kanssa.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston olisi harjoitettava tarkastuskertomusten järjestelmällistä seurantaa sekä laadittava yleiskatsaus tarkastustuloksista ja eriteltävä selkeästi hankkeiden virhetasot.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto oli saanut kesäkuuhun 2007 mennessä päätökseen yhtä lukuun ottamatta kaikki järjestelmätarkastuksensa. Yksi raportti on vielä lopullisesti hyväksymättä. Tarkastuksista on tehty päätelmiä ja ne on otettu huomioon ennen uusia ohjelmia koskevien sopimusten tekemistä kansallisten virastojen kanssa. Parhaillaan valmistellaan seurantatarkastuksia, jotka toteutetaan vuoden 2007 aikana.

Uusien ohjelmien toteutuksen osalta varainhoitoasetuksen vaatimukset otetaan huomioon siten, että komissio analysoi ja hyväksyy kansallisten viranomaisten ennakkotarkastuslausumat ennen sopimuksen tekemistä kansallisten virastojen kanssa. Analyysissa otetaan tarvittaessa huomioon tarkastustulokset. Kansalliset viranomaiset antavat myös vuotuisia jälkitarkastuslausumia varojen käytöstä edellisen vuoden aikana.

LIITE 7.2

Valvontajärjestelmien arviointi

| Järjestelmä | Keskeinen sisäinen valvontamenettely | Yleisarvio |
| --- | --- | --- |
| Ohjeiden asianmukaisuus | Tarkastusten riittävyys | Tulosten seuranta | Tuloksia koskeva tietojenvaihto |
| Menoilmoituksia koskevat tarkastustodistukset | | | | | |
| Asiakirjoihin perustuvat menoilmoitusten ennakkotarkastukset | | | | | |
| Komission jälkitarkastukset | | | | | |

Järjestelmä

Keskeinen sisäinen valvontamenettely

Yleisarvio

Ohjeiden asianmukaisuus

Tarkastusten riittävyys

Tulosten seuranta

Tuloksia koskeva tietojenvaihto

Menoilmoituksia koskevat tarkastustodistukset

Asiakirjoihin perustuvat menoilmoitusten ennakkotarkastukset

Komission jälkitarkastukset

Värikoodien merkitykset:

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riitämätön |
| e.t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riitämätön

e.t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

KAHDEKSAS LUKU

Ulkoiset toimet

SISÄLLYS

| 8.1—8.2 | Johdanto |
| --- | --- |

8.1—8.2

| 8.3—8.33 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

8.3—8.33

| 8.3 | Tarkastuksen sisältö |
| --- | --- |

8.3

| 8.4—8.6 | Ulkoisiin toimiin liittyvien menojen erityisominaisuudet |
| --- | --- |

8.4—8.6

| 8.7—8.11 | Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus |
| --- | --- |

8.7—8.11

| 8.7—8.10 | EuropeAid-yhteistyötoimisto |
| --- | --- |

8.7—8.10

| 8.11 | Humanitaarisen avun pääosasto ECHO |
| --- | --- |

8.11

| 8.12—8.30 | Valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

8.12—8.30

| 8.12—8.20 | Valvontastrategian osa-alueet |
| --- | --- |

8.12—8.20

| 8.21—8.25 | Tulosten hyödyntäminen |
| --- | --- |

8.21—8.25

| 8.26—8.28 | Valvontastrategian koordinointi |
| --- | --- |

8.26—8.28

| 8.29—8.30 | Sisäinen tarkastus |
| --- | --- |

8.29—8.30

| 8.31—8.33 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

8.31—8.33

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 8.1 | Tässä luvussa käsitellään yleisestä talousarviosta rahoitettavaa yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea (1). Painopistealoja ovat elintarvikeapu/elintarviketurva, humanitaarinen apu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus sekä suhteet Aasian, Latinalaisen Amerikan, Uusien itsenäisten valtioiden yhteisön, Länsi-Balkanin, Lähi-idän sekä eteläisen Välimeren alueen maiden kanssa. Ulkosuhteiden pääosasto ja kehitysyhteistyön pääosasto vastaavat kehitysyhteistyöpolitiikkojen laadinnasta, maa- tai aluekohtaisista strategioista sekä monivuotisesta ohjelmasuunnittelusta; täytäntöönpanosta vastaa puolestaan EuropeAid-yhteistyötoimisto. Humanitaarisen avun pääosasto (ECHO) ja laajentumisasioiden pääosasto vastaavat niin politiikkojen ja strategioiden laadinnasta kuin täytäntöönpanostakin; ECHOn vastuulla on humanitaarinen apu ja laajentumisasioiden pääosaston vastuulla CARDS-ohjelma (2). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

8.1

Tässä luvussa käsitellään yleisestä talousarviosta rahoitettavaa yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea (1). Painopistealoja ovat elintarvikeapu/elintarviketurva, humanitaarinen apu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus sekä suhteet Aasian, Latinalaisen Amerikan, Uusien itsenäisten valtioiden yhteisön, Länsi-Balkanin, Lähi-idän sekä eteläisen Välimeren alueen maiden kanssa. Ulkosuhteiden pääosasto ja kehitysyhteistyön pääosasto vastaavat kehitysyhteistyöpolitiikkojen laadinnasta, maa- tai aluekohtaisista strategioista sekä monivuotisesta ohjelmasuunnittelusta; täytäntöönpanosta vastaa puolestaan EuropeAid-yhteistyötoimisto. Humanitaarisen avun pääosasto (ECHO) ja laajentumisasioiden pääosasto vastaavat niin politiikkojen ja strategioiden laadinnasta kuin täytäntöönpanostakin; ECHOn vastuulla on humanitaarinen apu ja laajentumisasioiden pääosaston vastuulla CARDS-ohjelma (2).

8.2

| 8.2 | Liitteen I kaavioissa III
  ja
  IV
  esitetään varojen käyttö varainhoitovuonna 2006 rahoitusnäkymien otsakkeen 4 (ulkoiset toimet) osalta (maksusitoumukset: 5 867 miljoonaa euroa; maksut: 5 186 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

Liitteen I kaavioissa III
  ja
  IV
  esitetään varojen käyttö varainhoitovuonna 2006 rahoitusnäkymien otsakkeen 4 (ulkoiset toimet) osalta (maksusitoumukset: 5 867 miljoonaa euroa; maksut: 5 186 miljoonaa euroa).

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 8.3 | Tarkastuksen yleistavoitteena oli tehdä päätelmä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ulkoisten toimien alalla. Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin komission valvontajärjestelmiä, joiden avulla pyritään varmistamaan toimien laillisuus ja asianmukaisuus; lisäksi suoritettiin tapahtumien testauksia lähetystöissä ja täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä. Komission keskusyksiköiden käsittelemät tapahtumat, jotka liittyvät lähinnä suoraan talousarviotukeen ja useita alueita kattaviin hankkeisiin, eivät kuuluneet tilintarkastustuomioistuimen tarkastusotokseen. Tarkastuksessa arvioitiin ulkoisten tarkastusten järjestelmää, jonka yhteydessä yksityiset yritykset suorittavat tarkastuksia komission lukuun – kyseessä on merkittävä osa komission saamasta hanketason menoja koskevasta varmuudesta. |
| --- | --- |

8.3

Tarkastuksen yleistavoitteena oli tehdä päätelmä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ulkoisten toimien alalla. Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin komission valvontajärjestelmiä, joiden avulla pyritään varmistamaan toimien laillisuus ja asianmukaisuus; lisäksi suoritettiin tapahtumien testauksia lähetystöissä ja täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä. Komission keskusyksiköiden käsittelemät tapahtumat, jotka liittyvät lähinnä suoraan talousarviotukeen ja useita alueita kattaviin hankkeisiin, eivät kuuluneet tilintarkastustuomioistuimen tarkastusotokseen. Tarkastuksessa arvioitiin ulkoisten tarkastusten järjestelmää, jonka yhteydessä yksityiset yritykset suorittavat tarkastuksia komission lukuun – kyseessä on merkittävä osa komission saamasta hanketason menoja koskevasta varmuudesta.

Ulkoisiin toimiin liittyvien menojen erityisominaisuudet

| 8.4 | Suurinta osaa (noin 80:tä prosenttia) ulkoisiin toimiin liittyvistä menoista hallinnoivat komission lähetystöt kyseisissä kolmansissa maissa. Suurin osa maksuista suoritetaan ennakoina kehityshankkeiden täytäntöönpanosta vastaaville elimille (esimerkiksi kansainvälisille järjestöille, valtion laitoksille tai valtioista riippumattomille järjestöille). |
| --- | --- |

8.4

Suurinta osaa (noin 80:tä prosenttia) ulkoisiin toimiin liittyvistä menoista hallinnoivat komission lähetystöt kyseisissä kolmansissa maissa. Suurin osa maksuista suoritetaan ennakoina kehityshankkeiden täytäntöönpanosta vastaaville elimille (esimerkiksi kansainvälisille järjestöille, valtion laitoksille tai valtioista riippumattomille järjestöille).

| 8.4. | Loppumaksut, mukaan luettuna ennakkomaksujen selvitys, suoritetaan tavallisesti, kun hankkeet päätetään ja komissio hyväksyy niiden loppukertomukset. |
| --- | --- |

8.4.

Loppumaksut, mukaan luettuna ennakkomaksujen selvitys, suoritetaan tavallisesti, kun hankkeet päätetään ja komissio hyväksyy niiden loppukertomukset.

| 8.5 | Tuettavat hankkeet hajaantuvat yli 150 maahan, ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten koossa ja hallintovalmiuksissa on suurta vaihtelua. Hankkeiden sisällä suoritetaan suuri määrä yksittäisiä maksuja, joihin sovelletaan monimutkaisia sääntöjä etenkin tarjouskilpailujen ja hankintojen alkuperän osalta. |
| --- | --- |

8.5

Tuettavat hankkeet hajaantuvat yli 150 maahan, ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten koossa ja hallintovalmiuksissa on suurta vaihtelua. Hankkeiden sisällä suoritetaan suuri määrä yksittäisiä maksuja, joihin sovelletaan monimutkaisia sääntöjä etenkin tarjouskilpailujen ja hankintojen alkuperän osalta.

8.6

| 8.6 | Laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvä pääasiallinen riski on, että hankkeita koskeviin maksupyyntöihin saattaa sisältyä tukeen oikeuttamattomia menoja, jotka voivat jäädä havaitsematta. |
| --- | --- |

Laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvä pääasiallinen riski on, että hankkeita koskeviin maksupyyntöihin saattaa sisältyä tukeen oikeuttamattomia menoja, jotka voivat jäädä havaitsematta.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Lähetystöjen tasolla tarkastetut tapahtumat

| 8.7 | Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin kolmeen komission lähetystöön (Kiinassa, Jordaniassa ja Guatemalassa) arvioidakseen valvontajärjestelmät ja tarkastaakseen joukon tapahtumia, joiden kohdalla valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä oli EuropeAid-yhteistyötoimisto. |
| --- | --- |

8.7

Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin kolmeen komission lähetystöön (Kiinassa, Jordaniassa ja Guatemalassa) arvioidakseen valvontajärjestelmät ja tarkastaakseen joukon tapahtumia, joiden kohdalla valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä oli EuropeAid-yhteistyötoimisto.

8.8

| 8.8 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kyseisissä kolmessa lähetystössä 20 maksun otoksen (maksujen kokonaismäärä oli 17 miljoonaa euroa) sekä seitsemän tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 11 miljoonaa euroa); painopisteenä olivat paikan päällä tarkastettuihin hankkeisiin liittyvät maksut ja korvaukset (ks. kohta 8.9) sekä määrältään suuret maksut. Tarkastuksessa havaittiin virheiden esiintyvyyden olevan alhainen. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kyseisissä kolmessa lähetystössä 20 maksun otoksen (maksujen kokonaismäärä oli 17 miljoonaa euroa) sekä seitsemän tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 11 miljoonaa euroa); painopisteenä olivat paikan päällä tarkastettuihin hankkeisiin liittyvät maksut ja korvaukset (ks. kohta 8.9) sekä määrältään suuret maksut. Tarkastuksessa havaittiin virheiden esiintyvyyden olevan alhainen.

Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla tarkastetut tapahtumat

| 8.9 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä 11 täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnoimaa hanketta. Tarkastukseen valittiin 132 maksun otos (maksujen kokonaismäärä oli 6,9 miljoonaa euroa) ja 20 tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 9,4 miljoonaa euroa). Tarkastukseen valitut tapahtumat kattoivat kaikki pääasialliset menoluokat. |
| --- | --- |

8.9

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä 11 täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnoimaa hanketta. Tarkastukseen valittiin 132 maksun otos (maksujen kokonaismäärä oli 6,9 miljoonaa euroa) ja 20 tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 9,4 miljoonaa euroa). Tarkastukseen valitut tapahtumat kattoivat kaikki pääasialliset menoluokat.

8.10

| 8.10 | Edeltävien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että suurimman riskin sisältäviä aloja olivat vaadittujen sopimuksentekomenettelyiden noudattaminen sekä hanketason menojen tukikelpoisuus. Tutkitussa väli- ja loppumaksuista poimitussa otoksessa havaittiin olennainen virheiden esiintyvyys: |
| --- | --- |

Edeltävien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että suurimman riskin sisältäviä aloja olivat vaadittujen sopimuksentekomenettelyiden noudattaminen sekä hanketason menojen tukikelpoisuus. Tutkitussa väli- ja loppumaksuista poimitussa otoksessa havaittiin olennainen virheiden esiintyvyys:

| a) | yhdestätoista paikan päällä tarkastetusta hankkeesta yhdeksän yhteydessä tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sopimuksentekomenettelyjä ei sovellettu asianmukaisesti; sopimuksia esimerkiksi jaettiin osiin tiukempien tarjouskilpailumenettelyiden välttämiseksi; |
| --- | --- |

a)

yhdestätoista paikan päällä tarkastetusta hankkeesta yhdeksän yhteydessä tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sopimuksentekomenettelyjä ei sovellettu asianmukaisesti; sopimuksia esimerkiksi jaettiin osiin tiukempien tarjouskilpailumenettelyiden välttämiseksi;

| b) | tilintarkastustuomioistuin havaitsi tukeen oikeuttamattomia menoja tarkastetuista yhdestätoista hankkeesta kolmen kohdalla; mukaan oli esimerkiksi otettu tukeen oikeuttamattomia menoluokkia, budjettikohtien määrärahoja oli ylitetty ja menoja oli toteutettu hankkeiden varsinaisen täytäntöönpanojakson ulkopuolella; |
| --- | --- |

b)

tilintarkastustuomioistuin havaitsi tukeen oikeuttamattomia menoja tarkastetuista yhdestätoista hankkeesta kolmen kohdalla; mukaan oli esimerkiksi otettu tukeen oikeuttamattomia menoluokkia, budjettikohtien määrärahoja oli ylitetty ja menoja oli toteutettu hankkeiden varsinaisen täytäntöönpanojakson ulkopuolella;

| c) | yhdestätoista hankkeesta neljän yhteydessä puuttui tarkistettavien maksujen hyväksymiseen tarvittavia tositteita (esimerkiksi laskuja, kuitteja ja tiliotteita). |
| --- | --- |

c)

yhdestätoista hankkeesta neljän yhteydessä puuttui tarkistettavien maksujen hyväksymiseen tarvittavia tositteita (esimerkiksi laskuja, kuitteja ja tiliotteita).

| 8.10. | Tietyt tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset koskevat täytäntöönpanovaiheessa olevia sopimuksia, joiden loppumaksuja ei ole vielä maksettu ja joihin komission valvontajärjestelmän ansiosta olisi sen vuoksi sovellettava päätösvaiheessa korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

8.10.

Tietyt tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset koskevat täytäntöönpanovaiheessa olevia sopimuksia, joiden loppumaksuja ei ole vielä maksettu ja joihin komission valvontajärjestelmän ansiosta olisi sen vuoksi sovellettava päätösvaiheessa korjaavia toimenpiteitä.

Komissio voi täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla mahdollisesti esiintyvien virheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi tehdä ennen loppumaksua tai myös sen jälkeen pakollisia ja/tai riskianalyysiin pohjautuvia tarkastuksia. Nämä tarkastukset tehdään tavallisesti tilien tarkastuksen ja hyväksymisen yhteydessä.

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

| 8.11 | Humanitaarisen avun pääosaston ECHOn osalta havaittiin, että menojen tukikelpoisuutta ja tarjouskilpailumenettelyjä koskeviin sääntöihin sisältyy tietyiltä osin epätarkkoja määritelmiä, joita olisi tarkennettava. Kahden täytäntöönpanosta vastaavan yhteistyökumppanin luona toimitetuissa tarkastuksissa ilmeni, että ne käsittelivät eri tavoin vaihtokursseja, laitteita (esimerkiksi ajoneuvoja) koskevia poistoja sekä ennakoiden korkoja; tämän seurauksena tukeen oikeutettujen menojen määrät poikkesivat toisistaan tilanteissa, jotka olivat muutoin samankaltaisia. |
| --- | --- |

8.11

Humanitaarisen avun pääosaston ECHOn osalta havaittiin, että menojen tukikelpoisuutta ja tarjouskilpailumenettelyjä koskeviin sääntöihin sisältyy tietyiltä osin epätarkkoja määritelmiä, joita olisi tarkennettava. Kahden täytäntöönpanosta vastaavan yhteistyökumppanin luona toimitetuissa tarkastuksissa ilmeni, että ne käsittelivät eri tavoin vaihtokursseja, laitteita (esimerkiksi ajoneuvoja) koskevia poistoja sekä ennakoiden korkoja; tämän seurauksena tukeen oikeutettujen menojen määrät poikkesivat toisistaan tilanteissa, jotka olivat muutoin samankaltaisia.

| 8.11. | Kumppanien henkilöstön vaihtuvuuden ja toimien moninaisuuden vuoksi komissio hyväksyy sen, että täytäntöönpanosta vastaavat kumppanit ovat voineet muuttaa tukikelpoisuuteen tai tarjouskilpailuihin sovellettavien sääntöjen tulkintaa. Tämän tunnustaen komissio on tehnyt paljon työtä selkeyttääkseen erilaisten rahoitus- ja sopimusehtojen tulkintaa; se on laatinut hankkeista tietosivut ja kumppanuuden hengessä järjestänyt kumppaneille säännöllisesti koulutusta ja lisännyt valppautta tarjotakseen niille parempaa ohjausta. |
| --- | --- |

8.11.

Kumppanien henkilöstön vaihtuvuuden ja toimien moninaisuuden vuoksi komissio hyväksyy sen, että täytäntöönpanosta vastaavat kumppanit ovat voineet muuttaa tukikelpoisuuteen tai tarjouskilpailuihin sovellettavien sääntöjen tulkintaa. Tämän tunnustaen komissio on tehnyt paljon työtä selkeyttääkseen erilaisten rahoitus- ja sopimusehtojen tulkintaa; se on laatinut hankkeista tietosivut ja kumppanuuden hengessä järjestänyt kumppaneille säännöllisesti koulutusta ja lisännyt valppautta tarjotakseen niille parempaa ohjausta.

Ajoneuvoja koskevat poistot voidaan tehdä useilla erilaisilla tavoilla, ja ennakkomaksujen korkojen käsitettä on selvennetty varainhoitoasetuksen soveltamissäännöksissä ja se on tarkoitus ottaa huomioon tarkistetussa ECHOn ja humanitaaristen organisaatioiden kumppanuutta koskevassa puitesopimuksessa.

Valvontajärjestelmät

Valvontastrategian osa-alueet

| 8.12 | Yhteisön ulkopuolelle suunnattavaan tukeen liittyvien menojen erityisominaisuudet (ks. kohdat 8.4 ja 8.5) huomioon ottaen komissiolla on huomattava haaste panna täytäntöön järjestelmiä, joiden avulla menoja voidaan valvoa tehokkaasti ja vaikuttavasti. Kaikki maksut tarkastetaan ennalta, minkä lisäksi keskeisiin valvontajärjestelmiin kuuluvat seuraavat osa-alueet: |
| --- | --- |

8.12

Yhteisön ulkopuolelle suunnattavaan tukeen liittyvien menojen erityisominaisuudet (ks. kohdat 8.4 ja 8.5) huomioon ottaen komissiolla on huomattava haaste panna täytäntöön järjestelmiä, joiden avulla menoja voidaan valvoa tehokkaasti ja vaikuttavasti. Kaikki maksut tarkastetaan ennalta, minkä lisäksi keskeisiin valvontajärjestelmiin kuuluvat seuraavat osa-alueet:

| — | tarkastukset, joihin sisältyy järjestelmätarkastuksia sekä hankkeiden tilinpäätösten varmentaminen ja joiden suorittamisesta vastaavat yleensä pätevät ulkoiset tilintarkastusyritykset; mikäli tarkastuksista määrätään vakiomuotoisesti hankkeiden rahoitussopimuksissa, niiden toimeksiantajana on yleensä edunsaaja, |
| --- | --- |

—

tarkastukset, joihin sisältyy järjestelmätarkastuksia sekä hankkeiden tilinpäätösten varmentaminen ja joiden suorittamisesta vastaavat yleensä pätevät ulkoiset tilintarkastusyritykset; mikäli tarkastuksista määrätään vakiomuotoisesti hankkeiden rahoitussopimuksissa, niiden toimeksiantajana on yleensä edunsaaja,

| — | komission lukuun suoritettavat hankkeiden lisätarkastukset; tarkastuskohteet valitaan vuosittain riskianalyysin perusteella, |
| --- | --- |

—

komission lukuun suoritettavat hankkeiden lisätarkastukset; tarkastuskohteet valitaan vuosittain riskianalyysin perusteella,

| — | komission yksiköiden suorittamiin maksuihin jälkikäteen kohdistettavat asiakirjatarkastukset, |
| --- | --- |

—

komission yksiköiden suorittamiin maksuihin jälkikäteen kohdistettavat asiakirjatarkastukset,

| — | komission keskushallinnon henkilöstön tarkastuskäynnit lähetystöihin. |
| --- | --- |

—

komission keskushallinnon henkilöstön tarkastuskäynnit lähetystöihin.

| 8.12. | Ensisijaisen varmistusmekanismin muodostavat ennakkotarkastukset, joita komission yksiköt tekevät menojen hyväksymismenettelyn aikana varainhoitoasetuksen mukaisesti. Ne voivat myös perustua tarkastuskertomuksiin rahoitettavan toimen luonteesta riippuen. |
| --- | --- |

8.12.

Ensisijaisen varmistusmekanismin muodostavat ennakkotarkastukset, joita komission yksiköt tekevät menojen hyväksymismenettelyn aikana varainhoitoasetuksen mukaisesti. Ne voivat myös perustua tarkastuskertomuksiin rahoitettavan toimen luonteesta riippuen.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia seikkoja olisi tarkasteltava komission perustaman laajemman hallinto- ja valvontajärjestelmän yhteydessä; järjestelmä kattaa rahoitettavien toimien ennakkoarvioinnin, täytäntöönpanijoiden valinnan sekä hankesyklin eri vaiheissa tehtävät erilaiset tarkastukset mukaan lukien ohjelmien toteutuksen seuranta ja paikalla tehtävät tarkastukset.

Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tarkastukset

| 8.13 | EuropeAid-yhteistyötoimiston kaksivaiheisen tarkastusstrategian tavoitteena on menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastaminen hankkeiden tasolla. Ensimmäinen tarkastustaso muodostuu varmennustarkastuksista, joiden suorittamista edellytetään useimmissa hankkeiden rahoitussopimuksissa, ja toinen taso riskianalyysin perusteella valittujen hankkeiden tarkastuksista. |
| --- | --- |

8.13

EuropeAid-yhteistyötoimiston kaksivaiheisen tarkastusstrategian tavoitteena on menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastaminen hankkeiden tasolla. Ensimmäinen tarkastustaso muodostuu varmennustarkastuksista, joiden suorittamista edellytetään useimmissa hankkeiden rahoitussopimuksissa, ja toinen taso riskianalyysin perusteella valittujen hankkeiden tarkastuksista.

8.14

| 8.14 | Useimmissa tapauksissa edellytetään rahoitus- ja tarkastuskertomuksia ennen maksujen suorittamista hankkeiden täytäntöönpanosta vastaaville elimille. Kertomusten on oltava luotettavia, sillä ne muodostavat tärkeän osan maksujen valvontarakenteesta. Kertomusten – etenkin tarkastuskertomusten – laatu on näin ollen erittäin tärkeässä asemassa useimpien lähetystöissä käsiteltävien maksujen hyväksymismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

Useimmissa tapauksissa edellytetään rahoitus- ja tarkastuskertomuksia ennen maksujen suorittamista hankkeiden täytäntöönpanosta vastaaville elimille. Kertomusten on oltava luotettavia, sillä ne muodostavat tärkeän osan maksujen valvontarakenteesta. Kertomusten – etenkin tarkastuskertomusten – laatu on näin ollen erittäin tärkeässä asemassa useimpien lähetystöissä käsiteltävien maksujen hyväksymismenettelyn yhteydessä.

8.15

| 8.15 | Tilintarkastustuomioistuin teki 22 hanketarkastusta kattaneen asiakirjatarkastuksen ja tutki hanketarkastuksia myös tarkastuskäynnin kohteena olleissa lähetystöissä. Asiakirjatarkastukseen kuuluneista tarkastuksista neljän yhteydessä toimeksiannossa ei edellytetty kaikkien keskeisten osa-alueiden testaamista. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin teki 22 hanketarkastusta kattaneen asiakirjatarkastuksen ja tutki hanketarkastuksia myös tarkastuskäynnin kohteena olleissa lähetystöissä. Asiakirjatarkastukseen kuuluneista tarkastuksista neljän yhteydessä toimeksiannossa ei edellytetty kaikkien keskeisten osa-alueiden testaamista.

| 8.16 | Kaikkien kymmenen lähetystöissä tarkastetun tarkastuskertomuksen kohdalla tarkastuksen sisältö oli riittämätön. Tarkastukset eivät kattaneet joitakin riskialoja – esimerkiksi vaadittujen sopimuksentekomenettelyiden noudattamista – ja kymmenestä tarkastuksesta kahdessa tehtävään valituille tarkastajille ei toimitettu täydellistä toimeksiantoa. |
| --- | --- |

8.16

Kaikkien kymmenen lähetystöissä tarkastetun tarkastuskertomuksen kohdalla tarkastuksen sisältö oli riittämätön. Tarkastukset eivät kattaneet joitakin riskialoja – esimerkiksi vaadittujen sopimuksentekomenettelyiden noudattamista – ja kymmenestä tarkastuksesta kahdessa tehtävään valituille tarkastajille ei toimitettu täydellistä toimeksiantoa.

| 8.15–8.16. | Varainhoidon valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että edunsaajan maksettaviksi tulleet menot ovat sopimuksen mukaan tukikelpoisia; tämä koskee esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyjen kustannuksia, jos toimi edellyttää tarjouskilpailun järjestämistä edunsaajan toimesta. |
| --- | --- |

8.15–8.16.

Varainhoidon valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että edunsaajan maksettaviksi tulleet menot ovat sopimuksen mukaan tukikelpoisia; tämä koskee esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyjen kustannuksia, jos toimi edellyttää tarjouskilpailun järjestämistä edunsaajan toimesta.

Tarjouskilpailumenettelyt mainittiin valittujen tarkastusten toimeksiannossa, ja tarkastajat myös tarkastivat kyseiset asiat tarkastuksen yhteydessä. Nämä seikat mainitaan myös tarkastuskertomuksissa kuvatuissa asianomaisissa tarkastajien työohjelmissa.

Sopimuksiin, jotka on allekirjoitettu 1. helmikuuta 2006 jälkeen, sovelletaan uusia vakiosopimuksia ja edunsaajien suorittamissa menojen tarkistuksissa käytettävää uutta vakiotoimeksiantoa. Niiden avulla tehostetaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien sopimuksellisten näkökohtien tarkastusta.

| 8.17 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä yksitoista täytäntöönpanosta vastaavaa elintä ja havaitsi niistä kahdeksan kohdalla puutteita sisäisessä valvonnassa. Keskeisiä havaittuja puutteita olivat riittämättömät taloushallinnon menettelyt, puutteellinen dokumentointi menojen jakautumisesta eri hankkeiden ja budjettikohtien kesken, ennakoiden vieminen kirjanpitoon toteutuneina menoina sekä vaihtokurssien epäyhtenäinen käyttö. |
| --- | --- |

8.17

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä yksitoista täytäntöönpanosta vastaavaa elintä ja havaitsi niistä kahdeksan kohdalla puutteita sisäisessä valvonnassa. Keskeisiä havaittuja puutteita olivat riittämättömät taloushallinnon menettelyt, puutteellinen dokumentointi menojen jakautumisesta eri hankkeiden ja budjettikohtien kesken, ennakoiden vieminen kirjanpitoon toteutuneina menoina sekä vaihtokurssien epäyhtenäinen käyttö.

| 8.17. | Täytäntöönpanosta vastaavat organisaatiot eivät kuulu komission sisäisen valvonnan järjestelmään, vaan niillä on komission kanssa sopimussuhde jonkin yksittäisen toimen täytäntöönpanoa varten. Komission seuranta- ja valvontajärjestelmällä pyritään varmistamaan, että sopimuspuolet noudattavat sopimusvelvoitteitaan, ja tarvittaessa se kattaa myös tarkoituksenmukaisia osia sopimuspuolten sisäisen valvonnan järjestelmistä. |
| --- | --- |

8.17.

Täytäntöönpanosta vastaavat organisaatiot eivät kuulu komission sisäisen valvonnan järjestelmään, vaan niillä on komission kanssa sopimussuhde jonkin yksittäisen toimen täytäntöönpanoa varten. Komission seuranta- ja valvontajärjestelmällä pyritään varmistamaan, että sopimuspuolet noudattavat sopimusvelvoitteitaan, ja tarvittaessa se kattaa myös tarkoituksenmukaisia osia sopimuspuolten sisäisen valvonnan järjestelmistä.

Se, että täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden suhteen todetaan puutteita, ei tarkoita, että komission valvontajärjestelmä olisi puutteellinen tai ettei komissio havaitsisi kyseisiä puutteita.

| 8.18 | Humanitaarisen avun pääosasto ECHO teettää tarkastuksia täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneidensa päätoimipaikoissa ja tarkastuttaa hankkeita paikan päällä. Kummassakin tapauksessa toimitetaan sisäisen valvonnan tarkastus ja testataan hankemenoista poimittu otos. Suurin osa tarkastuksista suoritetaan yhteistyökumppaneiden päätoimipaikoissa. Hankemenojen todellinen tilanne on tarkastettavissa tehokkaammin kentällä, joten painopistettä olisi siirrettävä enemmän paikan päällä suoritettaviin tarkastuksiin. |
| --- | --- |

8.18

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO teettää tarkastuksia täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneidensa päätoimipaikoissa ja tarkastuttaa hankkeita paikan päällä. Kummassakin tapauksessa toimitetaan sisäisen valvonnan tarkastus ja testataan hankemenoista poimittu otos. Suurin osa tarkastuksista suoritetaan yhteistyökumppaneiden päätoimipaikoissa. Hankemenojen todellinen tilanne on tarkastettavissa tehokkaammin kentällä, joten painopistettä olisi siirrettävä enemmän paikan päällä suoritettaviin tarkastuksiin.

| 8.18. | Päätoimipaikassa ja kentällä suoritettavien tarkastusten keskinäistä tasapainoa on tarkasteltava koko riskinhallinnan strategian yhteydessä. Siinä komissio pitää erityisen tärkeänä, että hankkeiden täytäntöönpanon aikana toimia seuraavat tiiviisti sekä kentällä toimivat asiantuntijat että maantieteellisten alueiden vastuuhenkilöt päätoimipaikassa. Lisäksi komissio analysoi tarkoin kumppanien eri raporteissa esittämät tiedot. |
| --- | --- |

8.18.

Päätoimipaikassa ja kentällä suoritettavien tarkastusten keskinäistä tasapainoa on tarkasteltava koko riskinhallinnan strategian yhteydessä. Siinä komissio pitää erityisen tärkeänä, että hankkeiden täytäntöönpanon aikana toimia seuraavat tiiviisti sekä kentällä toimivat asiantuntijat että maantieteellisten alueiden vastuuhenkilöt päätoimipaikassa. Lisäksi komissio analysoi tarkoin kumppanien eri raporteissa esittämät tiedot.

Uudessa elokuussa 2006 tehdyssä puitesopimuksessa on lisätty kentällä tehtävien tarkastusten osuutta, jotta ne olisi helpompi kytkeä päätoimipaikassa suoritettaviin tarkastuksiin.

Jälkitarkastukset

| 8.19 | EuropeAid-yhteistyötoimistolla on jälkitarkastusohjelma, jota toteutetaan päätoimipaikassa ja jonka yhteydessä komission yksiköiden suorittamia maksuja tutkitaan otannan pohjalta sen arvioimiseksi, ovatko tulojen ja menojen hyväksyjät suorittaneet vaaditut tarkistukset. Komissio arvioi vuonna 2006 jälkitarkastusten hyödyllisyyttä ja suuntasi niitä uudelleen. Tarkastukset eivät kuitenkaan kata tapahtumia hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, joten niillä on vain rajallinen vaikutus järjestelmistä ja menettelyistä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaan yleiseen varmuuteen. |
| --- | --- |

8.19

EuropeAid-yhteistyötoimistolla on jälkitarkastusohjelma, jota toteutetaan päätoimipaikassa ja jonka yhteydessä komission yksiköiden suorittamia maksuja tutkitaan otannan pohjalta sen arvioimiseksi, ovatko tulojen ja menojen hyväksyjät suorittaneet vaaditut tarkistukset. Komissio arvioi vuonna 2006 jälkitarkastusten hyödyllisyyttä ja suuntasi niitä uudelleen. Tarkastukset eivät kuitenkaan kata tapahtumia hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, joten niillä on vain rajallinen vaikutus järjestelmistä ja menettelyistä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaan yleiseen varmuuteen.

| 8.19. | Tilitapahtumien jälkitarkastusjärjestelmää perustettaessa ja sen ominaisuuksia määriteltäessä perustana on ollut jäännösriskiä sekä jälkitarkastusten ja valvontajärjestelmän muiden osien keskinäistä vuorovaikutusta koskeva arvio. Tilitapahtumien jälkitarkastus merkitsee lisävarmistusta tarkastuksen kohteena olevien seikkojen arvioinnissa. |
| --- | --- |

8.19.

Tilitapahtumien jälkitarkastusjärjestelmää perustettaessa ja sen ominaisuuksia määriteltäessä perustana on ollut jäännösriskiä sekä jälkitarkastusten ja valvontajärjestelmän muiden osien keskinäistä vuorovaikutusta koskeva arvio. Tilitapahtumien jälkitarkastus merkitsee lisävarmistusta tarkastuksen kohteena olevien seikkojen arvioinnissa.

Jälkitarkastus kattaa komission maksamat maksut, sen takaisin perimät määrät ja maksettujen ennakkomaksujen selvitykset. Esimerkiksi ennakkomaksun selvityksen tarkastus kattaa väistämättä myös edunsaajan oman ilmoituksen tilitapahtumistaan. Täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tilitapahtumat kuuluvat muiden tarkastusten, lähinnä tilintarkastusten, piiriin.

Tarkastuskäynnit lähetystöihin

| 8.20 | EuropeAid-yhteistyötoimiston eri maantieteellisistä alueista vastaavien linjojen (3) varainhoidosta vastaavat yksiköt tekevät tarkastuskäyntiohjelmaan kuuluvia tarkastuksia lähetystöissä; tarkastukset koskevat maksutapahtumien käsittelyjärjestelmiä, sopimuksentekojärjestelmiä ja valvontajärjestelmiä, minkä lisäksi testataan lähetystöjen ja joidenkin hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten käsittelemiä tapahtumia. EuropeAid aikoo asettaa vuonna 2007 käyttöön tarkastuskäynteihin sovellettavat standardimuotoiset menetelmät. Kuitenkin varainhoidosta vastaavista yksiköistä ainoastaan yksi toteutti vuonna 2006 lähetystöihin kohdistuvan tarkastuskäyntiohjelman, johon sisältyivät myös täytäntöönpanosta vastaavat elimet. Kahdesta muusta yksiköstä toinen ei tehnyt lainkaan tarkastuskäyntejä vuonna 2006, ja toinen teki käynnin kahteen lähetystöön eikä yhteenkään täytäntöönpanosta vastaavaan elimeen. |
| --- | --- |

8.20

EuropeAid-yhteistyötoimiston eri maantieteellisistä alueista vastaavien linjojen (3) varainhoidosta vastaavat yksiköt tekevät tarkastuskäyntiohjelmaan kuuluvia tarkastuksia lähetystöissä; tarkastukset koskevat maksutapahtumien käsittelyjärjestelmiä, sopimuksentekojärjestelmiä ja valvontajärjestelmiä, minkä lisäksi testataan lähetystöjen ja joidenkin hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten käsittelemiä tapahtumia. EuropeAid aikoo asettaa vuonna 2007 käyttöön tarkastuskäynteihin sovellettavat standardimuotoiset menetelmät. Kuitenkin varainhoidosta vastaavista yksiköistä ainoastaan yksi toteutti vuonna 2006 lähetystöihin kohdistuvan tarkastuskäyntiohjelman, johon sisältyivät myös täytäntöönpanosta vastaavat elimet. Kahdesta muusta yksiköstä toinen ei tehnyt lainkaan tarkastuskäyntejä vuonna 2006, ja toinen teki käynnin kahteen lähetystöön eikä yhteenkään täytäntöönpanosta vastaavaan elimeen.

| 8.20. | Kaikille lähetystöille tehtiin järjestelmällinen tarkastus ennen kuin hallinnon hajautus tuli käytännössä voimaan (2001–2004). |
| --- | --- |

8.20.

Kaikille lähetystöille tehtiin järjestelmällinen tarkastus ennen kuin hallinnon hajautus tuli käytännössä voimaan (2001–2004).

Kaikki maantieteelliset linjat seuraavat erilaisilla tarkastusyhdistelmillä, kuinka niiden lähetystöt hallinnoivat hajautettuja toimia.

Tarkastuskäyntien ohella seurannan perustana ovat lähetystöjen säännöllinen raportointi (ulkomaanavun hallinnointia koskevat kertomukset, EAMR), tietojärjestelmien käyttö, ulkopuolisia asiantuntijoita käyttävä hankeseurannan järjestelmä, säännöllinen yhteydenpito lähetystöjen kanssa ja seurantaa täydentävät tiedotus- ja neuvontakeskuksen (IAC), sisäisen tarkastuksen yksikön (IAS) ja tarkastusyksikön toimet. Tarkastuskäyntejä on tarkasteltava usean vuoden perspektiivistä, ja niiden määrä voi vaihdella vuosittain linjan tarpeiden ja painopisteiden mukaan. Esimerkiksi toinen tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta kahdesta yksiköstä on suunnitellut vuodelle 2007 neljä tarkastuskäyntiä, joista kaksi on jo toteutettu. Toinen yksikkö on vuodesta 2003 asti toteuttanut lähetystöihin tehtävien tarkastuskäyntien ohjelmaa, ja vuonna 2007 se aikoo tehdä neljä tarkastuskäyntiä.

Tulosten hyödyntäminen

Valvontatietojen kerääminen ja kokoaminen EuropeAid-yhteistyötoimistossa

| 8.21 | Se, kuinka merkittäviä ulkoiset tarkastuskertomukset ovat EuropeAid-yhteistyötoimiston vastuulla olevien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavan varmuuden lähteinä, riippuu kertomusten kattavuudesta ja niiden perusteella suoritettavasta seurannasta. Onkin tärkeää, että molemmat seikat dokumentoidaan laaja-alaisesti ja johdonmukaisesti ja niistä raportoidaan EuropeAid-yhteistyötoimiston keskushallintoon. |
| --- | --- |

8.21

Se, kuinka merkittäviä ulkoiset tarkastuskertomukset ovat EuropeAid-yhteistyötoimiston vastuulla olevien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavan varmuuden lähteinä, riippuu kertomusten kattavuudesta ja niiden perusteella suoritettavasta seurannasta. Onkin tärkeää, että molemmat seikat dokumentoidaan laaja-alaisesti ja johdonmukaisesti ja niistä raportoidaan EuropeAid-yhteistyötoimiston keskushallintoon.

| 8.21. | Suurin osa hanketarkastuksista on pakollisia ja/tai ennakkoon tehtäviä tarkastuksia, toisin sanoen ne tehdään toimen täytäntöönpanovaiheessa ja niistä säädetään varainhoitoasetuksissa ja ohjelman oikeusperustassa (jota täydentävät EuropeAidin varainhoito- ja sopimusmenettelyt) ja ne otetaan huomioon sopimuksia (esim. kolmansien maiden kanssa tehtävät rahoitussopimukset) ja hankesopimuksia koskevissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

8.21.

Suurin osa hanketarkastuksista on pakollisia ja/tai ennakkoon tehtäviä tarkastuksia, toisin sanoen ne tehdään toimen täytäntöönpanovaiheessa ja niistä säädetään varainhoitoasetuksissa ja ohjelman oikeusperustassa (jota täydentävät EuropeAidin varainhoito- ja sopimusmenettelyt) ja ne otetaan huomioon sopimuksia (esim. kolmansien maiden kanssa tehtävät rahoitussopimukset) ja hankesopimuksia koskevissa asiakirjoissa.

| 8.22 | Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevien kertomusten avulla lähetystöt voivat välittää keskushallintoon puolivuosittain tärkeitä taloudellisia ja teknisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 kertomuksen otoksen ja havaitsi, että aiempina vuosina vallinnut tilanne vallitsi myös vuonna 2006; kertomusten tiedot toteutetuista ulkoisista tarkastuksista olivat puutteellisia (ainoastaan kaksi kertomusta sisälsi tietoja tarkastustuloksista) ja kertomuksiin sisältyvä tarkastustyyppien luokittelu oli epäyhtenäistä (suunnitellut ja/tai käynnissä olevat, lähetystön ja/tai hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamat tarkastukset). |
| --- | --- |

8.22

Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevien kertomusten avulla lähetystöt voivat välittää keskushallintoon puolivuosittain tärkeitä taloudellisia ja teknisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 kertomuksen otoksen ja havaitsi, että aiempina vuosina vallinnut tilanne vallitsi myös vuonna 2006; kertomusten tiedot toteutetuista ulkoisista tarkastuksista olivat puutteellisia (ainoastaan kaksi kertomusta sisälsi tietoja tarkastustuloksista) ja kertomuksiin sisältyvä tarkastustyyppien luokittelu oli epäyhtenäistä (suunnitellut ja/tai käynnissä olevat, lähetystön ja/tai hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamat tarkastukset).

| 8.22. | Lähetystöt raportoivat tarkastussuunnitelmiensa täytäntöönpanosta EAMR-kertomuksissa ottaen esille myös yleisesti kiinnostavia näkökohtia, jos se on tarkoituksenmukaista. Mitä tulee tarkastustulosten käyttöön, EuropeAidin ja lähetystöjen suhteilla varmistetaan asianmukainen, säännöllisempi ja yksityiskohtaisempi tietojenvaihto. |
| --- | --- |

8.22.

Lähetystöt raportoivat tarkastussuunnitelmiensa täytäntöönpanosta EAMR-kertomuksissa ottaen esille myös yleisesti kiinnostavia näkökohtia, jos se on tarkoituksenmukaista. Mitä tulee tarkastustulosten käyttöön, EuropeAidin ja lähetystöjen suhteilla varmistetaan asianmukainen, säännöllisempi ja yksityiskohtaisempi tietojenvaihto.

Lähetystöjen vuoden 2007 tarkastussuunnitelman yhteydessä käyttämää raportointimallia on muutettu hiljattain niin, että se on aiempaa yksityiskohtaisempi ja mahdollistaa selvemmän eron tekemisen tarkastusprosessin eri vaiheiden ja tarkastuksen syyn välillä. Jotkin lähetystöt ovat sisällyttäneet EAMR-kertomuksiin myös hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden hallinnoimia tarkastuksia, mikä on vaadittua enemmän.

| 8.23 | Tilintarkastustuomioistuin on viime vuosina (4) kiinnittänyt huomiota siihen, että EuropeAid-yhteistyötoimiston keskushallinnossa ei ole kattavia tietoja kyseisistä tarkastuksista, niiden tuloksista tai tarvittavista ja toteutetuista korjaavista toimenpiteistä. Jos tiedot olisi koottu päivitettyyn tietokantaan, saataisiin kattava kuva tarkastustoimista ja niiden kokonaisvaikutuksista varmuuteen; tiedot ovat olennaisia seuraavan vuoden riskianalyysin kannalta. Lisäksi tietokannan myötä kyseiset tärkeät tiedot olisivat kaikkien asianomaisten saatavilla. Tämä olisi erittäin merkittävää siksi, että eri pääosastojen osallistumisessa toimiin on suuria eroja. Suurinta osaa ulkoisia tarkastuksia koskevista erittelyistä ei kuitenkaan syötetty yhtenäisen tieto- ja hallintojärjestelmän CRIS-Audit-tarkastusmoduuliin myöskään vuonna 2006. |
| --- | --- |

8.23

Tilintarkastustuomioistuin on viime vuosina (4) kiinnittänyt huomiota siihen, että EuropeAid-yhteistyötoimiston keskushallinnossa ei ole kattavia tietoja kyseisistä tarkastuksista, niiden tuloksista tai tarvittavista ja toteutetuista korjaavista toimenpiteistä. Jos tiedot olisi koottu päivitettyyn tietokantaan, saataisiin kattava kuva tarkastustoimista ja niiden kokonaisvaikutuksista varmuuteen; tiedot ovat olennaisia seuraavan vuoden riskianalyysin kannalta. Lisäksi tietokannan myötä kyseiset tärkeät tiedot olisivat kaikkien asianomaisten saatavilla. Tämä olisi erittäin merkittävää siksi, että eri pääosastojen osallistumisessa toimiin on suuria eroja. Suurinta osaa ulkoisia tarkastuksia koskevista erittelyistä ei kuitenkaan syötetty yhtenäisen tieto- ja hallintojärjestelmän CRIS-Audit-tarkastusmoduuliin myöskään vuonna 2006.

| 8.23. | Nykyinen ulkoisten tarkastusten suunnittelua ja keskitettyä seurantaa koskeva järjestelmä tuottaa tarvittavat tiedot EuropeAidin riskianalyysejä ja tarkastusstrategiaa varten. Suunnittelun ja tarkastustulosten huomioon ottamisen takaavat päätoimipaikan tai lähetystön asianomaiset menojen hyväksymisestä vastaavat yksiköt. Tarkastuksen kohteena olevia maksuja ei hyväksytä, ennen kuin tarkastuksen tulokset on saatu ja otettu huomioon. Saatujen kokemusten pohjalta EuropeAid aikoo kehittää edelleen CRIS-Audit-järjestelmää, jonka on tarkoitus olla nykyistä järjestelmää täydentävä väline. Tällä välin komissio on muuttanut vuotuisen tarkastussuunnitelman raportointimallia aiempaa yksityiskohtaisemmaksi vuoden 2007 suunnitelmassa. |
| --- | --- |

8.23.

Nykyinen ulkoisten tarkastusten suunnittelua ja keskitettyä seurantaa koskeva järjestelmä tuottaa tarvittavat tiedot EuropeAidin riskianalyysejä ja tarkastusstrategiaa varten. Suunnittelun ja tarkastustulosten huomioon ottamisen takaavat päätoimipaikan tai lähetystön asianomaiset menojen hyväksymisestä vastaavat yksiköt. Tarkastuksen kohteena olevia maksuja ei hyväksytä, ennen kuin tarkastuksen tulokset on saatu ja otettu huomioon. Saatujen kokemusten pohjalta EuropeAid aikoo kehittää edelleen CRIS-Audit-järjestelmää, jonka on tarkoitus olla nykyistä järjestelmää täydentävä väline. Tällä välin komissio on muuttanut vuotuisen tarkastussuunnitelman raportointimallia aiempaa yksityiskohtaisemmaksi vuoden 2007 suunnitelmassa.

Tarpeesta jakaa tietoja muiden komission yksiköiden kanssa ks. 8.25 kohtaan annettu vastaus.

| 8.24 | EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikka tarkistaa vuosittain tarkastuksista poimitun otoksen yleisten päätelmien tekemiseksi, mutta tuloksia, havaittuja virheitä ja suoritettua seurantaa ei ole vielä koottu keskitetysti yhteen järjestelmällisellä tavalla. Näin ollen kyseisistä tarkastuksista ei ole vielä komissiolle täyttä hyötyä hanketason menoja koskevaa varmuutta silmällä pitäen. |
| --- | --- |

8.24

EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikka tarkistaa vuosittain tarkastuksista poimitun otoksen yleisten päätelmien tekemiseksi, mutta tuloksia, havaittuja virheitä ja suoritettua seurantaa ei ole vielä koottu keskitetysti yhteen järjestelmällisellä tavalla. Näin ollen kyseisistä tarkastuksista ei ole vielä komissiolle täyttä hyötyä hanketason menoja koskevaa varmuutta silmällä pitäen.

| 8.24. | EuropeAid on kehittänyt asianmukaisia välineitä tarkastusten suorittamista varten, ja tarkastusten laadun valvontaan ja tarkastusten yleisten päätelmien yhdistämiseen ja käyttöön on käytössä useita mekanismeja. |
| --- | --- |

8.24.

EuropeAid on kehittänyt asianmukaisia välineitä tarkastusten suorittamista varten, ja tarkastusten laadun valvontaan ja tarkastusten yleisten päätelmien yhdistämiseen ja käyttöön on käytössä useita mekanismeja.

EuropeAid seuraa keskitetysti vuotuisen tarkastussuunnitelman täytäntöönpanoa, ja vuodesta 2005 lähtien se on arvioinut vuoden aikana laaditut tarkastuskertomukset. Arvio on tarkoitettu osaksi päätoimipaikassa ja lähetystöissä tehtävää seurantaa. Lisäksi tarkoituksena on hyödyntää saatuja kokemuksia ja ehdottaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä tarkastusjärjestelmän parantamiseksi esimerkiksi eri tarkastuslajeja koskevan analyysin pohjalta (ks. myös 8.23 kohtaan annettu vastaus).

Tarkastustietojen jakaminen komission yksiköiden välillä

| 8.25 | Kolme tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen valitsemaa organisaatiota sai rahoitusta useammalta kuin yhdeltä pääosastolta. Tarkastusten parempi koordinointi ja tarkastustietojen jakaminen laaja-alaisemmin komission yksiköiden välillä (esimerkiksi käyttämällä CRIS-Audit-ohjelmaa – ks. kohta 8.23) auttaisi merkittävästi estämään päällekkäisiä tarkastustoimia ja varmistamaan, että tietty elin ei jää tahattomasti tarkastuksessa liian vähälle huomiolle suhteessa komission sille maksamien varojen kokonaismäärään. |
| --- | --- |

8.25

Kolme tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen valitsemaa organisaatiota sai rahoitusta useammalta kuin yhdeltä pääosastolta. Tarkastusten parempi koordinointi ja tarkastustietojen jakaminen laaja-alaisemmin komission yksiköiden välillä (esimerkiksi käyttämällä CRIS-Audit-ohjelmaa – ks. kohta 8.23) auttaisi merkittävästi estämään päällekkäisiä tarkastustoimia ja varmistamaan, että tietty elin ei jää tahattomasti tarkastuksessa liian vähälle huomiolle suhteessa komission sille maksamien varojen kokonaismäärään.

| 8.25. | Tilintarkastustuomioistuin painottaa aivan oikein tarvetta tarkastustulosten jakamiseen silloin, kun sillä odotetaan saavutettavan lisäarvoa. |
| --- | --- |

8.25.

Tilintarkastustuomioistuin painottaa aivan oikein tarvetta tarkastustulosten jakamiseen silloin, kun sillä odotetaan saavutettavan lisäarvoa.

Komission yksiköt vaihtavat keskenään säännöllisesti tarkastusten ja arviointien tuottamaa tietoa. Nykyinen tarpeisiin perustuva tietojenvaihto ja koordinointi vaikuttaisi riittävältä, mutta komissio on valmis lisäämään koordinointia, jos tarvetta ilmenee.

Valvontastrategian koordinointi

| 8.26 | Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esille lausunnossaan nro 2/2004 (5), kaikki valvontajärjestelmät perustuvat tarvittavien tarkastusten toteuttamisesta aiheutuneiden kustannusten ja tarkastuksilla saavutettavan hyödyn väliseen kompromissiin. On luotava strategia, jonka yhteydessä määritetään sovellettavien eri vaIvontamenettelyiden merkitys yleisen varmuuden kannalta; tavoitteena on välttää turhia päällekkäisyyksiä ja varmistaa, että valintaan perustuvat menetelmät (esimerkiksi hanketarkastukset) kohdentuvat hyvin. Lisäksi tarvitaan tehokkaat raportointijärjestelmät, jotta valvontatoimista ja keskeisistä tuloksista saadaan luotettava kuva; tällöin toimista saadaan suurin mahdollinen hyöty ja tarvittavan valvonnan tyypistä ja intensiteetistä voidaan tehdä perusteltuja päätöksiä. |
| --- | --- |

8.26

Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esille lausunnossaan nro 2/2004 (5), kaikki valvontajärjestelmät perustuvat tarvittavien tarkastusten toteuttamisesta aiheutuneiden kustannusten ja tarkastuksilla saavutettavan hyödyn väliseen kompromissiin. On luotava strategia, jonka yhteydessä määritetään sovellettavien eri vaIvontamenettelyiden merkitys yleisen varmuuden kannalta; tavoitteena on välttää turhia päällekkäisyyksiä ja varmistaa, että valintaan perustuvat menetelmät (esimerkiksi hanketarkastukset) kohdentuvat hyvin. Lisäksi tarvitaan tehokkaat raportointijärjestelmät, jotta valvontatoimista ja keskeisistä tuloksista saadaan luotettava kuva; tällöin toimista saadaan suurin mahdollinen hyöty ja tarvittavan valvonnan tyypistä ja intensiteetistä voidaan tehdä perusteltuja päätöksiä.

| 8.26. | Komission yksiköt ovat täysin tietoisia siitä, että on ylläpidettävä ja sovellettava kustannustehokasta valvontastrategiaa, joka kattaa tarkastus-, arviointi-, seuranta- ja valvontatoimet. Tilintarkastustuomioistuimen lausunnon mukaisesti komissio on laatinut toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi, jotta kaikki komission yksiköt käyttäisivät koordinoidusti yhteistä lähestymistapaa ja yhteisiä välineitä. Tähän sisältyy sisäisen tarkastuksen strategioiden esittämismuodon vakiinnuttaminen ja yhdenmukaistaminen tavoitteena saada kokonaiskuva sisäisen tarkastuksen kulusta ja siihen liittyvästä vastuuketjusta ja dokumentoida asiaan liittyvien riskien käsittely. Työ etenee toimintasuunnitelman ja sen aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

8.26.

Komission yksiköt ovat täysin tietoisia siitä, että on ylläpidettävä ja sovellettava kustannustehokasta valvontastrategiaa, joka kattaa tarkastus-, arviointi-, seuranta- ja valvontatoimet. Tilintarkastustuomioistuimen lausunnon mukaisesti komissio on laatinut toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi, jotta kaikki komission yksiköt käyttäisivät koordinoidusti yhteistä lähestymistapaa ja yhteisiä välineitä. Tähän sisältyy sisäisen tarkastuksen strategioiden esittämismuodon vakiinnuttaminen ja yhdenmukaistaminen tavoitteena saada kokonaiskuva sisäisen tarkastuksen kulusta ja siihen liittyvästä vastuuketjusta ja dokumentoida asiaan liittyvien riskien käsittely. Työ etenee toimintasuunnitelman ja sen aikataulun mukaisesti.

| 8.27 | Yhtenäinen hallintotietojärjestelmä (Common Relex Information System, CRIS) sisältää tietoja hankkeiden päivittäisestä hallinnoinnista. Suurelta osin tiedonmääritykseen liittyvien rajoitteiden takia järjestelmästä puuttuvat tietyt tarpeelliset taloudellisia tietoja koskevat analyysit. Esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien elinten tyypin tai rahoitusmuodon mukaan jaoteltuja taloudellisia tietoja ei ole tarpeeksi tai tiedot ovat epäyhtenäisiä; nämä tiedot ovat tarpeen kohdassa 8.28 mainitun yksityiskohtaisemman riskianalyysin suorittamiseksi. EuropeAid tiedostaa CRIS-järjestelmän tehostamistarpeen. |
| --- | --- |

8.27

Yhtenäinen hallintotietojärjestelmä (Common Relex Information System, CRIS) sisältää tietoja hankkeiden päivittäisestä hallinnoinnista. Suurelta osin tiedonmääritykseen liittyvien rajoitteiden takia järjestelmästä puuttuvat tietyt tarpeelliset taloudellisia tietoja koskevat analyysit. Esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien elinten tyypin tai rahoitusmuodon mukaan jaoteltuja taloudellisia tietoja ei ole tarpeeksi tai tiedot ovat epäyhtenäisiä; nämä tiedot ovat tarpeen kohdassa 8.28 mainitun yksityiskohtaisemman riskianalyysin suorittamiseksi. EuropeAid tiedostaa CRIS-järjestelmän tehostamistarpeen.

| 8.27. | Järjestelmän tietojen avulla voidaan tehdä EuropeAidin tarvitsemat analyysit esimerkiksi täytäntöönpano-organisaatioiden tyypin tai hallinnointitavan mukaan. Järjestelmää parannellaan kaiken aikaa hallinnointitarpeiden mukaan. |
| --- | --- |

8.27.

Järjestelmän tietojen avulla voidaan tehdä EuropeAidin tarvitsemat analyysit esimerkiksi täytäntöönpano-organisaatioiden tyypin tai hallinnointitavan mukaan. Järjestelmää parannellaan kaiken aikaa hallinnointitarpeiden mukaan.

| 8.28 | Vuonna 2006 EuropeAid otti käyttöön keskitetyn riskirekisterin, jota on määrä päivittää neljännesvuosittain. Joulukuun 2006 loppuun mennessä oli havaittu kriittisiä riskejä, jotka oli määrä ottaa huomioon vuoden 2007 hallintosuunnitelman yhteydessä. Edeltävien vuosien tapaan ei kuitenkaan ole osoitusta siitä, että arviointia suoritettaessa olisi otettu huomioon hankkeiden ulkoisten tarkastajien havainnot tai erityyppisiin täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin (esimerkiksi valtioista riippumattomat järjestöt, kansainväliset järjestöt tai valtion laitokset) ja rahoitusmuotoihin (esimerkiksi avustus, talousarviotuki tai rahasto) liittyvät erityiset riskit. Riskien määrittäminen ei myöskään nivelly järjestelmällisesti komission sisäisten tarkastusyksiköiden tarkastushavaintoihin. Mainitut tekijät olisivat tuoneet erittäin hyödyllisen panoksen kattavan riskianalyysin suorittamiseen, jollainen helpottaisi myös valvontatoimien kohdentamista. |
| --- | --- |

8.28

Vuonna 2006 EuropeAid otti käyttöön keskitetyn riskirekisterin, jota on määrä päivittää neljännesvuosittain. Joulukuun 2006 loppuun mennessä oli havaittu kriittisiä riskejä, jotka oli määrä ottaa huomioon vuoden 2007 hallintosuunnitelman yhteydessä. Edeltävien vuosien tapaan ei kuitenkaan ole osoitusta siitä, että arviointia suoritettaessa olisi otettu huomioon hankkeiden ulkoisten tarkastajien havainnot tai erityyppisiin täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin (esimerkiksi valtioista riippumattomat järjestöt, kansainväliset järjestöt tai valtion laitokset) ja rahoitusmuotoihin (esimerkiksi avustus, talousarviotuki tai rahasto) liittyvät erityiset riskit. Riskien määrittäminen ei myöskään nivelly järjestelmällisesti komission sisäisten tarkastusyksiköiden tarkastushavaintoihin. Mainitut tekijät olisivat tuoneet erittäin hyödyllisen panoksen kattavan riskianalyysin suorittamiseen, jollainen helpottaisi myös valvontatoimien kohdentamista.

| 8.28. | Vuotuisen hallintosuunnitelman yhteydessä tehdään vuosittain oma riskinarviointi, joka on korkean tason riskinarviointi ja täydentää muita yksityiskohtaisempia, esimerkiksi vuotuisen toimintasuunnitelman yhteydessä tehtäviä riskianalyysejä. Siinä painotutaan jäännösriskiin ottaen huomioon jo olemassa olevat mekanismit. Se, etteivät tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat näy suoraan riskin (ilmeisen keinotekoisessa) esitystavassa, ei tarkoita, etteikö niitä otettaisi huomioon arvioinnissa. |
| --- | --- |

8.28.

Vuotuisen hallintosuunnitelman yhteydessä tehdään vuosittain oma riskinarviointi, joka on korkean tason riskinarviointi ja täydentää muita yksityiskohtaisempia, esimerkiksi vuotuisen toimintasuunnitelman yhteydessä tehtäviä riskianalyysejä. Siinä painotutaan jäännösriskiin ottaen huomioon jo olemassa olevat mekanismit. Se, etteivät tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat näy suoraan riskin (ilmeisen keinotekoisessa) esitystavassa, ei tarkoita, etteikö niitä otettaisi huomioon arvioinnissa.

Sisäinen tarkastus

| 8.29 | Vuonna 2006 sisäisen tarkastuksen yksikkö raportoi Euroopan yhteisön ja YK:n välisestä rahoitusta ja hallintoa koskevasta puitesopimuksesta sekä seurannasta, joka koskee yksikön vuonna 2003 suorittamaa EuropeAid-yhteistyötoimiston sisäisen valvonnan järjestelmän kokonaistarkastusta. EuropeAid ja ECHO työstävät parhaillaan toimintasuunnitelmaa puitesopimuksen osalta hyväksyttyjen suositusten täytäntöönpanemiseksi. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut puitesopimuksesta (6), ja jatkaa aiheen seurantaa. Sisäisen valvonnan järjestelmän osalta EuropeAid oli pannut täytäntöön suurimman osan sisäisen tarkastuksen yksikön suosituksista ja myös muiden suositusten täytäntöönpano eteni hyvin. |
| --- | --- |

8.29

Vuonna 2006 sisäisen tarkastuksen yksikkö raportoi Euroopan yhteisön ja YK:n välisestä rahoitusta ja hallintoa koskevasta puitesopimuksesta sekä seurannasta, joka koskee yksikön vuonna 2003 suorittamaa EuropeAid-yhteistyötoimiston sisäisen valvonnan järjestelmän kokonaistarkastusta. EuropeAid ja ECHO työstävät parhaillaan toimintasuunnitelmaa puitesopimuksen osalta hyväksyttyjen suositusten täytäntöönpanemiseksi. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut puitesopimuksesta (6), ja jatkaa aiheen seurantaa. Sisäisen valvonnan järjestelmän osalta EuropeAid oli pannut täytäntöön suurimman osan sisäisen tarkastuksen yksikön suosituksista ja myös muiden suositusten täytäntöönpano eteni hyvin.

8.30

| 8.30 | Sekä EuropeAid-yhteistyötoimiston että humanitaarisen avun pääosaston ECHOn tarkastuksia suorittava sisäisen tarkastuksen yksikkö saattoi vuonna 2006 päätökseen lukuisia toimeksiantoja, joihin sisältyi riskinhallintajärjestelmien sekä EuropeAid-yhteistyötoimiston hankintamenettelyjen tarkastuksia. Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei tällä hetkellä laadi vuotuista yleisarviointia EuropeAidin ja ECHOn sisäisen valvonnan tilasta. Kausittainen yleisarviointi voisi kuitenkin olla huomattava varmuuden lähde niiden pääjohtajille. Sisäisen tarkastuksen yksikköön perustettiin vuonna 2006 kaksi lisätointa, mutta silti vaikuttaa epätodennäköiseltä, että tämänhetkisen lisähenkilöstön turvin voitaisiin toteuttaa EuropeAidin tarkastustarpeita koskevassa arvioinnissa määritetty tarkastustyö kaikilta osin esitettyä kolmivuotissykliä noudattaen. Vastaavanlainen, ECHOn tarkastustarpeita koskeva arviointi saatiin valmiiksi vuoden 2007 alkuun mennessä. |
| --- | --- |

Sekä EuropeAid-yhteistyötoimiston että humanitaarisen avun pääosaston ECHOn tarkastuksia suorittava sisäisen tarkastuksen yksikkö saattoi vuonna 2006 päätökseen lukuisia toimeksiantoja, joihin sisältyi riskinhallintajärjestelmien sekä EuropeAid-yhteistyötoimiston hankintamenettelyjen tarkastuksia. Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei tällä hetkellä laadi vuotuista yleisarviointia EuropeAidin ja ECHOn sisäisen valvonnan tilasta. Kausittainen yleisarviointi voisi kuitenkin olla huomattava varmuuden lähde niiden pääjohtajille. Sisäisen tarkastuksen yksikköön perustettiin vuonna 2006 kaksi lisätointa, mutta silti vaikuttaa epätodennäköiseltä, että tämänhetkisen lisähenkilöstön turvin voitaisiin toteuttaa EuropeAidin tarkastustarpeita koskevassa arvioinnissa määritetty tarkastustyö kaikilta osin esitettyä kolmivuotissykliä noudattaen. Vastaavanlainen, ECHOn tarkastustarpeita koskeva arviointi saatiin valmiiksi vuoden 2007 alkuun mennessä.

| 8.30. | Tiedotus- ja neuvontakeskuksen (IAC) tehtävänä ei ole antaa vuosittain lausuntoa pääosastojen vuotuisista toimintakertomuksista, vaan se osallistuu toimintakertomusten laadintaan antamalla laadintaprosessiin liittyviä neuvoja ja esittämällä kyseisenä vuonna tehtävän työn luonteen ja laajuuden mukaan arvion valvonnan tilasta (ks. SEC(2003) 59). |
| --- | --- |

8.30.

Tiedotus- ja neuvontakeskuksen (IAC) tehtävänä ei ole antaa vuosittain lausuntoa pääosastojen vuotuisista toimintakertomuksista, vaan se osallistuu toimintakertomusten laadintaan antamalla laadintaprosessiin liittyviä neuvoja ja esittämällä kyseisenä vuonna tehtävän työn luonteen ja laajuuden mukaan arvion valvonnan tilasta (ks. SEC(2003) 59).

Varmistusta antaessaan pääjohtajat nojaavat eri tietolähteisiin (esim. IAS:n ja muiden valvontaelinten, kuten IAC:n, suorittamiin tarkastuksiin), jotka kaikki vaikuttavat varmistukseen.

Vuonna 2006 EuropeAidin tiedotus- ja neuvontakeskusta vahvistettiin kahdella uudella viralla, minkä ansiosta se on voinut laajentaa toimintaansa. Tiedotus- ja valvontakeskuksen vuoden 2006 toiminta osoittaa, että sen työohjelma 2006 on viety läpi alkuperäisen suunnitelman mukaisesti.

Päätelmät ja suositukset

| 8.31 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin vain vähäinen määrä virheitä tilitapahtumissa lähetystöjen tasolla (ks. kohta 8.8). Hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla testatussa otoksessa havaittiin kuitenkin, että virheiden esiintyvyys oli olennainen (ks. kohdat 8.9 ja 8.10). |
| --- | --- |

8.31

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin vain vähäinen määrä virheitä tilitapahtumissa lähetystöjen tasolla (ks. kohta 8.8). Hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla testatussa otoksessa havaittiin kuitenkin, että virheiden esiintyvyys oli olennainen (ks. kohdat 8.9 ja 8.10).

| 8.31. | Komissio arvioi, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden ja komission suorittamien tarkastusten perusteella todettujen loppumaksuihin liittyvien virheiden rahoitusvaikutus on kokonaisuudessaan hyväksyttävä, vaikka tilanteessa onkin parantamisen varaa. |
| --- | --- |

8.31.

Komissio arvioi, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden ja komission suorittamien tarkastusten perusteella todettujen loppumaksuihin liittyvien virheiden rahoitusvaikutus on kokonaisuudessaan hyväksyttävä, vaikka tilanteessa onkin parantamisen varaa.

Tietyt tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset koskevat täytäntöönpanovaiheessa olevia sopimuksia, joiden loppumaksuja ei ole vielä maksettu ja joihin komission valvontajärjestelmän ansiosta olisi sen vuoksi sovellettava päätösvaiheessa korjaavia toimenpiteitä.

| 8.32 | Tilintarkastustuomioistuimen yleisarviointi komission valvontajärjestelmien toiminnasta vuonna 2006 on esitetty
  liitteessä 8.2
  . Kuten kohdissa 8.13–8.18 on tuotu esille, toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien toiminnassa oli edelleen puutteita hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla. |
| --- | --- |

8.32

Tilintarkastustuomioistuimen yleisarviointi komission valvontajärjestelmien toiminnasta vuonna 2006 on esitetty
  liitteessä 8.2
  . Kuten kohdissa 8.13–8.18 on tuotu esille, toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien toiminnassa oli edelleen puutteita hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla.

| 8.32. | Komission sisäisen valvonnan järjestelmä on suunniteltu niin, että siinä otetaan huomioon ulkomaanavun monivuotisuus ja varmistetaan, että edunsaajien maksupyynnöt tarkastetaan hankkeiden täytäntöönpanon keskeisissä vaiheissa, jolloin ennakkomaksuihin liittyvät virheet voidaan havaita ja korjata. |
| --- | --- |

8.32.

Komission sisäisen valvonnan järjestelmä on suunniteltu niin, että siinä otetaan huomioon ulkomaanavun monivuotisuus ja varmistetaan, että edunsaajien maksupyynnöt tarkastetaan hankkeiden täytäntöönpanon keskeisissä vaiheissa, jolloin ennakkomaksuihin liittyvät virheet voidaan havaita ja korjata.

Vuonna 2006 toteutettiin valvontajärjestelmien lujittamiseksi toimenpiteitä, joihin kuuluvat esimerkiksi talousarvion ja EKR:n kattava sopimusmenettelyjä koskeva parannettu käytännön opas, ohjelmaennusteita koskeva opas ja lähetystöjen yksityiskohtaisemmat raportointiohjeet sekä aiempaa tiukemmat jälkitarkastukset.

Komissio on tietoinen siitä, että parantamisen varaa on, mutta katsoo, että nykyisellä järjestelmällä saadaan kohtuullinen varmuus ulkoisten toimien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta kokonaisuudessaan.

| 8.33 | Mainittujen heikkouksien lieventämiseksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että: |
| --- | --- |

8.33

Mainittujen heikkouksien lieventämiseksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | hankkeiden ulkoiset tarkastajat toimittaisivat tarkastuksensa kaikki tunnetut riskialat kattavien toimeksiantojen perusteella, mukaan lukien sopimuksentekomenettelyjä ja menojen tukikelpoisuutta koskevien komission vaatimusten noudattaminen, minkä lisäksi raportointia varten olisi laadittava selkeät määräykset (ks. kohdat 8.15 ja 8.16); |
| --- | --- |

a)

hankkeiden ulkoiset tarkastajat toimittaisivat tarkastuksensa kaikki tunnetut riskialat kattavien toimeksiantojen perusteella, mukaan lukien sopimuksentekomenettelyjä ja menojen tukikelpoisuutta koskevien komission vaatimusten noudattaminen, minkä lisäksi raportointia varten olisi laadittava selkeät määräykset (ks. kohdat 8.15 ja 8.16);

| a) | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat on otettu huomioon uusissa vakiosopimuksissa ja uudessa vakiotoimeksiannossa, jotka tulivat voimaan 1. helmikuuta 2006. |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat on otettu huomioon uusissa vakiosopimuksissa ja uudessa vakiotoimeksiannossa, jotka tulivat voimaan 1. helmikuuta 2006.

| b) | CRIS-järjestelmään syötettäviä tietoja koskevia sääntöjä olisi kehitettävä siten, että järjestelmä sisältää luotettavan ja hyödyllisen analyyttisen rekisterin kaikista hanketarkastuksista, olivatpa tarkastusten suorittajina ulkoiset tarkastajat tai komission henkilöstö. Menettelyn avulla tiedot:






  — | olisivat tiiviimpiä, |
| --- | --- | --- |

b)

CRIS-järjestelmään syötettäviä tietoja koskevia sääntöjä olisi kehitettävä siten, että järjestelmä sisältää luotettavan ja hyödyllisen analyyttisen rekisterin kaikista hanketarkastuksista, olivatpa tarkastusten suorittajina ulkoiset tarkastajat tai komission henkilöstö. Menettelyn avulla tiedot:

—

olisivat tiiviimpiä,

| — | olisivat yhteydessä kyseessä olevan hankkeen hallintotietoihin, |
| --- | --- |

—

olisivat yhteydessä kyseessä olevan hankkeen hallintotietoihin,

| — | olisivat riskinarviointijärjestelmän hyödynnettävissä, |
| --- | --- |

—

olisivat riskinarviointijärjestelmän hyödynnettävissä,

| — | olisivat jaettavissa ulkosuhteiden alasta vastaavien pääosastojen kesken (ks. kohdat 8.23, 8.25 ja 8.27); |
| --- | --- |

—

olisivat jaettavissa ulkosuhteiden alasta vastaavien pääosastojen kesken (ks. kohdat 8.23, 8.25 ja 8.27);

| b) | Kokemusten pohjalta komissio aikoo kehittää edelleen CRIS-Audit-järjestelmää, jonka on tarkoitus täydentää nykyistä järjestelmää. |
| --- | --- |

b)

Kokemusten pohjalta komissio aikoo kehittää edelleen CRIS-Audit-järjestelmää, jonka on tarkoitus täydentää nykyistä järjestelmää.

| c) | lähetystöjen tarkastuksista toimittamat tiedot käytäisiin paremmin läpi EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikassa tietojen kattavuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Tämän lisäksi kaikkien linjojen olisi tehtävä omia tarkastuskäyntejä (ks. kohdat 8.20, 8.22 ja 8.24); |
| --- | --- |

c)

lähetystöjen tarkastuksista toimittamat tiedot käytäisiin paremmin läpi EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikassa tietojen kattavuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Tämän lisäksi kaikkien linjojen olisi tehtävä omia tarkastuskäyntejä (ks. kohdat 8.20, 8.22 ja 8.24);

| c) | Komissio on hiljattain muuttanut lähetystöjen käyttämää vuoden 2007 tarkastussuunnitelman raportointimallia niin, että se on nyt aiempaa yksityiskohtaisempi ja mahdollistaa selvemmän eron tekemisen tarkastusprosessin eri vaiheiden ja tarkastuksen syyn välillä. |
| --- | --- |

c)

Komissio on hiljattain muuttanut lähetystöjen käyttämää vuoden 2007 tarkastussuunnitelman raportointimallia niin, että se on nyt aiempaa yksityiskohtaisempi ja mahdollistaa selvemmän eron tekemisen tarkastusprosessin eri vaiheiden ja tarkastuksen syyn välillä.

| d) | humanitaarisen avun pääosasto ECHO tarkentaisi menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt vaihtelevien tulkintojen välttämiseksi (ks. kohta 8.11); |
| --- | --- |

d)

humanitaarisen avun pääosasto ECHO tarkentaisi menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt vaihtelevien tulkintojen välttämiseksi (ks. kohta 8.11);

| d) | Komissio jatkoi työtä sopimusorganisaatioiden kanssa parantaakseen näiden sääntöjen tuntemusta ja sovittaakseen yhteen erilaisia tulkintoja. Kaikille kumppaneille lähetettiin kesäkuussa 2007 tietosivut, joilla selvennetään voimassa olevien sääntöjen tulkintaa. |
| --- | --- |

d)

Komissio jatkoi työtä sopimusorganisaatioiden kanssa parantaakseen näiden sääntöjen tuntemusta ja sovittaakseen yhteen erilaisia tulkintoja. Kaikille kumppaneille lähetettiin kesäkuussa 2007 tietosivut, joilla selvennetään voimassa olevien sääntöjen tulkintaa.

| e) | täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneiden päätoimipaikoissa tehtävien, humanitaarisen avun pääosaston ECHOn suorittamien tarkastusten ja toisaalta kentällä tehtävien tarkastusten välinen tasapaino olisi tarkistettava, jotta hankemenojen todellisesta tilanteesta välittyisi parempi kokonaiskuva (ks. kohta 8.18). |
| --- | --- |

e)

täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneiden päätoimipaikoissa tehtävien, humanitaarisen avun pääosaston ECHOn suorittamien tarkastusten ja toisaalta kentällä tehtävien tarkastusten välinen tasapaino olisi tarkistettava, jotta hankemenojen todellisesta tilanteesta välittyisi parempi kokonaiskuva (ks. kohta 8.18).

| e) | Päätoimipaikassa ja kentällä tehtävien tarkastusten keskinäistä tasapainoa on tarkasteltu uudelleen, ja sitä olisi arvioitava koko valvontastrategian yhteydessä (ks. 8.18 kohta). |
| --- | --- |

e)

Päätoimipaikassa ja kentällä tehtävien tarkastusten keskinäistä tasapainoa on tarkasteltu uudelleen, ja sitä olisi arvioitava koko valvontastrategian yhteydessä (ks. 8.18 kohta).

---

(1)  Euroopan kehitysrahastoista maksettavasta tuesta raportoidaan erikseen, sillä sitä ei rahoiteta yleisestä talousarviosta.

(2)  Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation.

(3)  Kyseiset linjat vastaavat seuraavista maantieteellisistä alueista: 1) Aasia ja Keski-Aasia; 2) Eurooppa, eteläisen Välimeren alueen maat, Lähi-itä ja naapuruuspolitiikka; 3) Latinalainen Amerikka.

(4)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.9.

(5)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit), kohta 50.

(6)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 8.24–8.28 sekä varainhoitovuoden 2006 vuosikertomus Euroopan kehitysrahastosta rahoitetuista toimista, kohta 52.

LIITE 8.2

Valvontajärjestelmien arviointi

| Kyseessä oleva järjestelmä | Keskeinen sisäinen valvonta | Yleisarvio |
| --- | --- | --- |
| Menettelyt ja käsikirjat | Hallinnon ennakkotarkastukset | Sisäiset tarkastukset | Tapahtumien jälkitarkastukset | Ulkoinen valvonta | Johdon raportointi |
| EuropeAid-yhteistyötoimisto | | | | | | | |
| Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | | | | e.t. | | | |
| Komission lähetystöt | | | | e.t. | | | |

Kyseessä oleva järjestelmä

Keskeinen sisäinen valvonta

Yleisarvio

Menettelyt ja käsikirjat

Hallinnon ennakkotarkastukset

Sisäiset tarkastukset

Tapahtumien jälkitarkastukset

Ulkoinen valvonta

Johdon raportointi

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

e.t.

Komission lähetystöt

e.t.

Värikoodien merkitykset

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riittämätön |
| e.t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riittämätön

e.t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

LIITE 8.1

Tarkastuslausuman keskeisten huomautusten seuranta

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Virheitä täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamissa maksuissa |
| Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli olennainen täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla tarkastetussa maksuista poimitussa otoksessa.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.20). | Edunsaajien käynnistettävänä olevia tilintarkastuksia koskevat toimeksiannot on tarkistettu. | Suoritetut toimet eivät olleet vielä tuottaneet varsinaisia tuloksia vuonna 2006 tarkastettujen maksujen osalta. | Katso komission vastaukset 8.10, 8.15, 8.16 ja 8.31 kohtaan. |
| Hankkeiden ulkoiset tarkastukset |
| Ulkoisten tarkastajien toimeksiannot eivät olleet kattavia, sillä jotkin riskialat jäivät tarkastusten ulkopuolelle; esimerkkinä voidaan mainita vaadittujen sopimuksentekomenettelyjen noudattamisen testaaminen.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.15). | Uudet menotarkastuksiin sovellettavat vakiomuotoiset sopimukset ja toimeksiannot tulivat voimaan 1. helmikuuta 2006; niillä on vaikutusta etenkin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien sopimusnäkökohtien kannalta. | Kokonaisvaikutus näkyy vasta vuonna 2007 (suurimmasta osasta vuoden 2006 DAS-tarkastuksen yhteydessä tarkistetuista tarkastuskertomuksista oli tehty sopimus ennen helmikuuta 2006). | Katso komission vastaukset 8.10, 8.15 ja 8.16 kohtaan. |
| Tiedot tarkastuksista ja niiden tuloksista |
| Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevat kertomukset ja yhtenäinen tietokoneistettu hallintotietojärjestelmä (Common Relex Information System, CRIS) eivät sisällä kattavia ja järjestelmällisiä tietoja hankkeiden tarkastuksista ja niiden tuloksista.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 8.9 ja 8.10). | Tarkastustietojen vieminen CRIS-järjestelmään lisääntyi vuonna 2006, mutta ei ollut vielä täysimääräistä. Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevissa kertomuksissa tarkastuksista raportoitiin edelleen epäyhtenäisesti. | CRIS-järjestelmän käyttö lisääntyi, mutta kattavan keskitetyn tarkastuksia ja niiden tuloksia koskevan rekisterin mahdolliset edut eivät ole vielä toteutuneet. | Ks. komission vastaus 8.23 kohtaan. |
| Riskinarviointi |
| EuropeAidin riskinarvioinnissa olisi hyödynnettävä hanketason tarkastushavaintoja ja erotettava toisistaan erityyppiset täytäntöönpanosta vastaavat elimet sekä rahoitusmuodot.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.23 a). | Riskinarviointi on parantunut keskitetyn, neljännesvuosittain päivitettävän riskirekisterin käyttöönoton myötä. | Riskirekisterin käyttöönotosta huolimatta yhteys tarkastushavaintoihin puuttuu edelleen eikä selkeää, elimittäin ja rahoitusmuodoittain eriteltyä analyysiä suoriteta. | Ks. komission vastaus 8.28 kohtaan. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

Virheitä täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamissa maksuissa

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli olennainen täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla tarkastetussa maksuista poimitussa otoksessa.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.20).

Edunsaajien käynnistettävänä olevia tilintarkastuksia koskevat toimeksiannot on tarkistettu.

Suoritetut toimet eivät olleet vielä tuottaneet varsinaisia tuloksia vuonna 2006 tarkastettujen maksujen osalta.

Katso komission vastaukset 8.10, 8.15, 8.16 ja 8.31 kohtaan.

Hankkeiden ulkoiset tarkastukset

Ulkoisten tarkastajien toimeksiannot eivät olleet kattavia, sillä jotkin riskialat jäivät tarkastusten ulkopuolelle; esimerkkinä voidaan mainita vaadittujen sopimuksentekomenettelyjen noudattamisen testaaminen.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.15).

Uudet menotarkastuksiin sovellettavat vakiomuotoiset sopimukset ja toimeksiannot tulivat voimaan 1. helmikuuta 2006; niillä on vaikutusta etenkin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien sopimusnäkökohtien kannalta.

Kokonaisvaikutus näkyy vasta vuonna 2007 (suurimmasta osasta vuoden 2006 DAS-tarkastuksen yhteydessä tarkistetuista tarkastuskertomuksista oli tehty sopimus ennen helmikuuta 2006).

Katso komission vastaukset 8.10, 8.15 ja 8.16 kohtaan.

Tiedot tarkastuksista ja niiden tuloksista

Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevat kertomukset ja yhtenäinen tietokoneistettu hallintotietojärjestelmä (Common Relex Information System, CRIS) eivät sisällä kattavia ja järjestelmällisiä tietoja hankkeiden tarkastuksista ja niiden tuloksista.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 8.9 ja 8.10).

Tarkastustietojen vieminen CRIS-järjestelmään lisääntyi vuonna 2006, mutta ei ollut vielä täysimääräistä. Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevissa kertomuksissa tarkastuksista raportoitiin edelleen epäyhtenäisesti.

CRIS-järjestelmän käyttö lisääntyi, mutta kattavan keskitetyn tarkastuksia ja niiden tuloksia koskevan rekisterin mahdolliset edut eivät ole vielä toteutuneet.

Ks. komission vastaus 8.23 kohtaan.

Riskinarviointi

EuropeAidin riskinarvioinnissa olisi hyödynnettävä hanketason tarkastushavaintoja ja erotettava toisistaan erityyppiset täytäntöönpanosta vastaavat elimet sekä rahoitusmuodot.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 8.23 a).

Riskinarviointi on parantunut keskitetyn, neljännesvuosittain päivitettävän riskirekisterin käyttöönoton myötä.

Riskirekisterin käyttöönotosta huolimatta yhteys tarkastushavaintoihin puuttuu edelleen eikä selkeää, elimittäin ja rahoitusmuodoittain eriteltyä analyysiä suoriteta.

Ks. komission vastaus 8.28 kohtaan.

YHDEKSÄS LUKU

Liittymistä valmisteleva strategia

SISÄLLYS

| 9.1—9.6 | Johdanto |
| --- | --- |

9.1—9.6

| 9.7—9.25 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

9.7—9.25

| 9.7—9.10 | Tarkastuksen lähestymistapa ja sisältö |
| --- | --- |

9.7—9.10

| 9.11—9.22 | Tarkastushavainnot |
| --- | --- |

9.11—9.22

| 9.11—9.15 | Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus |
| --- | --- |

9.11—9.15

| 9.16—9.22 | Valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

9.16—9.22

| 9.23—9.25 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

9.23—9.25

| 9.26—9.37 | Aikaisempien huomautusten seurantatarkastus: Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa |
| --- | --- |

9.26—9.37

| 9.26—9.28 | Johdanto |
| --- | --- |

9.26—9.28

| 9.29—9.36 | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset |
| --- | --- |

9.29—9.36

| 9.37 | Suositukset |
| --- | --- |

9.37

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 9.1 | Tässä vuosikertomuksen luvussa käsitellään rahoitusnäkymien otsaketta 7, johon sisältyvät Keski- ja Itä-Euroopan maiden (1) EU:hun liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, ISPA ja Sapard) menot sekä Turkin liittymistä valmisteleva tukiohjelma. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

9.1

Tässä vuosikertomuksen luvussa käsitellään rahoitusnäkymien otsaketta 7, johon sisältyvät Keski- ja Itä-Euroopan maiden (1) EU:hun liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, ISPA ja Sapard) menot sekä Turkin liittymistä valmisteleva tukiohjelma.

9.2

| 9.2 | Phare-ohjelman (2) ja Turkin liittymistä valmistelevan tukiohjelman (3) hallinnoinnista vastaa laajentumisasioiden pääosasto, ja niiden kautta tuetaan hallintorakenteiden kehittämistä ja investointeja. ISPA-ohjelma (4) perustettiin helpottamaan liittymisprosessia ympäristö- ja liikennealalla, ja sen hallinnoinnista vastaa aluepolitiikan pääosasto. Sapard-ohjelman (5) täytäntöönpano kuuluu maatalouden pääosastolle, ja sen tavoitteena on auttaa edunsaajamaita ratkaisemaan ongelmia, joita syntyy maataloussektorin ja maaseudun rakenteellisen sopeuttamisen seurauksena. Lisäksi Sapard-ohjelmalla pyritään osaltaan edistämään yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

Phare-ohjelman (2) ja Turkin liittymistä valmistelevan tukiohjelman (3) hallinnoinnista vastaa laajentumisasioiden pääosasto, ja niiden kautta tuetaan hallintorakenteiden kehittämistä ja investointeja. ISPA-ohjelma (4) perustettiin helpottamaan liittymisprosessia ympäristö- ja liikennealalla, ja sen hallinnoinnista vastaa aluepolitiikan pääosasto. Sapard-ohjelman (5) täytäntöönpano kuuluu maatalouden pääosastolle, ja sen tavoitteena on auttaa edunsaajamaita ratkaisemaan ongelmia, joita syntyy maataloussektorin ja maaseudun rakenteellisen sopeuttamisen seurauksena. Lisäksi Sapard-ohjelmalla pyritään osaltaan edistämään yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa.

9.3

| 9.3 | Phare- ja ISPA-ohjelmien ja -hankkeiden sekä Turkkia koskevien ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanossa käytetään pääasiassa hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (DIS), jossa komission lähetystöt valvovat ennakkotarkastuksin hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä, tai laajennettua hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (EDIS) (6), jossa tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevasta komission ennakkovalvonnasta on luovuttu. Hajautettu hallinnointi merkitsee, että sopimuspuolille ja edunsaajille suoritettavista maksuista vastaavat kansalliset viranomaiset ja jälkivalvonnasta huolehtii komissio. |
| --- | --- |

Phare- ja ISPA-ohjelmien ja -hankkeiden sekä Turkkia koskevien ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanossa käytetään pääasiassa hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (DIS), jossa komission lähetystöt valvovat ennakkotarkastuksin hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä, tai laajennettua hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (EDIS) (6), jossa tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevasta komission ennakkovalvonnasta on luovuttu. Hajautettu hallinnointi merkitsee, että sopimuspuolille ja edunsaajille suoritettavista maksuista vastaavat kansalliset viranomaiset ja jälkivalvonnasta huolehtii komissio.

9.4

| 9.4 | Sapard-ohjelman täytäntöönpano tapahtuu niin ikään hajautetusti, mutta hankkeiden valinnassa ja tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä ei tarvita komission ennakkohyväksyntää. Komissio on omien arviointiensa perusteella antanut ohjelman hallinnoinnin kunkin edunsaajamaan tehtäväksi. Täytäntöönpanosta ja maksujen suorittamisesta vastaavat siihen valtuutetut maksajavirastot, jotka korvaavat edunsaajille aiheutuneet menot. Kunkin maksajaviraston on toimitettava komissiolle vuosittain riippumattoman todentamisviranomaisen laatima tarkastuskertomus ja todistus tileistä. Komissio valvoo, että järjestelmät ovat asianmukaisia ja toimivat vaaditulla tavalla, sekä toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt varainhoitovuoden päättyessä. |
| --- | --- |

Sapard-ohjelman täytäntöönpano tapahtuu niin ikään hajautetusti, mutta hankkeiden valinnassa ja tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä ei tarvita komission ennakkohyväksyntää. Komissio on omien arviointiensa perusteella antanut ohjelman hallinnoinnin kunkin edunsaajamaan tehtäväksi. Täytäntöönpanosta ja maksujen suorittamisesta vastaavat siihen valtuutetut maksajavirastot, jotka korvaavat edunsaajille aiheutuneet menot. Kunkin maksajaviraston on toimitettava komissiolle vuosittain riippumattoman todentamisviranomaisen laatima tarkastuskertomus ja todistus tileistä. Komissio valvoo, että järjestelmät ovat asianmukaisia ja toimivat vaaditulla tavalla, sekä toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt varainhoitovuoden päättyessä.

9.5

| 9.5 | Liittymistä valmistelevien ohjelmien maksut olivat vuonna 2006 yhteensä 2 277 miljoonaa euroa.
  Kaaviossa 9.1
  on eritelty vuonna 2006 sidotut ja käytetyt määrät. Kahdeksan vuonna 2004 EU:hun liittyneen Keski- ja Itä-Euroopan maan osalta ei sidottu uusia varoja liittymisen jälkeen (lukuun ottamatta Sapard-ohjelmaa, johon liittyen tehtiin jonkin verran maksusitoumuksia vuoden 2004 loppuun saakka). Bulgarian ja Romanian tapauksessa viimeiset maksusitoumukset tehtiin vuonna 2006. Äskettäin liittyneiden maiden aiemmat ISPA-hankkeet katsotaan nyttemmin koheesiorahaston hankkeiksi, ja komissio voi jatkaa maksujen suorittamista näihin hankkeisiin 2010/2011 saakka. Phare-ohjelman kohdalla maksut jatkuvat ainakin vuoden 2009 loppuun. |
| --- | --- |

Liittymistä valmistelevien ohjelmien maksut olivat vuonna 2006 yhteensä 2 277 miljoonaa euroa.
  Kaaviossa 9.1
  on eritelty vuonna 2006 sidotut ja käytetyt määrät. Kahdeksan vuonna 2004 EU:hun liittyneen Keski- ja Itä-Euroopan maan osalta ei sidottu uusia varoja liittymisen jälkeen (lukuun ottamatta Sapard-ohjelmaa, johon liittyen tehtiin jonkin verran maksusitoumuksia vuoden 2004 loppuun saakka). Bulgarian ja Romanian tapauksessa viimeiset maksusitoumukset tehtiin vuonna 2006. Äskettäin liittyneiden maiden aiemmat ISPA-hankkeet katsotaan nyttemmin koheesiorahaston hankkeiksi, ja komissio voi jatkaa maksujen suorittamista näihin hankkeisiin 2010/2011 saakka. Phare-ohjelman kohdalla maksut jatkuvat ainakin vuoden 2009 loppuun.

Image

Image

| 9.6 | Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä Phare-, ISPA- ja Sapard-ohjelmat sekä Turkkia koskeva ohjelma korvataan kaikki uudella liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (IPA). |
| --- | --- |

9.6

Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä Phare-, ISPA- ja Sapard-ohjelmat sekä Turkkia koskeva ohjelma korvataan kaikki uudella liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (IPA).

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen lähestymistapa ja sisältö

| 9.7 | Tarkastus perustui kahteen pääasialliseen tietolähteeseen: |
| --- | --- |

9.7

Tarkastus perustui kahteen pääasialliseen tietolähteeseen:

| a) | tapahtumatarkastukset: liittymistä valmistelevia välineitä koskevasta budjettiosuudesta poimittiin 80 tapahtuman otos; |
| --- | --- |

a)

tapahtumatarkastukset: liittymistä valmistelevia välineitä koskevasta budjettiosuudesta poimittiin 80 tapahtuman otos;

| b) | valvontajärjestelmien toiminnan arviointi seuraavilla tasoilla: komission päätoimipaikka, EU:n lähetystöt sekä kansalliset täytäntöönpano- ja maksajavirastot. |
| --- | --- |

b)

valvontajärjestelmien toiminnan arviointi seuraavilla tasoilla: komission päätoimipaikka, EU:n lähetystöt sekä kansalliset täytäntöönpano- ja maksajavirastot.

Phare-ohjelma ja Turkkia koskeva ohjelma

| 9.8 | Phare-ohjelmaa ja Turkkia koskevaa ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin: |
| --- | --- |

9.8

Phare-ohjelmaa ja Turkkia koskevaa ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin:

| a) | toimitti tapahtumatarkastuksia yhteensä 67 tapahtuman osalta komissiossa ja edunsaajamaissa Bulgariassa, Tšekissä, Unkarissa, Latviassa (asiakirjojen perusteella), Liettuassa, Puolassa, Romaniassa, Slovakiassa ja Turkissa; |
| --- | --- |

a)

toimitti tapahtumatarkastuksia yhteensä 67 tapahtuman osalta komissiossa ja edunsaajamaissa Bulgariassa, Tšekissä, Unkarissa, Latviassa (asiakirjojen perusteella), Liettuassa, Puolassa, Romaniassa, Slovakiassa ja Turkissa;

| b) | arvioi valvontajärjestelmät (sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano, jälkivalvontajärjestelmä ja ohjelmien päättäminen keskustasolla sekä erilaiset vastaavuustestit, joilla testattiin edunsaajamaissa tapahtumatarkastuksiin valittuja tapahtumia). |
| --- | --- |

b)

arvioi valvontajärjestelmät (sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano, jälkivalvontajärjestelmä ja ohjelmien päättäminen keskustasolla sekä erilaiset vastaavuustestit, joilla testattiin edunsaajamaissa tapahtumatarkastuksiin valittuja tapahtumia).

ISPA

| 9.9 | ISPA-ohjelman kohdalla tutkittiin tapahtumatarkastuksin seitsemän maksua ja julkista hankintamenettelyä, jotka liittyvät viiteen Romaniassa ja kahteen Bulgariassa toteutettavaan hankkeeseen (7). Lisäksi tutkittiin komission käyttöön ottamat valvontajärjestelmät kiinnittäen erityistä huomiota EY:n lähetystöjen toimittamiin jälkitarkastuksiin (kohta 9.3) sekä aluepolitiikan pääosaston tarkastustoimintaan. Näiden seikkojen lisäksi tutkittiin, miten kyseessä olevat maat ovat edistyneet EDIS-hyväksynnän saamisessa. |
| --- | --- |

9.9

ISPA-ohjelman kohdalla tutkittiin tapahtumatarkastuksin seitsemän maksua ja julkista hankintamenettelyä, jotka liittyvät viiteen Romaniassa ja kahteen Bulgariassa toteutettavaan hankkeeseen (7). Lisäksi tutkittiin komission käyttöön ottamat valvontajärjestelmät kiinnittäen erityistä huomiota EY:n lähetystöjen toimittamiin jälkitarkastuksiin (kohta 9.3) sekä aluepolitiikan pääosaston tarkastustoimintaan. Näiden seikkojen lisäksi tutkittiin, miten kyseessä olevat maat ovat edistyneet EDIS-hyväksynnän saamisessa.

Sapard

| 9.10 | Tarkastaessaan Sapard-ohjelmia komission tasolla tilintarkastustuomioistuin arvioi muun muassa valvontajärjestelmiä ja tutki, miten komissio oli tarkistanut todentamisviranomaisten raportit. Se testasi myös maksuista koostuvaan otokseen valitut tapahtumat (kuusi komission maksua). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti viisi Romaniassa toteutettavaa hanketta vastaavuustestein ja tapahtumatestauksin, ja testit ulotettiin myös viidestä Latviassa toteutettavasta hankkeesta koottuun otokseen. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattoivat tärkeimmät tarkastuksen aikaan täytäntöönpanovaiheessa olleet toimenpiteet, ja niiden yhteydessä tarkistettiin hankeasiakirjat maksajavirastoissa ja tehtiin käyntejä paikalle hankkeiden laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

9.10

Tarkastaessaan Sapard-ohjelmia komission tasolla tilintarkastustuomioistuin arvioi muun muassa valvontajärjestelmiä ja tutki, miten komissio oli tarkistanut todentamisviranomaisten raportit. Se testasi myös maksuista koostuvaan otokseen valitut tapahtumat (kuusi komission maksua). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti viisi Romaniassa toteutettavaa hanketta vastaavuustestein ja tapahtumatestauksin, ja testit ulotettiin myös viidestä Latviassa toteutettavasta hankkeesta koottuun otokseen. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattoivat tärkeimmät tarkastuksen aikaan täytäntöönpanovaiheessa olleet toimenpiteet, ja niiden yhteydessä tarkistettiin hankeasiakirjat maksajavirastoissa ja tehtiin käyntejä paikalle hankkeiden laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi.

Tarkastushavainnot

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

| 9.11 | Tilien perustana olevia toimia tarkastettaessa ei ilmennyt merkittäviä virheitä Phare- ja ISPA-ohjelmien tai Turkkia koskevan ohjelman kohdalla. Sapard-ohjelman yhteydessä merkittäviä virheitä kuitenkin havaittiin. |
| --- | --- |

9.11

Tilien perustana olevia toimia tarkastettaessa ei ilmennyt merkittäviä virheitä Phare- ja ISPA-ohjelmien tai Turkkia koskevan ohjelman kohdalla. Sapard-ohjelman yhteydessä merkittäviä virheitä kuitenkin havaittiin.

| 9.11. | Komissio katsoo, että Sapardin tapauksessa rahoitukseen vaikuttavien virheiden lukumäärä ei ole 9.14 kohdassa esitetyistä syistä merkittävä. |
| --- | --- |

9.11.

Komissio katsoo, että Sapardin tapauksessa rahoitukseen vaikuttavien virheiden lukumäärä ei ole 9.14 kohdassa esitetyistä syistä merkittävä.

Phare-ohjelma ja Turkkia koskeva ohjelma

| 9.12 | Phare-ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden sisältövirheen, sillä Slovakiassa oli sovellettu virheellistä osarahoitusosuutta. Lisäksi havaittiin joitakin muodollisia virheitä, esimerkiksi tapauksia, joissa tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyjä ei ollut noudatettu. |
| --- | --- |

9.12

Phare-ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden sisältövirheen, sillä Slovakiassa oli sovellettu virheellistä osarahoitusosuutta. Lisäksi havaittiin joitakin muodollisia virheitä, esimerkiksi tapauksia, joissa tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyjä ei ollut noudatettu.

ISPA

| 9.13 | Testatuissa ISPA-ohjelman tapahtumissa ei ilmennyt merkittäviä virheitä. Joitakin muodollisia virheitä ilmeni, ja niissä oli yleensä kyse tapauksista, joissa tiettyjä PRAG-oppaan (8) vaatimuksia ei ollut täytetty (ei esimerkiksi annettu selitystä, miksi arviointikomitean kokouksista puuttui äänioikeutettuja jäseniä, tai hankintasopimuksia koskevia ennakkoilmoituksia ja tehtyjä hankintasopimuksia koskevia ilmoituksia ei ollut julkaistu virallisessa lehdessä). |
| --- | --- |

9.13

Testatuissa ISPA-ohjelman tapahtumissa ei ilmennyt merkittäviä virheitä. Joitakin muodollisia virheitä ilmeni, ja niissä oli yleensä kyse tapauksista, joissa tiettyjä PRAG-oppaan (8) vaatimuksia ei ollut täytetty (ei esimerkiksi annettu selitystä, miksi arviointikomitean kokouksista puuttui äänioikeutettuja jäseniä, tai hankintasopimuksia koskevia ennakkoilmoituksia ja tehtyjä hankintasopimuksia koskevia ilmoituksia ei ollut julkaistu virallisessa lehdessä).

| 9.13. | Komissio selvittää parhaillaan olosuhteita näiden ilmeisten sopimusvelvoitteita koskevien laiminlyöntien taustalla. Vaikka PRAG-säännöt yleisesti ottaen edellyttävätkin ennakkoilmoituksen antamista, poikkeuksia saattaa esiintyä. |
| --- | --- |

9.13.

Komissio selvittää parhaillaan olosuhteita näiden ilmeisten sopimusvelvoitteita koskevien laiminlyöntien taustalla. Vaikka PRAG-säännöt yleisesti ottaen edellyttävätkin ennakkoilmoituksen antamista, poikkeuksia saattaa esiintyä.

Sapard

| 9.14 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat Sapard-tapahtumat sisälsivät merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa yhteisön tuen saajat eivät olleet noudattaneet sopimusvelvoitteitaan. Tarkastettaessa esimerkiksi erästä hanketta Romaniassa todettiin, että hanke ei ollut oikeutettu EU-rahoitukseen, sillä julkisia hankintoja koskevia komission sääntöjä ja menettelyjä ei ollut noudatettu. Joidenkin hankkeiden kohdalla ei ollut saatavilla selvää todentavaa aineistoa viranomaisten paikalla toimittamista tarkastuksista tai tarkastukset eivät olleet tarkoituksenmukaisia; yhdessä tapauksessa oli tämän seurauksena suoritettu maksu vain osittain päätökseen saadulle investoinnille. |
| --- | --- |

9.14

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat Sapard-tapahtumat sisälsivät merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa yhteisön tuen saajat eivät olleet noudattaneet sopimusvelvoitteitaan. Tarkastettaessa esimerkiksi erästä hanketta Romaniassa todettiin, että hanke ei ollut oikeutettu EU-rahoitukseen, sillä julkisia hankintoja koskevia komission sääntöjä ja menettelyjä ei ollut noudatettu. Joidenkin hankkeiden kohdalla ei ollut saatavilla selvää todentavaa aineistoa viranomaisten paikalla toimittamista tarkastuksista tai tarkastukset eivät olleet tarkoituksenmukaisia; yhdessä tapauksessa oli tämän seurauksena suoritettu maksu vain osittain päätökseen saadulle investoinnille.

| 9.14. | Useimmat havaituista virheistä liittyvät yhteen Romaniassa toteutettuun hankkeeseen. Hankintamenettelyjen osalta havaittu virhe liittyi tarjouskilpailun muodollisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

9.14.

Useimmat havaituista virheistä liittyvät yhteen Romaniassa toteutettuun hankkeeseen. Hankintamenettelyjen osalta havaittu virhe liittyi tarjouskilpailun muodollisiin seikkoihin.

Komissio on selvittänyt julkisten tarjouskilpailujen toteutuksen ja suorittanut asianmukaisen seurannan sääntöjenmukaisuuden arvioinnin yhteydessä.

Romanian viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin parantaakseen paikalla tehtävissä tarkastuksissa käytettäviä menettelyjä.

| 9.15 | Komission tasolla tarkastetun maksuotoksen osalta tilintarkastustuomioistuin toistaa viime vuonna esittämänsä huomautuksen, joka koski niin sanotun ”limited time procedure” -menettelyn (9) yhteydessä aiheutuneiden menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta. Kyse on siitä, että käyttöönotettuihin (hyväksyttyihin) menettelyihin tehdään muutos, eikä kaikkia tarkistuksia ei ole sen vuoksi suoritettu ennen kuin Sapard-virasto hyväksyy hankkeet. Toimivaltaiset Bulgarian viranomaiset eivät ole hyväksyneet tällaista menettelyä eikä myöskään komissio ole virallisesti tutkinut tai hyväksynyt sitä. Komissio myönsi, että menettely on sääntöjenvastainen eikä sitä siksi pitäisi soveltaa. Se kuitenkin päätti – lähinnä Bulgarian viranomaisten antamien (tarkistamattomien) tietojen perusteella – että 19 580 843,66 euron määrä oli tukikelpoinen, ja määrä voitiin näin ollen maksaa marraskuussa 2006. |
| --- | --- |

9.15

Komission tasolla tarkastetun maksuotoksen osalta tilintarkastustuomioistuin toistaa viime vuonna esittämänsä huomautuksen, joka koski niin sanotun ”limited time procedure” -menettelyn (9) yhteydessä aiheutuneiden menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta. Kyse on siitä, että käyttöönotettuihin (hyväksyttyihin) menettelyihin tehdään muutos, eikä kaikkia tarkistuksia ei ole sen vuoksi suoritettu ennen kuin Sapard-virasto hyväksyy hankkeet. Toimivaltaiset Bulgarian viranomaiset eivät ole hyväksyneet tällaista menettelyä eikä myöskään komissio ole virallisesti tutkinut tai hyväksynyt sitä. Komissio myönsi, että menettely on sääntöjenvastainen eikä sitä siksi pitäisi soveltaa. Se kuitenkin päätti – lähinnä Bulgarian viranomaisten antamien (tarkistamattomien) tietojen perusteella – että 19 580 843,66 euron määrä oli tukikelpoinen, ja määrä voitiin näin ollen maksaa marraskuussa 2006.

| 9.15. | Komissio pahoittelee sitä, etteivät Bulgarian viranomaiset ilmoittaneet sille aikanaan ”rajallisen määräajan menettelyn” soveltamisesta, mutta toistaa, että kyseessä oleva joidenkin monivuotisen rahoitussopimuksen määräysten (10) rikkominen on muotovirhe. Komission on arvioitava muun muassa rikkomuksen vakavuus ja yhteisölle aiheutuneet taloudelliset menetykset (11). Komissio teki tarkastuskäynnin Bulgariaan 19.–23. maaliskuuta 2007. Tiettyjen rajallisen määräajan menettelyn yhteydessä hyväksyttyjen hankkeiden tarkastus osoitti, että kussakin hyväksytyn menettelyn tarkastusvaiheessa havainnot tehtiin ennen kuin sopimus allekirjoitettiin edunsaajan kanssa, eivätkä ne niin ollen vaikuttaneet menettelyn piiriin kuuluneiden hankkeiden menojen tukikelpoisuuteen. |
| --- | --- |

9.15.

Komissio pahoittelee sitä, etteivät Bulgarian viranomaiset ilmoittaneet sille aikanaan ”rajallisen määräajan menettelyn” soveltamisesta, mutta toistaa, että kyseessä oleva joidenkin monivuotisen rahoitussopimuksen määräysten (10) rikkominen on muotovirhe. Komission on arvioitava muun muassa rikkomuksen vakavuus ja yhteisölle aiheutuneet taloudelliset menetykset (11). Komissio teki tarkastuskäynnin Bulgariaan 19.–23. maaliskuuta 2007. Tiettyjen rajallisen määräajan menettelyn yhteydessä hyväksyttyjen hankkeiden tarkastus osoitti, että kussakin hyväksytyn menettelyn tarkastusvaiheessa havainnot tehtiin ennen kuin sopimus allekirjoitettiin edunsaajan kanssa, eivätkä ne niin ollen vaikuttaneet menettelyn piiriin kuuluneiden hankkeiden menojen tukikelpoisuuteen.

Valvontajärjestelmät

| 9.16 | Liittymistä valmistelevan tukirahoituksen valvontajärjestelmien arvioinnissa on mukana kolme eri pääosastoa (kohta 9.2). Tarkastuksessa ilmeni edelleen puutteita hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuvien kansallisten viranomaisten valvontajärjestelmissä kaikkien liittymistä valmistelevien rahoitusvälineiden kohdalla. |
| --- | --- |

9.16

Liittymistä valmistelevan tukirahoituksen valvontajärjestelmien arvioinnissa on mukana kolme eri pääosastoa (kohta 9.2). Tarkastuksessa ilmeni edelleen puutteita hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuvien kansallisten viranomaisten valvontajärjestelmissä kaikkien liittymistä valmistelevien rahoitusvälineiden kohdalla.

Phare-ohjelma ja Turkkia koskeva ohjelma

| 9.17 | Tilintarkastustuomioistuin tutki tarkastuksensa yhteydessä ulkoisten tarkastajien vuoden kuluessa suorittamat jälkitarkastukset (lopputarkastukset), joihin oli valittu kohteeksi vuosien 2000 ja 2001 kansallisten Phare-ohjelmien yhteydessä rahoitetut hankkeet. Jälkitarkastuksissa ei ilmennyt taloudellisesti merkittävää virhetasoa. Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tulokset vahvistivat nämä tulokset. |
| --- | --- |

9.17

Tilintarkastustuomioistuin tutki tarkastuksensa yhteydessä ulkoisten tarkastajien vuoden kuluessa suorittamat jälkitarkastukset (lopputarkastukset), joihin oli valittu kohteeksi vuosien 2000 ja 2001 kansallisten Phare-ohjelmien yhteydessä rahoitetut hankkeet. Jälkitarkastuksissa ei ilmennyt taloudellisesti merkittävää virhetasoa. Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tulokset vahvistivat nämä tulokset.

9.18

| 9.18 | Hajautetun hallinnoinnin yhteydessä Euroopan komission lähetystöt valvovat tarjouskilpailuja ja hankintasopimusten tekoa ennakkotarkastuksin. Ennakkotarkastukset ovat olleet vaikuttava keskeinen valvontamenettely tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamisessa. Tarkastaessaan Phare-ohjelmaa ja Turkkia koskevaa ohjelmaa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarjouskilpailuja koskevaan aineistoon oli tehty usein korjauksia lähetystöjen Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa toimittamien ennakkotarkastusten jälkeen. Se osoittaa, että kansalliset valvontajärjestelmät ovat edelleen puutteelliset hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään kuuluvissa instituutioissa. On kyseisten lähetystöjen ennakkotarkastusten ansiota, että näillä puutteilla ei ollut vakavia taloudellisia seurauksia. |
| --- | --- |

Hajautetun hallinnoinnin yhteydessä Euroopan komission lähetystöt valvovat tarjouskilpailuja ja hankintasopimusten tekoa ennakkotarkastuksin. Ennakkotarkastukset ovat olleet vaikuttava keskeinen valvontamenettely tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamisessa. Tarkastaessaan Phare-ohjelmaa ja Turkkia koskevaa ohjelmaa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarjouskilpailuja koskevaan aineistoon oli tehty usein korjauksia lähetystöjen Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa toimittamien ennakkotarkastusten jälkeen. Se osoittaa, että kansalliset valvontajärjestelmät ovat edelleen puutteelliset hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään kuuluvissa instituutioissa. On kyseisten lähetystöjen ennakkotarkastusten ansiota, että näillä puutteilla ei ollut vakavia taloudellisia seurauksia.

9.19

| 9.19 | Romaniassa kaksi kolmesta Phare-ohjelman täytäntöönpanovirastosta sai EDIS-hyväksynnän joulukuussa 2006. Bulgariassa EDIS-järjestelmän myöntämisprosessi viivästyi kuitenkin edelleen Phare-ohjelman kohdalla. Tämä vahvistaa tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään kuuluvat kansallisten viranomaisten valvontajärjestelmät ovat puutteelliset. |
| --- | --- |

Romaniassa kaksi kolmesta Phare-ohjelman täytäntöönpanovirastosta sai EDIS-hyväksynnän joulukuussa 2006. Bulgariassa EDIS-järjestelmän myöntämisprosessi viivästyi kuitenkin edelleen Phare-ohjelman kohdalla. Tämä vahvistaa tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään kuuluvat kansallisten viranomaisten valvontajärjestelmät ovat puutteelliset.

| 9.19. | Komissio pahoittelee Bulgarian EDIS-hyväksynnän viivästymistä, mutta vahvistaa, ettei sitä voitu välttää, koska hallinto- ja valvontajärjestelmät eivät olleet niin hyviä, että ennakkoarvioinnista olisi voitu luopua. Voidakseen varmistaa EY:n varojen moitteettoman hoidon EDIS-järjestelmän yhteydessä komissio joutui vaatimaan hallintorakenteisiin lisäparannuksia ennen hyväksynnän antamista. Romaniassa kolmas täytäntöönpanovirasto sai EDIS-hyväksynnän huhtikuussa 2007. |
| --- | --- |

9.19.

Komissio pahoittelee Bulgarian EDIS-hyväksynnän viivästymistä, mutta vahvistaa, ettei sitä voitu välttää, koska hallinto- ja valvontajärjestelmät eivät olleet niin hyviä, että ennakkoarvioinnista olisi voitu luopua. Voidakseen varmistaa EY:n varojen moitteettoman hoidon EDIS-järjestelmän yhteydessä komissio joutui vaatimaan hallintorakenteisiin lisäparannuksia ennen hyväksynnän antamista. Romaniassa kolmas täytäntöönpanovirasto sai EDIS-hyväksynnän huhtikuussa 2007.

ISPA

| 9.20 | Komissio on seurannut ja seuraa edelleen tarkkaan ISPAn yhteyteen kuuluvia järjestelmiä ja hankkeita. Tilintarkastustuomioistuin antoi tarkastuksensa perusteella joitakin suosituksia tarkastusvälineiden ja dokumentoinnin (kuten tarkistuslistojen) parantamiseksi. |
| --- | --- |

9.20

Komissio on seurannut ja seuraa edelleen tarkkaan ISPAn yhteyteen kuuluvia järjestelmiä ja hankkeita. Tilintarkastustuomioistuin antoi tarkastuksensa perusteella joitakin suosituksia tarkastusvälineiden ja dokumentoinnin (kuten tarkistuslistojen) parantamiseksi.

| 9.20. | Tarkistuslistoja koskevat tilintarkastustuomioistuimen ehdotukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

9.20.

Tarkistuslistoja koskevat tilintarkastustuomioistuimen ehdotukset otetaan huomioon.

| 9.21 | Vuonna 2006 todettiin ISPAn hallinnointijärjestelmien kehittyneen sellaiselle tasolle, että komission oli mahdollista luopua ennakkohyväksyntää koskevasta vaatimuksesta (Romaniassa kesäkuussa ja Bulgariassa marraskuussa). Osalle täytäntöönpanovirastoja hyväksyntää ei kuitenkaan voitu vielä antaa tai se annettiin erityisehdoin. Komissio mainitsi päätöksessään tietyt seikat, joihin asianomaisten elinten on kiinnitettävä jatkossa huomiota. Toiminta oli tältä osin kesken edelleen vuoden 2006 lopussa. |
| --- | --- |

9.21

Vuonna 2006 todettiin ISPAn hallinnointijärjestelmien kehittyneen sellaiselle tasolle, että komission oli mahdollista luopua ennakkohyväksyntää koskevasta vaatimuksesta (Romaniassa kesäkuussa ja Bulgariassa marraskuussa). Osalle täytäntöönpanovirastoja hyväksyntää ei kuitenkaan voitu vielä antaa tai se annettiin erityisehdoin. Komissio mainitsi päätöksessään tietyt seikat, joihin asianomaisten elinten on kiinnitettävä jatkossa huomiota. Toiminta oli tältä osin kesken edelleen vuoden 2006 lopussa.

| 9.21. | Kyseisiä seikkoja seurataan seurantatoimien, maksupyyntöjä koskevien tarkistusten ja tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

9.21.

Kyseisiä seikkoja seurataan seurantatoimien, maksupyyntöjä koskevien tarkistusten ja tarkastusten avulla.

Sapard

| 9.22 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni Latviassa ja Romaniassa, että Sapard-ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmiin oli kyllä sisällytetty keskeiset toiminnot (12), mutta käytännössä niissä ilmeni seuraavia puutteita: |
| --- | --- |

9.22

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni Latviassa ja Romaniassa, että Sapard-ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmiin oli kyllä sisällytetty keskeiset toiminnot (12), mutta käytännössä niissä ilmeni seuraavia puutteita:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| a) | Romaniassa oli tehty muutoksia hyväksyttyihin menettelyihin (ks. myös Bulgarian tapaus edellä kohdassa 9.15) ja Latviassa maaseudun kehittämissuunnitelmaan, ilman että niille oli saatu ennakkohyväksyntä komissiolta; |
| --- | --- |

a)

Romaniassa oli tehty muutoksia hyväksyttyihin menettelyihin (ks. myös Bulgarian tapaus edellä kohdassa 9.15) ja Latviassa maaseudun kehittämissuunnitelmaan, ilman että niille oli saatu ennakkohyväksyntä komissiolta;

| a) | Kumpaakin tapausta seurataan sääntöjenmukaisuuden arviointimenettelyssä. |
| --- | --- |

a)

Kumpaakin tapausta seurataan sääntöjenmukaisuuden arviointimenettelyssä.

| b) | eräässä Romaniassa toteutetussa hankkeessa tarkastukset eivät olleet riittävän tarkkoja ja korkealaatuisia, jotta virheet olisi voitu havaita ja korjata (kohta 9.14); |
| --- | --- |

b)

eräässä Romaniassa toteutetussa hankkeessa tarkastukset eivät olleet riittävän tarkkoja ja korkealaatuisia, jotta virheet olisi voitu havaita ja korjata (kohta 9.14);

c)

| c) | Romaniassa ei ollut vielä käytössä hintoja koskevaa tietokantaa, jonka avulla olisi voitu tarkistaa, että hankinnat oli tehty kohtuullisin hinnoin; tällä oli vaikutusta hankkeen tukikelpoiseen rahamäärään. Kyseinen seikka tuotiin esiin jo vuoden 2005 vuosikertomuksessa (kohdan 9.17 c alakohta). |
| --- | --- |

Romaniassa ei ollut vielä käytössä hintoja koskevaa tietokantaa, jonka avulla olisi voitu tarkistaa, että hankinnat oli tehty kohtuullisin hinnoin; tällä oli vaikutusta hankkeen tukikelpoiseen rahamäärään. Kyseinen seikka tuotiin esiin jo vuoden 2005 vuosikertomuksessa (kohdan 9.17 c alakohta).

| c) | Hintatietokanta on yksi väline, jolla hintojen kohtuullisuutta voidaan arvioida. Monivuotisessa rahoitussopimuksessa hintatietokantaa ei vaadita Sapardin yhteydessä. Komissio yhtyy kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen, että tietokanta auttaisi varmistamaan moitteettoman varainhoidon yksityisten hankintojen yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

Hintatietokanta on yksi väline, jolla hintojen kohtuullisuutta voidaan arvioida. Monivuotisessa rahoitussopimuksessa hintatietokantaa ei vaadita Sapardin yhteydessä. Komissio yhtyy kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen, että tietokanta auttaisi varmistamaan moitteettoman varainhoidon yksityisten hankintojen yhteydessä.

Päätelmät ja suositukset

| 9.23 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa tapahtumissa ei ilmennyt merkittäviä virheitä lukuun ottamatta Sapard-ohjelmasta rahoitettuja toimia. Virheet ovat osoitus puutteista, joita havaittiin Sapard-järjestelmien tiettyjen keskeisten valvontamenettelyjen toiminnassa (kohta 9.22). Phare- ja ISPA-ohjelmien sekä Turkkia koskevan ohjelman kohdalla EY:n lähetystöt valvovat hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvia tarjouskilpailuja ja hankintasopimusten tekoa ennakkotarkastuksin, mikä on osoittautunut tehokkaaksi tavaksi korvata paikallisten viranomaisten puutteelliset valmiudet hallinnoida hankintaprosessia rahoituksen nopeasti lisääntyessä. |
| --- | --- |

9.23

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa tapahtumissa ei ilmennyt merkittäviä virheitä lukuun ottamatta Sapard-ohjelmasta rahoitettuja toimia. Virheet ovat osoitus puutteista, joita havaittiin Sapard-järjestelmien tiettyjen keskeisten valvontamenettelyjen toiminnassa (kohta 9.22). Phare- ja ISPA-ohjelmien sekä Turkkia koskevan ohjelman kohdalla EY:n lähetystöt valvovat hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvia tarjouskilpailuja ja hankintasopimusten tekoa ennakkotarkastuksin, mikä on osoittautunut tehokkaaksi tavaksi korvata paikallisten viranomaisten puutteelliset valmiudet hallinnoida hankintaprosessia rahoituksen nopeasti lisääntyessä.

| 9.23. | Kuten 9.11, 9.14 ja 9.22 kohtiin annetuissa vastauksissa todetaan, komissio katsoo, etteivät tilintarkastustuomioistuimen Sapardin yhteydessä yksilöimät virheet ole merkitseviä Romaniassa järjestettyjä julkisia tarjouskilpailuja ehkä lukuun ottamatta. Komissio on luonnollisesti tietoinen Sapardiin mahdollisesti liittyvistä riskeistä ja ottaa ne huomioon tarkastuksissaan, mutta toistaiseksi sillä ei ole näyttöä kattavasta merkittävästä riskistä. |
| --- | --- |

9.23.

Kuten 9.11, 9.14 ja 9.22 kohtiin annetuissa vastauksissa todetaan, komissio katsoo, etteivät tilintarkastustuomioistuimen Sapardin yhteydessä yksilöimät virheet ole merkitseviä Romaniassa järjestettyjä julkisia tarjouskilpailuja ehkä lukuun ottamatta. Komissio on luonnollisesti tietoinen Sapardiin mahdollisesti liittyvistä riskeistä ja ottaa ne huomioon tarkastuksissaan, mutta toistaiseksi sillä ei ole näyttöä kattavasta merkittävästä riskistä.

| 9.24 | Tarkastuslausuman keskeisten huomautusten seuranta esitetään
  liitteessä 9.1
  ja valvontajärjestelmien yleisarviointi vuodelta 2006
  liitteessä 9.2
  . |
| --- | --- |

9.24

Tarkastuslausuman keskeisten huomautusten seuranta esitetään
  liitteessä 9.1
  ja valvontajärjestelmien yleisarviointi vuodelta 2006
  liitteessä 9.2
  .

9.25

| 9.25 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio: |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio:

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| a) | seuraa tarkkaan, toimivatko jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät vaikuttavasti, ja kiinnittää erityisesti huomiota tarjouskilpailujen valmisteluun ja hallinnointiin Turkissa, EDIS-järjestelmän alaisuudessa tapahtuvaan hankintaprosessiin Bulgariassa ja Romaniassa sekä kansallisen osarahoituksen oikea-aikaiseen toimittamiseen; |
| --- | --- |

a)

seuraa tarkkaan, toimivatko jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät vaikuttavasti, ja kiinnittää erityisesti huomiota tarjouskilpailujen valmisteluun ja hallinnointiin Turkissa, EDIS-järjestelmän alaisuudessa tapahtuvaan hankintaprosessiin Bulgariassa ja Romaniassa sekä kansallisen osarahoituksen oikea-aikaiseen toimittamiseen;

| a) | Kyseisiä seikkoja seurataan seurantatoimien, maksupyyntöjä koskevien tarkistusten ja tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

a)

Kyseisiä seikkoja seurataan seurantatoimien, maksupyyntöjä koskevien tarkistusten ja tarkastusten avulla.

| b) | varmistaa, että Romanian ja Bulgarian viranomaiset kehittävät järjestelmiä siten, että niiden avulla voidaan taata asianmukainen varainhoito rakennerahastoissa sekä riittävän varmuuden saaminen yhteisön tukihakemusten oikeellisuudesta, asianmukaisuudesta ja tukikelpoisuudesta; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että Romanian ja Bulgarian viranomaiset kehittävät järjestelmiä siten, että niiden avulla voidaan taata asianmukainen varainhoito rakennerahastoissa sekä riittävän varmuuden saaminen yhteisön tukihakemusten oikeellisuudesta, asianmukaisuudesta ja tukikelpoisuudesta;

| b) | Seurantaa ja tarkastuksia jatketaan tässä tarkoituksessa. |
| --- | --- |

b)

Seurantaa ja tarkastuksia jatketaan tässä tarkoituksessa.

| c) | valvoa seurannan avulla Romanian viranomaisten antamien tarkastuskertomusten laadun parantumista Sapard-ohjelman yhteydessä; |
| --- | --- |

c)

valvoa seurannan avulla Romanian viranomaisten antamien tarkastuskertomusten laadun parantumista Sapard-ohjelman yhteydessä;

| c) | Komissio on tietoinen siitä, että raportointia paikalla tehtävistä tarkistuksista voitaisiin joissakin tapauksissa parantaa, ja tutkii asiaa tarkemmin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

Komissio on tietoinen siitä, että raportointia paikalla tehtävistä tarkistuksista voitaisiin joissakin tapauksissa parantaa, ja tutkii asiaa tarkemmin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.

| d) | varmistaa perusteellisen seurannan avulla, että Sapard-ohjelman maksajavirastot eivät tee muutoksia hyväksyttyihin menettelyihin ilman komission antamaa ennakkohyväksyntää. |
| --- | --- |

d)

varmistaa perusteellisen seurannan avulla, että Sapard-ohjelman maksajavirastot eivät tee muutoksia hyväksyttyihin menettelyihin ilman komission antamaa ennakkohyväksyntää.

| d) | Komissio on ilmaissut huolestuneisuutensa Romanian ja Bulgarian viranomaisille ja muistuttanut näitä velvollisuudesta ilmoittaa maiden liittymispäivään asti komissiolle kaikista menettelyihin ehdotetuista muutoksista ennen niiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

d)

Komissio on ilmaissut huolestuneisuutensa Romanian ja Bulgarian viranomaisille ja muistuttanut näitä velvollisuudesta ilmoittaa maiden liittymispäivään asti komissiolle kaikista menettelyihin ehdotetuista muutoksista ennen niiden täytäntöönpanoa.

AIKAISEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTATARKASTUS: ERITYISKERTOMUS NRO 6/2003 TWINNING-TOIMINNASTA PÄÄASIALLISENA INSTITUUTIOIDEN KEHITTÄMISEN KEINONA EHDOKASMAISSA

Johdanto

| 9.26 | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi heinäkuussa 2003 erityiskertomuksen nro 6/2003, jossa käsiteltiin twinning-toimintaa pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa (13). Kertomuksen tärkeimpänä päätelmänä todettiin, että twinning-toiminta oli myönteinen keino instituutioiden rakentamisessa ja nopeutti ehdokasmaiden uudistusten käynnistymistä. Hankkeiden todelliset tulokset jäivät kuitenkin vähäisemmiksi kuin liian optimistisesti odotettiin. Kustannustehokkuuden parantamiseksi ja tulosten saavuttamisen parantamiseksi erityiskertomuksessa suositeltiin että komissio: i) kiinnittäisi enemmän huomiota realististen ja saavutettavissa olevien tavoitteiden laatimiseen, ii) ryhtyisi nopeammin tulosten saavuttamista koskevaan seurantaan, iii) yksinkertaistaisi menettelyjä, iv) käyttäisi twinning-välinettä harkitummin ja v) hyödyntäisi saatuja tietoja ja kokemusta kestävyyden edistämiseen. Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattivat näitä suosituksia (14). |
| --- | --- |

9.26

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi heinäkuussa 2003 erityiskertomuksen nro 6/2003, jossa käsiteltiin twinning-toimintaa pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa (13). Kertomuksen tärkeimpänä päätelmänä todettiin, että twinning-toiminta oli myönteinen keino instituutioiden rakentamisessa ja nopeutti ehdokasmaiden uudistusten käynnistymistä. Hankkeiden todelliset tulokset jäivät kuitenkin vähäisemmiksi kuin liian optimistisesti odotettiin. Kustannustehokkuuden parantamiseksi ja tulosten saavuttamisen parantamiseksi erityiskertomuksessa suositeltiin että komissio: i) kiinnittäisi enemmän huomiota realististen ja saavutettavissa olevien tavoitteiden laatimiseen, ii) ryhtyisi nopeammin tulosten saavuttamista koskevaan seurantaan, iii) yksinkertaistaisi menettelyjä, iv) käyttäisi twinning-välinettä harkitummin ja v) hyödyntäisi saatuja tietoja ja kokemusta kestävyyden edistämiseen. Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattivat näitä suosituksia (14).

9.27

| 9.27 | Vuoden 2006 puolivälissä toimitetun seurantatarkastuksen tavoitteena oli arvioida twinning-toiminnan yleistä kehittymistä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen. Lisäksi arvioitiin, missä määrin erityiskertomuksessa esitetyt suositukset oli pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

Vuoden 2006 puolivälissä toimitetun seurantatarkastuksen tavoitteena oli arvioida twinning-toiminnan yleistä kehittymistä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen. Lisäksi arvioitiin, missä määrin erityiskertomuksessa esitetyt suositukset oli pantu täytäntöön.

9.28

| 9.28 | Komissio (laajentumisasioiden pääosasto) toimii twinning-toiminnan edistäjänä ja koordinaattorina ja laatii näin ollen muun muassa twinning-ohjekirjan muodossa sääntöjä ja ohjeita, joita twinning-kumppanien on noudatettava. Asiasta vastaavat pääosastot ovat osa sisäistä konsultointirakennetta ja mukana avustustoiminnan ohjelmoinnissa. Twinning-kumppanit, esimerkiksi tukea saavat laitokset ja jäsenvaltiot, vastaavat yksin toiminnan täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

Komissio (laajentumisasioiden pääosasto) toimii twinning-toiminnan edistäjänä ja koordinaattorina ja laatii näin ollen muun muassa twinning-ohjekirjan muodossa sääntöjä ja ohjeita, joita twinning-kumppanien on noudatettava. Asiasta vastaavat pääosastot ovat osa sisäistä konsultointirakennetta ja mukana avustustoiminnan ohjelmoinnissa. Twinning-kumppanit, esimerkiksi tukea saavat laitokset ja jäsenvaltiot, vastaavat yksin toiminnan täytäntöönpanosta.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

| 9.29 | Komissio on ottanut huomioon monet erityiskertomuksessa nro 6/2003 esitetyt huomautukset. Se tarkisti twinning-ohjekirjaa vuosina 2004 ja 2005 ja teki siihen muun muassa seuraavanlaisia korjauksia: twinning-kumppaneille maksetaan korvaukset hankkeen valmistelukuluista vain silloin, kun määräaikoja on noudatettu; paikalla oleskelevan twinning-neuvonantajan palkka maksetaan saman elimen kautta kuin hankemenot; hyväksynnän saaneiden elinten käytölle asetettiin ehdot epäreilun kilpailun välttämiseksi ja twinning-toiminnan julkisen luonteen säilyttämiseksi (hyväksynnän saaneet elimet ovat esim. tahoja, joilla on oikeus hoitaa julkishallinnon vastuulle kuuluvia tehtäviä); Twinning Light -välineen käyttöä edistetään yksinkertaisemmissa hankkeissa. Ohjekirja on vuodesta 2005 alkaen kattanut Phare-ohjelman lisäksi myös CARDS-, MEDA- ja TACIS-ohjelmat. |
| --- | --- |

9.29

Komissio on ottanut huomioon monet erityiskertomuksessa nro 6/2003 esitetyt huomautukset. Se tarkisti twinning-ohjekirjaa vuosina 2004 ja 2005 ja teki siihen muun muassa seuraavanlaisia korjauksia: twinning-kumppaneille maksetaan korvaukset hankkeen valmistelukuluista vain silloin, kun määräaikoja on noudatettu; paikalla oleskelevan twinning-neuvonantajan palkka maksetaan saman elimen kautta kuin hankemenot; hyväksynnän saaneiden elinten käytölle asetettiin ehdot epäreilun kilpailun välttämiseksi ja twinning-toiminnan julkisen luonteen säilyttämiseksi (hyväksynnän saaneet elimet ovat esim. tahoja, joilla on oikeus hoitaa julkishallinnon vastuulle kuuluvia tehtäviä); Twinning Light -välineen käyttöä edistetään yksinkertaisemmissa hankkeissa. Ohjekirja on vuodesta 2005 alkaen kattanut Phare-ohjelman lisäksi myös CARDS-, MEDA- ja TACIS-ohjelmat.

| 9.29. | Komissio pitää tervetulleena tilintarkastustuomioistuimen tunnustusta komission sitoutumiselle jatkaa ja kehittää twinning-toimintaa tehokkaana, uskottavana ja hyvin perusteltuna eurooppalaisena instituutioiden kehittämisvälineenä. Sen jatkuva mukauttaminen on erityisen tärkeää siksi, että twinning on nyt käytettävissä myös Euroopan naapuruuspolitiikan välineenä. |
| --- | --- |

9.29.

Komissio pitää tervetulleena tilintarkastustuomioistuimen tunnustusta komission sitoutumiselle jatkaa ja kehittää twinning-toimintaa tehokkaana, uskottavana ja hyvin perusteltuna eurooppalaisena instituutioiden kehittämisvälineenä. Sen jatkuva mukauttaminen on erityisen tärkeää siksi, että twinning on nyt käytettävissä myös Euroopan naapuruuspolitiikan välineenä.

| 9.30 | Edunsaajamaan sitoutuminen sekä itse hankkeen täytäntöönpanoon että yleisiin toimintaperiaatteisiin on ehdoton edellytys twinning-hankkeiden onnistumiselle. Asia todetaan myös twinning-ohjekirjassa. Kuitenkin vielä vuonna 2006 eräiden hankkeiden tuotokset olivat täysin hyödyntämättä, sillä hankkeen onnistuneen täytäntöönpanon edellytykset eivät olleet täysin täyttyneet tai edunsaajavaltio ei ollut sitoutunut hankkeen tulosten hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

9.30

Edunsaajamaan sitoutuminen sekä itse hankkeen täytäntöönpanoon että yleisiin toimintaperiaatteisiin on ehdoton edellytys twinning-hankkeiden onnistumiselle. Asia todetaan myös twinning-ohjekirjassa. Kuitenkin vielä vuonna 2006 eräiden hankkeiden tuotokset olivat täysin hyödyntämättä, sillä hankkeen onnistuneen täytäntöönpanon edellytykset eivät olleet täysin täyttyneet tai edunsaajavaltio ei ollut sitoutunut hankkeen tulosten hyödyntämiseen.

| 9.30. | Twinning-hankkeiden onnistuminen riippuu kaikkien asianomaisten toimijoiden, myös valittujen jäsenvaltion viranomaisten, aktiivisesta osallistumisesta ja täydestä sitoutumisesta hankkeeseen. |
| --- | --- |

9.30.

Twinning-hankkeiden onnistuminen riippuu kaikkien asianomaisten toimijoiden, myös valittujen jäsenvaltion viranomaisten, aktiivisesta osallistumisesta ja täydestä sitoutumisesta hankkeeseen.

| 9.31 | Hankesuunnittelu on kehittynyt huomattavasti ensimmäisten twinning-hankkeiden jälkeen. Myöhempien hankkeiden toiminta-ala on kohdennettu tarkemmin ja tavoitteet ovat täsmällisempiä ja mitattavissa. Tärkeä osatekijä mainituissa parannuksissa on ollut se, että edunsaajat ovat saaneet enemmän kokemusta EU-hankkeiden täytäntöönpanosta. Hankkeiden alkuvaiheen suunnittelu, esimerkiksi hankeselvityksen laatiminen, on kuitenkin edelleen hankalaa niille edunsaajille, joilla ei ole aiempaa kokemusta twinning-toiminnasta tai teknistä apua koskevista hankkeista. Sen vuoksi suunnitellaan edelleen monimutkaisia hankkeita, joilla on liian kunnianhimoiset tavoitteet twinning-toiminnan käynnistysvaiheessa. Niissä twinning-hankkeissa, joihin liittyi investointeja, hankintamenettelyt usein viivästyttivät twinning-täytäntöönpanoa, ja sen seurauksena hankkeita oli suunniteltava kauttaaltaan uudestaan tai niiden osa-alueita oli siirrettävä lisähankkeisiin. |
| --- | --- |

9.31

Hankesuunnittelu on kehittynyt huomattavasti ensimmäisten twinning-hankkeiden jälkeen. Myöhempien hankkeiden toiminta-ala on kohdennettu tarkemmin ja tavoitteet ovat täsmällisempiä ja mitattavissa. Tärkeä osatekijä mainituissa parannuksissa on ollut se, että edunsaajat ovat saaneet enemmän kokemusta EU-hankkeiden täytäntöönpanosta. Hankkeiden alkuvaiheen suunnittelu, esimerkiksi hankeselvityksen laatiminen, on kuitenkin edelleen hankalaa niille edunsaajille, joilla ei ole aiempaa kokemusta twinning-toiminnasta tai teknistä apua koskevista hankkeista. Sen vuoksi suunnitellaan edelleen monimutkaisia hankkeita, joilla on liian kunnianhimoiset tavoitteet twinning-toiminnan käynnistysvaiheessa. Niissä twinning-hankkeissa, joihin liittyi investointeja, hankintamenettelyt usein viivästyttivät twinning-täytäntöönpanoa, ja sen seurauksena hankkeita oli suunniteltava kauttaaltaan uudestaan tai niiden osa-alueita oli siirrettävä lisähankkeisiin.

| 9.31. | Twinning-hankkeet perustuvat komission ja edunsaajamaiden väliseen vuoropuheluun. Komissio on käynnistänyt useita aloitteita avustaakseen mahdollisia edunsaajaviranomaisia kohdennettujen twinning-hankkeiden ohjelmasuunnittelussa: |
| --- | --- |

9.31.

Twinning-hankkeet perustuvat komission ja edunsaajamaiden väliseen vuoropuheluun. Komissio on käynnistänyt useita aloitteita avustaakseen mahdollisia edunsaajaviranomaisia kohdennettujen twinning-hankkeiden ohjelmasuunnittelussa:

| — | Vuoden 2004 CD-ROM sisältää kaikki twinning-apua koskevat pyynnöt (fiches), ja se päivitettiin vuonna 2006. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2004 CD-ROM sisältää kaikki twinning-apua koskevat pyynnöt (fiches), ja se päivitettiin vuonna 2006.

| — | Vuonna 2005 julkaistuun käsikirjaan Common twinning manual sisältyy uusi malli twinning-apua koskevia pyyntöjä (fiches) varten. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2005 julkaistuun käsikirjaan Common twinning manual sisältyy uusi malli twinning-apua koskevia pyyntöjä (fiches) varten.

| — | Koulutusta on lisätty; on esimerkiksi käynnistetty kahdesti vuodessa komission päätoimipaikassa järjestettävä twinning-koordinaattoreille tarkoitettu koulutus ja järjestetty paikalla koulutustilaisuuksia. |
| --- | --- |

—

Koulutusta on lisätty; on esimerkiksi käynnistetty kahdesti vuodessa komission päätoimipaikassa järjestettävä twinning-koordinaattoreille tarkoitettu koulutus ja järjestetty paikalla koulutustilaisuuksia.

| 9.32 | Paikalla oleskelevat twinning-neuvonantajat toimittavat neljännesvuosittain edistymisraportteja, joita komissio nykyisin seuraa tarkkaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien hankkeiden tapauksessa lähetystöt olivat säännöllisesti analysoineet ja kommentoineet näitä raportteja ja ehdottaneet tarvittaessa korjaavia toimia. |
| --- | --- |

9.32

Paikalla oleskelevat twinning-neuvonantajat toimittavat neljännesvuosittain edistymisraportteja, joita komissio nykyisin seuraa tarkkaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien hankkeiden tapauksessa lähetystöt olivat säännöllisesti analysoineet ja kommentoineet näitä raportteja ja ehdottaneet tarvittaessa korjaavia toimia.

9.33

| 9.33 | Komissio ei ole yksinkertaistanut menettelyjä riittävästi. Twinning-sopimuksiin sisältyy edelleen liian yksityiskohtainen toimintatason budjetti ja kaikkien hankkeeseen osallistuvien asiantuntijoiden ansioluettelot. Näin ollen toiminnan ”hienosäätö” (esimerkiksi työryhmätapaamisiin varattujen päivien määrä tai käännettävien asiakirjojen määrä), joka on tavanomainen osa hankkeen hallinnointia alkuvaiheen jälkeen, vaatii sopimuksen muuttamista virallisesti, mikä taas mutkistaa turhaan hankkeiden hallinnointia. |
| --- | --- |

Komissio ei ole yksinkertaistanut menettelyjä riittävästi. Twinning-sopimuksiin sisältyy edelleen liian yksityiskohtainen toimintatason budjetti ja kaikkien hankkeeseen osallistuvien asiantuntijoiden ansioluettelot. Näin ollen toiminnan ”hienosäätö” (esimerkiksi työryhmätapaamisiin varattujen päivien määrä tai käännettävien asiakirjojen määrä), joka on tavanomainen osa hankkeen hallinnointia alkuvaiheen jälkeen, vaatii sopimuksen muuttamista virallisesti, mikä taas mutkistaa turhaan hankkeiden hallinnointia.

| 9.33. | Vuonna 2007 komissio on twinning-hankkeiden hallinnon selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi keventänyt edelleen twinning-toiminnan sääntöjä, muun muassa budjettimuutoksiin sovellettavia sääntöjä. Twinning-käsikirjassa esitetään joustava järjestely hyväksyttyjen sopimusten muuttamista varten. Kuten kaikissa sopimussuhteissa, muutosehdotuksista on ilmoitettava etukäteen. Vaatimus on paikallaan, sillä usein muutokset vaikuttavat vaadittujen tulosten lisäksi myös yhteisön varojen käyttöön. |
| --- | --- |

9.33.

Vuonna 2007 komissio on twinning-hankkeiden hallinnon selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi keventänyt edelleen twinning-toiminnan sääntöjä, muun muassa budjettimuutoksiin sovellettavia sääntöjä. Twinning-käsikirjassa esitetään joustava järjestely hyväksyttyjen sopimusten muuttamista varten. Kuten kaikissa sopimussuhteissa, muutosehdotuksista on ilmoitettava etukäteen. Vaatimus on paikallaan, sillä usein muutokset vaikuttavat vaadittujen tulosten lisäksi myös yhteisön varojen käyttöön.

| 9.34 | Komissio ei ole noudattanut tilintarkastustuomioistuimen suositusta käyttää twinning-toimintaa harkitummin. Valinta twinning-toiminnan ja teknisen avun välillä ei edelleenkään tapahdu minkäänlaisen syvällisen analyysin perusteella. |
| --- | --- |

9.34

Komissio ei ole noudattanut tilintarkastustuomioistuimen suositusta käyttää twinning-toimintaa harkitummin. Valinta twinning-toiminnan ja teknisen avun välillä ei edelleenkään tapahdu minkäänlaisen syvällisen analyysin perusteella.

| 9.34. | Twinning-hankkeet yksilöidään ja suunnitellaan osana komission ja edunsaajamaan välistä prosessia ja vuoropuhelua, ja lopullisesta arvioinnista ja hyväksynnästä vastaa Phare- tai Cards-hallintokomitea. |
| --- | --- |

9.34.

Twinning-hankkeet yksilöidään ja suunnitellaan osana komission ja edunsaajamaan välistä prosessia ja vuoropuhelua, ja lopullisesta arvioinnista ja hyväksynnästä vastaa Phare- tai Cards-hallintokomitea.

| 9.35 | Kaikkiin vuonna 2006 tarkastettuihin hankkeisiin sisältyi hanketuotosten kestävyyttä tukevia toimenpiteitä. Niistä voidaan mainita esimerkkeinä kouluttajille suunnattu koulutus ja tulosten hyödyntäminen lisähankkeiden yhteydessä. |
| --- | --- |

9.35

Kaikkiin vuonna 2006 tarkastettuihin hankkeisiin sisältyi hanketuotosten kestävyyttä tukevia toimenpiteitä. Niistä voidaan mainita esimerkkeinä kouluttajille suunnattu koulutus ja tulosten hyödyntäminen lisähankkeiden yhteydessä.

9.36

| 9.36 | Yleensä twinning-hankkeita toteutetaan samoilla aloilla kaikissa edunsaajamaissa. Komissio ei kuitenkaan järjestelmällisesti huolehdi parhaiden käytäntöjen levittämisestä tai esimerkiksi hankkeita ja niiden tuloksia koskevien avointen tietokantojen luomisesta. Paikalla oleskelevien twinning-neuvonantajien verkostoa ei ole myöskään perustettu, vaikka se olisi olennaisen tärkeä tekijä tietojen- ja kokemuksenvaihdossa. Hankkeiden tuloksia ei myöskään arvioida jälkikäteen järjestelmällisellä tavalla. Hankkeen päättymisen jälkeen ei ole mitään menettelyä sen varmistamiseksi, että saatuja tuloksia hyödynnetään. Ohjelmien tasolla suoritetaan ainoastaan teemakohtaisia arviointeja, jotka eivät kuitenkaan kohdistu yksittäisiin hankkeisiin vaan koko välineeseen. |
| --- | --- |

Yleensä twinning-hankkeita toteutetaan samoilla aloilla kaikissa edunsaajamaissa. Komissio ei kuitenkaan järjestelmällisesti huolehdi parhaiden käytäntöjen levittämisestä tai esimerkiksi hankkeita ja niiden tuloksia koskevien avointen tietokantojen luomisesta. Paikalla oleskelevien twinning-neuvonantajien verkostoa ei ole myöskään perustettu, vaikka se olisi olennaisen tärkeä tekijä tietojen- ja kokemuksenvaihdossa. Hankkeiden tuloksia ei myöskään arvioida jälkikäteen järjestelmällisellä tavalla. Hankkeen päättymisen jälkeen ei ole mitään menettelyä sen varmistamiseksi, että saatuja tuloksia hyödynnetään. Ohjelmien tasolla suoritetaan ainoastaan teemakohtaisia arviointeja, jotka eivät kuitenkaan kohdistu yksittäisiin hankkeisiin vaan koko välineeseen.

| 9.36. | Komissio on tehnyt paljon työtä levittääkseen twinning-toiminnan parhaita käytäntöjä julkaisemalla säännöllisesti twinning-uutisia. Se on myös julkaissut uuden twinning-esitteen ja twinning-DVD:n. |
| --- | --- |

9.36.

Komissio on tehnyt paljon työtä levittääkseen twinning-toiminnan parhaita käytäntöjä julkaisemalla säännöllisesti twinning-uutisia. Se on myös julkaissut uuden twinning-esitteen ja twinning-DVD:n.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa esitettyjä huomautuksia koskevan seurannan yhteydessä pyydettiin vuonna 2003 edunsaajamaita perustamaan twinning-neuvonantajien verkosto, mutta myönteisen palautteen puuttuessa sellaista ei ole voitu perustaa.

Eri aihepiirejä koskevien arviointien lisäksi komissio tekee yksittäisille hankkeille satunnaisia arviointeja.

Suositukset

| 9.37 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio |
| --- | --- |

9.37

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio

| 9.37. | Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin ja pyrkii ottamaan ne asianmukaisesti huomioon twinning-toimintaa kehittäessään. |
| --- | --- |

9.37.

Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin ja pyrkii ottamaan ne asianmukaisesti huomioon twinning-toimintaa kehittäessään.

| a) | miettii tiukempien ehtojen asettamista, jotta edunsaajavaltiot saataisiin hyödyntämään hankkeiden tuotoksia; |
| --- | --- |

a)

miettii tiukempien ehtojen asettamista, jotta edunsaajavaltiot saataisiin hyödyntämään hankkeiden tuotoksia;

| a) | Komissio aikoo myös jatkossa varmistua siitä, että edunsaajamaiden viranomaiset huolehtivat twinning-hankkeiden tulosten kestävyydestä. Jos tämä vaatimus ei täyty, komissio voi keskeyttää hankkeen toteutuksen. |
| --- | --- |

a)

Komissio aikoo myös jatkossa varmistua siitä, että edunsaajamaiden viranomaiset huolehtivat twinning-hankkeiden tulosten kestävyydestä. Jos tämä vaatimus ei täyty, komissio voi keskeyttää hankkeen toteutuksen.

| b) | miettii tehokkaampia tapoja tukea edunsaajia näiden ensimmäisen hankkeen suunnittelussa ja esimerkiksi hankintaprosessin suunnittelussa; |
| --- | --- |

b)

miettii tehokkaampia tapoja tukea edunsaajia näiden ensimmäisen hankkeen suunnittelussa ja esimerkiksi hankintaprosessin suunnittelussa;

| b) | Komissio on jo käynnistänyt useita hankkeita avustaakseen mahdollisia edunsaajia ja ottaa huomioon sen, että koordinointia on parannettava, jotta voitaisiin taata oikea-aikaiset hankinnat. |
| --- | --- |

b)

Komissio on jo käynnistänyt useita hankkeita avustaakseen mahdollisia edunsaajia ja ottaa huomioon sen, että koordinointia on parannettava, jotta voitaisiin taata oikea-aikaiset hankinnat.

| c) | pohtii yksityiskohtien vähentämistä twinning-sopimuksissa, jotta hankkeen hallinnointi muuttuisi joustavammaksi; |
| --- | --- |

c)

pohtii yksityiskohtien vähentämistä twinning-sopimuksissa, jotta hankkeen hallinnointi muuttuisi joustavammaksi;

| c) | Komissio on twinning-hankkeiden hallinnon selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi sitoutunut keventämään edelleen budjettimuutoksiin sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

c)

Komissio on twinning-hankkeiden hallinnon selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi sitoutunut keventämään edelleen budjettimuutoksiin sovellettavia sääntöjä.

| d) | varmistaa, että valinta twinning-toiminnan ja teknisen avun välillä tehdään pätevin perustein, ja lisää edunsaajien tietoisuutta kahden kyseisen toimintatavan eroista; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että valinta twinning-toiminnan ja teknisen avun välillä tehdään pätevin perustein, ja lisää edunsaajien tietoisuutta kahden kyseisen toimintatavan eroista;

| d) | Komissio aikoo jatkossakin tuoda esille twinning-toiminnan erityispiirteitä ja varmistaa, että valinta twinning-toiminnan ja teknisen avun välillä tehdään harkitusti. |
| --- | --- |

d)

Komissio aikoo jatkossakin tuoda esille twinning-toiminnan erityispiirteitä ja varmistaa, että valinta twinning-toiminnan ja teknisen avun välillä tehdään harkitusti.

| e) | ottaa käyttöön i) järjestelmällisen lähestymistavan jälkiarvioinnissa tai hanketulosten ja niiden käytön seurannassa ja ii) paikalla oleskelevien twinning-neuvonantajien verkoston sekä iii) hankkeiden tulokset sisältävän tietokannan, jonka avulla voidaan levittää parhaita käytäntöjä eteenpäin. |
| --- | --- |

e)

ottaa käyttöön i) järjestelmällisen lähestymistavan jälkiarvioinnissa tai hanketulosten ja niiden käytön seurannassa ja ii) paikalla oleskelevien twinning-neuvonantajien verkoston sekä iii) hankkeiden tulokset sisältävän tietokannan, jonka avulla voidaan levittää parhaita käytäntöjä eteenpäin.

| e) | i) | Komissio suorittaa edelleen säännöllisesti vaikutustenarviointeja, joiden tulokset julkistetaan kansallisten yhteyspisteiden vuotuisissa kokouksissa. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Komissio suorittaa edelleen säännöllisesti vaikutustenarviointeja, joiden tulokset julkistetaan kansallisten yhteyspisteiden vuotuisissa kokouksissa.

| ii) | Komissio pahoittelee, ettei suositeltua verkostoa ole voitu toistaiseksi perustaa muiden twinning-toimijoiden yhteistyöhaluttomuuden vuoksi. |
| --- | --- |

ii)

Komissio pahoittelee, ettei suositeltua verkostoa ole voitu toistaiseksi perustaa muiden twinning-toimijoiden yhteistyöhaluttomuuden vuoksi.

| iii) | Tietokannan perustamiseen liittyy useita kysymyksiä twinning-asiantuntijoiden kanssa tehtävän yhteistyön jatkumisen ja tietosuojan osalta. |
| --- | --- |

iii)

Tietokannan perustamiseen liittyy useita kysymyksiä twinning-asiantuntijoiden kanssa tehtävän yhteistyön jatkumisen ja tietosuojan osalta.

---

(1)  Kahdeksan vuonna 2004 EU:hun liittynyttä jäsenvaltiota (Tšekki, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Slovenia ja Slovakia) ja kaksi 1. tammikuuta 2007 EU:hun liittynyttä jäsenvaltiota (Bulgaria ja Romania) sekä ehdokasmaa Kroatia.

(2)  Puola, Unkari ja Itä-Euroopan rakennemuutos, neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89 (EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2500/2001, annettu 17 päivänä joulukuuta 2001, liittymistä valmistelevasta rahoitustuesta Turkille (EYVL L 342, 27.12.2001, s. 1).

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999 liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen luomisesta (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73).

(5)  Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeva erityinen liittymisohjelma (Sapard), neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87).

(6)  EDIS-järjestelmän yhteydessä Phare- ja ISPA-ohjelmien täytäntöönpano on annettu erityisten täytäntöönpanovirastojen tehtäväksi ja tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevasta komission ennakkovalvonnasta on luovuttu.

(7)  Maksut ISPA-tukea saavaan kolmanteen maahan (Kroatia) olivat vähemmän kuin yksi prosentti vuoden 2006 kaikista ISPA-maksuista.

(8)  Phare-, ISPA- ja Sapard-menettelyjä koskeva käytännön opas.

(9)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.10.

(10)  A jakson 5 artiklan 4 kohta.

(11)  Ks. monivuotisen rahoitussopimuksen A jakson 12 artiklan 2 ja 4 kohta.

(12)  Tehtävien asianmukainen erottaminen toisistaan, tapahtumien asianmukainen hyväksyntä, riittävä dokumentointi ja rekisteröinti, paikalla toimitetut (fyysiset) tarkastukset, riippumattomat tarkastukset.

(13)  EUVL C 167, 17.7.2003.

(14)  Euroopan parlamentin kertomus vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuodelta 2002 (A5–0200/2004), Neuvoston kokous 2569 (6970/04).

LIITE 9.1 a)

Tarkastuslausuman keskeisten huomautusten seuranta – Liittymistä valmisteleva strategia – Phare-ohjelma ja Turkkia koskeva ohjelma

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Lähetystöjen ennakkotarkastusten seurauksena on tehty suuri määrä korjauksia.
  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.13. | Lähetystöt ovat jatkuvasti antaneet tukea kansallisten viranomaisten suorittaman työn laadun parantamiseksi. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että lähetystöjen ennakkotarkastusten seurauksena oli tehty suuri määrä korjauksia myös vuonna 2006. | Komissio auttaa kaikin mahdollisin tavoin kansallisia viranomaisia kehittämään ja perustamaan asianmukaisia rakenteita ja menettelyjä hallinto- ja valvontavalmiuksiensa parantamiseksi. |
| Menettely, jolla muistutetaan kansallisia viranomaisia lopullisten ilmoitusten jättämisestä, on riittämätön; tarkistusprosessia varten ei ollut olemassa tarkistuslistoja.
  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.14. | Tarkistuslistat on laadittu. Ilmoitusten jättämisen määräaikaa on pidennetty. | Lopullisten ilmoitusten jättämisessä ilmenee edelleen viivästyksiä. | Komissio toimittaa säännöllisesti kirjalliset muistutukset siitä, että lopulliset ilmoitukset on annettava ajoissa. Asiaa on käsitelty myös yhteisissä seurantakomiteoissa. Näiden toimenpiteiden ansiosta useimmat viivästyneet lopulliset ilmoitukset on saatu ja käsitelty. |
| EDIS-hyväksynnän saaneet täytäntöönpanovirastot eivät olleen kaikissa tapauksessa varsinaisia hankintaviranomaisia.
  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.15. | Kansallisen lainsäädännön (joka koskee mm. omistamista) vuoksi täytäntöönpanovirastot eivät voi kaikissa tapauksissa olla virallisia hankintaviranomaisia. | Tämä huomautus ei ole enää ajankohtainen. | |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

Lähetystöjen ennakkotarkastusten seurauksena on tehty suuri määrä korjauksia.

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.13.

Lähetystöt ovat jatkuvasti antaneet tukea kansallisten viranomaisten suorittaman työn laadun parantamiseksi.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että lähetystöjen ennakkotarkastusten seurauksena oli tehty suuri määrä korjauksia myös vuonna 2006.

Komissio auttaa kaikin mahdollisin tavoin kansallisia viranomaisia kehittämään ja perustamaan asianmukaisia rakenteita ja menettelyjä hallinto- ja valvontavalmiuksiensa parantamiseksi.

Menettely, jolla muistutetaan kansallisia viranomaisia lopullisten ilmoitusten jättämisestä, on riittämätön; tarkistusprosessia varten ei ollut olemassa tarkistuslistoja.

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.14.

Tarkistuslistat on laadittu. Ilmoitusten jättämisen määräaikaa on pidennetty.

Lopullisten ilmoitusten jättämisessä ilmenee edelleen viivästyksiä.

Komissio toimittaa säännöllisesti kirjalliset muistutukset siitä, että lopulliset ilmoitukset on annettava ajoissa. Asiaa on käsitelty myös yhteisissä seurantakomiteoissa. Näiden toimenpiteiden ansiosta useimmat viivästyneet lopulliset ilmoitukset on saatu ja käsitelty.

EDIS-hyväksynnän saaneet täytäntöönpanovirastot eivät olleen kaikissa tapauksessa varsinaisia hankintaviranomaisia.

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.15.

Kansallisen lainsäädännön (joka koskee mm. omistamista) vuoksi täytäntöönpanovirastot eivät voi kaikissa tapauksissa olla virallisia hankintaviranomaisia.

Tämä huomautus ei ole enää ajankohtainen.

LIITE 9.1 b)

Tarkastuslausuman keskeisten huomautusten seuranta – Liittymistä valmisteleva strategia – Sapard-ohjelma

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Sapard-viraston täytäntöönpano- tai maksujärjestelyihin oli tehty muutoksia ilman komission ennakkohyväksyntää.
  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.10. | Komission muistutti kyseisiä kansallisia viranomaisia niiden velvoitteesta ilmoittaa kaikista menettelyihin ehdotetuista muutoksista komissiolle ennen muutosten toteuttamista. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös vuonna 2006, että menettelyihin oli tehty muutoksia ilman komission ennakkohyväksyntää. | Komissio on ilmaissut huolestuneisuutensa Romanian ja Bulgarian viranomaisille ja muistuttanut näitä velvollisuudesta ilmoittaa (maiden liittymispäivään asti) komissiolle kaikista menettelyihin ehdotetuista muutoksista ennen niiden täytäntöönpanoa. |
| Julkisiin tarjouskilpailuihin liittyvästä asiakirja-aineistosta ei käynyt varmasti ilmi, että tarjoukset olivat saapuneet määräajan kuluessa ja että ne oli käyty asianmukaisesti läpi.
  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.17 a). | Komission huolehti huomautuksen seurannasta tilien tarkastamis- ja hyväksymisprosessin yhteydessä. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös vuonna 2006 puutteita hankintamenettelyiden soveltamisessa. | Komissio tutkii asiaa tarkemmin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä, ja rahoitusoikaisuja ehdotetaan tarvittaessa. |
| Puuttui asianmukainen järjestelmä (esimerkiksi hintoja koskeva tietokanta) hintojen kohtuullisuuden tarkistamiseksi, mikä vaikutti tukikelpoisiin määriin.
  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.17 c). | Komission muistutti kansallisia viranomaisia tietokannan luomisesta. | Tietokannassa ilmeni edelleen puutteita. | Vaikka hintatietokanta ei olekaan sääntöihin kirjattu vaatimus, sen avulla voitaisiin ehkä taata paremmin moitteeton varainhoito yksityisten hankintojen yhteydessä. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

Sapard-viraston täytäntöönpano- tai maksujärjestelyihin oli tehty muutoksia ilman komission ennakkohyväksyntää.

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.10.

Komission muistutti kyseisiä kansallisia viranomaisia niiden velvoitteesta ilmoittaa kaikista menettelyihin ehdotetuista muutoksista komissiolle ennen muutosten toteuttamista.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös vuonna 2006, että menettelyihin oli tehty muutoksia ilman komission ennakkohyväksyntää.

Komissio on ilmaissut huolestuneisuutensa Romanian ja Bulgarian viranomaisille ja muistuttanut näitä velvollisuudesta ilmoittaa (maiden liittymispäivään asti) komissiolle kaikista menettelyihin ehdotetuista muutoksista ennen niiden täytäntöönpanoa.

Julkisiin tarjouskilpailuihin liittyvästä asiakirja-aineistosta ei käynyt varmasti ilmi, että tarjoukset olivat saapuneet määräajan kuluessa ja että ne oli käyty asianmukaisesti läpi.

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.17 a).

Komission huolehti huomautuksen seurannasta tilien tarkastamis- ja hyväksymisprosessin yhteydessä.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös vuonna 2006 puutteita hankintamenettelyiden soveltamisessa.

Komissio tutkii asiaa tarkemmin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä, ja rahoitusoikaisuja ehdotetaan tarvittaessa.

Puuttui asianmukainen järjestelmä (esimerkiksi hintoja koskeva tietokanta) hintojen kohtuullisuuden tarkistamiseksi, mikä vaikutti tukikelpoisiin määriin.

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 9.17 c).

Komission muistutti kansallisia viranomaisia tietokannan luomisesta.

Tietokannassa ilmeni edelleen puutteita.

Vaikka hintatietokanta ei olekaan sääntöihin kirjattu vaatimus, sen avulla voitaisiin ehkä taata paremmin moitteeton varainhoito yksityisten hankintojen yhteydessä.

LIITE 9.2 a)

Valvontajärjestelmien arviointi – Liittymistä valmisteleva strategia – Phare-ohjelma ja Turkkia koskeva ohjelma

| Järjestelmä | Komission sisäinen valvonta | Yleisarvio |
| --- | --- | --- |
| Menettelyt ja ohjekirjat | Ennakkotarkastukset | Sisäiset tarkastukset | Jälkitarkastukset | Johdon raportointi |
| Laajentumisasioiden pääosasto, keskushallinto | | | | | | |
| Komission lähetystöt | | | | e.t. | | |
| Hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän (DIS) piiriin kuuluvat täytäntöönpanovirastot | | | | e.t. | | |
| EDIS-hyväksynnän saaneet täytäntöönpanovirastot | | | | e.t. | | |

Järjestelmä

Komission sisäinen valvonta

Yleisarvio

Menettelyt ja ohjekirjat

Ennakkotarkastukset

Sisäiset tarkastukset

Jälkitarkastukset

Johdon raportointi

Laajentumisasioiden pääosasto, keskushallinto

Komission lähetystöt

e.t.

Hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän (DIS) piiriin kuuluvat täytäntöönpanovirastot

e.t.

EDIS-hyväksynnän saaneet täytäntöönpanovirastot

e.t.

Värikoodien merkitykset:

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riittämätön |
| e.t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riittämätön

e.t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

LIITE 9.2 b)

Valvontajärjestelmien arviointi – Liittymistä valmisteleva strategia – Sapard-ohjelma

| Järjestelmä | Keskeiset valvontamenettelyt | Yleisarvio |
| --- | --- | --- |
| Tehtävien erottaminen toisistaan | Sisäiset tarkastukset | Kirjausketju | Hallinnon tarkastukset | Alustavat hallinnolliset & tekniset valvontamenettelyt/arviot | Paikalla toimitetut tarkastukset |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto | e.t. | e.t. | | | e.t. | | |
| Hallinnointi- ja valvontavirasto Latviassa | | | | | | | |
| Hallinnointi- ja valvontavirasto Romaniassa | | | | | | | |

Järjestelmä

Keskeiset valvontamenettelyt

Yleisarvio

Tehtävien erottaminen toisistaan

Sisäiset tarkastukset

Kirjausketju

Hallinnon tarkastukset

Alustavat hallinnolliset & tekniset valvontamenettelyt/arviot

Paikalla toimitetut tarkastukset

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

e.t.

e.t.

e.t.

Hallinnointi- ja valvontavirasto Latviassa

Hallinnointi- ja valvontavirasto Romaniassa

Värikoodien merkitykset:

| | Tyydyttävä |
| --- | --- |
| | Osittain tyydyttävä |
| | Riittämätön |
| e.t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Tyydyttävä

Osittain tyydyttävä

Riittämätön

e.t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

KYMMENES LUKU

Hallintomenot

SISÄLLYS

| 10.1 | Johdanto |
| --- | --- |

10.1

| 10.2—10.26 | Toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenot |
| --- | --- |

10.2—10.26

| 10.5—10.6 | Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio |
| --- | --- |

10.5—10.6

| 10.6 | Tarkastuslausumaan liittyvät päätelmät |
| --- | --- |

10.6

| 10.7—10.25 | Toimielimiä koskevat erityiset huomautukset |
| --- | --- |

10.7—10.25

| 10.7—10.8 | Tarkastuksen sisältö |
| --- | --- |

10.7—10.8

| 10.9—10.13 | Euroopan parlamentti |
| --- | --- |

10.9—10.13

| 10.14 | Neuvosto |
| --- | --- |

10.14

| 10.15—10.16 | Komissio |
| --- | --- |

10.15—10.16

| 10.17 | Yhteisöjen tuomioistuin |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Tilintarkastustuomioistuin |
| --- | --- |

10.18

| 10.19—10.21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| --- | --- |

10.19—10.21

| 10.22—10.23 | Alueiden komitea |
| --- | --- |

10.22—10.23

| 10.24 | Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Tiettyihin riskialueisiin kohdistetun tarkastuksen päätelmät |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset |
| --- | --- |

10.26

| 10.27—10.32 | Euroopan unionin erillisvirastot |
| --- | --- |

10.27—10.32

| 10.33—10.34 | Eurooppa-koulut |
| --- | --- |

10.33—10.34

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 10.1 | Tässä luvussa käsitellään: |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

10.1

Tässä luvussa käsitellään:

| — | toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenoja (1), |
| --- | --- |

—

toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenoja (1),

| — | Euroopan unionin erillisvirastoja, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin erillisvirastoja,

| — | Eurooppa-kouluja. |
| --- | --- |

—

Eurooppa-kouluja.

TOIMIELINTEN JA MUIDEN YHTEISÖN ELINTEN HALLINTOMENOT

| 10.2 | Toimielinten hallintomenojen tarkastus koostuu kahdesta osasta. Ensimmäisessä osassa käsitellään tarkastuslausumaan liittyvä erityisarviota. Toinen osa sisältää kutakin toimielintä koskevat erityiset huomautukset, kuten varainhoitoasetuksen 143 artiklan 4 kohdassa edellytetään. Huomautukset perustuvat tarkastuksiin, jotka kohdennettiin tiettyihin aloihin aiemmissa tarkastuksissa yksilöityjen riskien perusteella. |
| --- | --- |

10.2

Toimielinten hallintomenojen tarkastus koostuu kahdesta osasta. Ensimmäisessä osassa käsitellään tarkastuslausumaan liittyvä erityisarviota. Toinen osa sisältää kutakin toimielintä koskevat erityiset huomautukset, kuten varainhoitoasetuksen 143 artiklan 4 kohdassa edellytetään. Huomautukset perustuvat tarkastuksiin, jotka kohdennettiin tiettyihin aloihin aiemmissa tarkastuksissa yksilöityjen riskien perusteella.

10.3

| 10.3 | Kukin toimielin huolehtii näiden määrärahojen hallinnoinnista suoraan, ja määrärahat käytetään yhteisön toimielinten henkilöstön palkkojen, korvausten ja eläkkeiden maksuun sekä vuokriin, hankintoihin ja sekalaisiin hallintomenoihin. Varainhoitovuonna 2006 Euroopan unionin toimielinten hallintomenot olivat 6 699 miljoonaa euroa, kuten on eritelty tarkemmin
  taulukossa 10.1
  . |
| --- | --- |

Kukin toimielin huolehtii näiden määrärahojen hallinnoinnista suoraan, ja määrärahat käytetään yhteisön toimielinten henkilöstön palkkojen, korvausten ja eläkkeiden maksuun sekä vuokriin, hankintoihin ja sekalaisiin hallintomenoihin. Varainhoitovuonna 2006 Euroopan unionin toimielinten hallintomenot olivat 6 699 miljoonaa euroa, kuten on eritelty tarkemmin
  taulukossa 10.1
  .

Taulukko 10.1 – Maksut toimielimittäin

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Euroopan parlamentti | 1 235 | 1 440 |
| Neuvosto | 533 | 585 |
| Komissio | 3 952 | 4 150 |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 211 | 238 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 92 | 99 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 96 | 108 |
| Alueiden komitea | 64 | 69 |
| Euroopan oikeusasiamies | 6 | 7 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 2 | 3 |
| Yhteensä | 6 191 | 6 699 |

(miljoonaa euroa)

2005

2006

Euroopan parlamentti

1 235

1 440

Neuvosto

533

585

Komissio

3 952

4 150

Yhteisöjen tuomioistuin

211

238

Tilintarkastustuomioistuin

92

99

Euroopan tietosuojavaltuutettu

96

108

Alueiden komitea

64

69

Euroopan oikeusasiamies

6

7

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2

3

Yhteensä

6 191

6 699

| 10.4 | Tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamissa tarkastuksissa ei ole havaittu olennaisia virheitä. Aiemmissa vuosikertomuksissa esitettyjen huomautusten seurantaa käsitellään
  taulukossa 10.2
  . |
| --- | --- |

10.4

Tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamissa tarkastuksissa ei ole havaittu olennaisia virheitä. Aiemmissa vuosikertomuksissa esitettyjen huomautusten seurantaa käsitellään
  taulukossa 10.2
  .

Taulukko 10.2 – Aiempien vuosikertomusten huomautusten seuranta

| Huomautukset | Toteutetut toimet | Tarvitaanko lisätoimia? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Virkamatkoilla aiheutuneiden majoituskustannusten korvaaminen |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.6, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 10.7:
  Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteessä VII oleva 13 artikla). Vastoin tätä määräystä kaikki toimielimet yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiestä lukuun ottamatta olivat määränneet sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle, joka ei esitä tositteita aiheutuneista majoituskuluista, suoritetaan kiinteämääräinen summa, jonka suuruus vaihtelee 30:stä 60 prosenttiin sallitusta enimmäismäärästä. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea muuttivat sisäisiä sääntöjään joulukuussa 2005, jotta ne olisivat henkilöstösääntöjen mukaiset. | Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston olisi muutettava sisäisiä sääntöjään varmistaakseen, että virkamatkoilla aiheutuneiden majoituskustannusten korvaaminen tapahtuu henkilöstösääntöjen mukaisesti. | Euroopan parlamentin vastaukset

  Kuten parlamentti ilmoitti tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin antamissaan aikaisemmissa vastauksissa, sillä on erityisiä ongelmia virkamatkojen kanssa, mikä selittyy sen toiminnan luonteella ja toiminnan jakautumisella kolmen toimipaikan kesken. Kiinteämääräistä korvausta koskevan järjestelmän soveltamisessa huomioidaan parlamentin puhemiehistölle tästä aiheesta annetut juridiset neuvot, ja sen tarkoituksena on löytää riittävän tasapuolinen ratkaisu lainsäädännön vaatimusten ja parlamentin erikoisen työympäristön asettamien edellytysten välille. Nyt käyttöön otetut yksinkertaistetut säännökset auttavat lisäksi vähentämään hallinnollisia kustannuksia, joita erityisen suuri virkamatkamäärä aiheuttaa. Katso myös vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2005 24. huhtikuuta 2007 (2) annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman 12 kohta.

  Neuvoston vastaukset

  Virkamatkoja koskevissa neuvoston pääsihteeristön uusissa säännöissä ei enää säädetä 30 prosentin kiinteämääräisestä kulukorvauksesta. Ennen kuin uudet säännöt tulevat voimaan (todennäköisesti lokakuussa 2007), niistä on neuvoteltava virallisesti henkilöstön edustajien kanssa.

  Komission vastaukset

  Virkamatkoja koskevaa ohjeistoa, joka sisältää komission henkilöstön virkamatkoihin sovellettavat sisäiset säännöt, tarkistetaan parhaillaan, jotta tilintarkastustuomioistuimen huomautus voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Uudet säännöt on tarkoitus hyväksyä vuoden 2008 alkupuolella. |
| Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.17–9.20, sekä vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, taulukko 10.2:
  Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmälle on luotava riittävä oikeusperusta mahdollisimman nopeasti, jos järjestelmän toimintaa aiotaan jatkaa. Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä selkeät säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus. | Lisäeläkejärjestelmä mainitaan parlamentin 28. syyskuuta 2005 vahvistamien Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklassa. Säännöt tulevat voimaan Euroopan parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäisenä päivänä. Sääntöjä, joissa määriteltäisiin Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudelliset sitoumukset ja vastuut siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus, ei ole laadittu. | Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevilla säännöillä ei ole oikeudellista vaikutusta ennen parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäistä päivää, eivätkä ne voi muodostaa oikeusperustaa parlamentin osallistumiselle eläkerahastoon (joka on voittoa tavoittelematon yhteisö). Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä asianmukaiset säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus. | Euroopan Parlamentin vastaukset

  Kuten parlamentti ilmoitti tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2005 koskeviin huomautuksiin antamissaan vastauksissa, sillä, että jäsenten asemaa koskevissa säännöissä todetaan (27 artiklassa), että ”eläkerahaston toimintaa jatketaan näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen niiden jäsenten tai entisten jäsenten osalta, jotka jo ovat hankkineet tähän rahastoon liittyviä oikeuksia tai odotusoikeuksia”, tunnustetaan eläkerahaston oikeusperusta epäsuorasti jo ajanjaksolla ennen mainittujen sääntöjen voimaantuloa.


  Työryhmä, jonka vastuulla on ottaa käyttöön toimet jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanemiseksi, jatkaa työtään, johon kuuluu muun muassa luonnostella säännöt parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.


  Virallisessa lehdessä julkaistun, riippumattoman vakuutusmatemaattisen tutkimuksen teettämistä eläkerahastosta koskevan tarjouskilpailun tulokset on toimitettu parlamentin puhemiehistölle. Tutkimus, joka on tarkoitus aloittaa lähitulevaisuudessa, auttaa puhemiehistöä myöhemmin päättämään toimista, joilla varmistetaan lisäeläkkeiden maksaminen jäsenten asemaa koskevien sääntöjen tultua voimaan vuonna 2009, ja laatimaan sopimus, jolla määrätään eläkerahaston ja parlamentin välisistä suhteista ja niiden velvollisuuksista. |
| Pitämättömän ylimääräisen vuosiloman suorittaminen rahana |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.18, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, taulukko 10.2:
  Neuvostossa ylimääräinen vuosiloma, jota myönnettiin ennen 31. joulukuuta 1997 korvauksena ylityöstä, suoritetaan virkamiehelle rahana tämän jäädessä eläkkeelle, ellei hän ole käyttänyt ylimääräistä vuosilomaansa. Koska ura-alueisiin A ja B kuuluva henkilöstö ei saa ylityökorvauksia, kyseiset maksut ovat henkilöstösääntöjen 56 artiklan vastaisia. | Vaikka pääsihteeristö on toteuttanut asianmukaisia toimia poistaakseen vähitellen ne jäljellä olevat ylimääräiset vuosilomapäivät, jotka ennen 31. joulukuuta 1997 myönnettiin ura-alueisiin A ja B kuuluvalle henkilöstölle korvauksena ylityöstä, pitämättömiä ylimääräisiä vuosilomia suoritettiin edelleen rahana vuonna 2006. | Pitämättä jäänyttä ylimääräistä vuosilomaa ei enää ole syytä korvata rahana. | Neuvoston vastaukset

  Neuvoston pääsihteeristö on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen kannasta, joka koskee ylityötuntien korvauksena saatujen käyttämättömien vapaapäivien kertymän korvaamista palkkana, ja yhtyy täysin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, joissa korostetaan, että käynnissä oleva normalisointiprosessi olisi saatava päätökseen mahdollisimman pian. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi, tätä varten on annettu velvoittava ohje, jonka tarkoituksena on jäljellä olevien kertymien poistaminen vuoteen 2009 mennessä. Lisäksi vuodesta 1997 lähtien on toteutettu toimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei tämä tilanne toistu tulevaisuudessa.


  Pääsihteeristö kuitenkin katsoo, että nimittävän viranomaisen velvollisuus kunnioittaa asianosaisten hankittuja oikeuksia ja luottamuksensuojaan ja yhdenvertaisen kohteluun liittyviä eurooppalaisen oikeuden perusperiaatteita merkitsee, että on tarpeen pitää voimassa järjestelmä, jossa vapaapäivien kertymä poistetaan korvauksena saatavalla vapaalla sekä palkkana lyhyen siirtymäkauden ajan. Pääsihteeristö tutkii parhaillaan kaikkia vaihtoehtoja kertymien poistamisprosessin nopeuttamiseksi edelleen, myös lyhentämällä tämänhetkistä kertymien käyttöä koskevaa määräaikaa. |
| Jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakulujen korvaaminen |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 10.11:
  Neuvosto uudisti jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakuluihin soveltamaansa korvausjärjestelmää päätöksellä 190/2003, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Korvaus maksetaan kullekin jäsenvaltiolle asetetun kiinteän määrän rajoissa. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että uusi järjestelmä kevensi huomattavasti valtuuskuntien jäsenten matkakulujen maksamisesta neuvostolle aiheutuvaa hallinnollista työtaakkaa, mutta jäsenvaltioiden tilitysten oikeellisuutta ei kuitenkaan ollut tarkastettu riittävän perusteellisesti ennen heinäkuun 2005 erän maksamista. | Sisäisen tarkastuksen raporteissa helmikuulta ja marraskuulta 2006 yksilöitiin ongelmia, jotka liittyivät epäselviin tukikelpoisuussääntöihin ja kokousten osallistujaluetteloiden puutteellisuuteen. Tilanne ei erityisesti muuttunut vuonna 2006 verrattuna vuoteen 2005.
  Pääsihteeristö aikoo parantaa kokousten osallistujien läsnäolon kirjaamista. | Jäsenvaltioiden ilmoitusten oikeellisuuden varmistamiseksi on alettava suorittaa enemmän tarkistuksia. | Neuvoston vastaukset

  Sen jälkeen, kun uusi järjestelmä neuvoston jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakulujen korvaamisesta otettiin käyttöön, neuvoston sihteeristö on asteittain alkanut suorittaa jäsenvaltioiden toimittamien tilitysten tiukkaa valvontaa. Jos poikkeavuuksia tai virheitä ilmenee, jäsenvaltioita pyydetään tekemään tarvittavat oikaisut ja toimittamaan tilityksensä uudelleen.


  Neuvoston pääsihteeristössä on parhaillaan tekeillä:







  — | päätöksen tarkistus, jonka tarkoituksena on erityisesti kelpoisuussääntöjen selkeyttäminen |

Huomautukset

Toteutetut toimet

Tarvitaanko lisätoimia?

Virkamatkoilla aiheutuneiden majoituskustannusten korvaaminen

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.6, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 10.7:

Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteessä VII oleva 13 artikla). Vastoin tätä määräystä kaikki toimielimet yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiestä lukuun ottamatta olivat määränneet sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle, joka ei esitä tositteita aiheutuneista majoituskuluista, suoritetaan kiinteämääräinen summa, jonka suuruus vaihtelee 30:stä 60 prosenttiin sallitusta enimmäismäärästä.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea muuttivat sisäisiä sääntöjään joulukuussa 2005, jotta ne olisivat henkilöstösääntöjen mukaiset.

Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston olisi muutettava sisäisiä sääntöjään varmistaakseen, että virkamatkoilla aiheutuneiden majoituskustannusten korvaaminen tapahtuu henkilöstösääntöjen mukaisesti.

Euroopan parlamentin vastaukset

Kuten parlamentti ilmoitti tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin antamissaan aikaisemmissa vastauksissa, sillä on erityisiä ongelmia virkamatkojen kanssa, mikä selittyy sen toiminnan luonteella ja toiminnan jakautumisella kolmen toimipaikan kesken. Kiinteämääräistä korvausta koskevan järjestelmän soveltamisessa huomioidaan parlamentin puhemiehistölle tästä aiheesta annetut juridiset neuvot, ja sen tarkoituksena on löytää riittävän tasapuolinen ratkaisu lainsäädännön vaatimusten ja parlamentin erikoisen työympäristön asettamien edellytysten välille. Nyt käyttöön otetut yksinkertaistetut säännökset auttavat lisäksi vähentämään hallinnollisia kustannuksia, joita erityisen suuri virkamatkamäärä aiheuttaa. Katso myös vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2005 24. huhtikuuta 2007 (2) annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman 12 kohta.

Neuvoston vastaukset

Virkamatkoja koskevissa neuvoston pääsihteeristön uusissa säännöissä ei enää säädetä 30 prosentin kiinteämääräisestä kulukorvauksesta. Ennen kuin uudet säännöt tulevat voimaan (todennäköisesti lokakuussa 2007), niistä on neuvoteltava virallisesti henkilöstön edustajien kanssa.

Komission vastaukset

Virkamatkoja koskevaa ohjeistoa, joka sisältää komission henkilöstön virkamatkoihin sovellettavat sisäiset säännöt, tarkistetaan parhaillaan, jotta tilintarkastustuomioistuimen huomautus voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Uudet säännöt on tarkoitus hyväksyä vuoden 2008 alkupuolella.

Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.17–9.20, sekä vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, taulukko 10.2:

Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmälle on luotava riittävä oikeusperusta mahdollisimman nopeasti, jos järjestelmän toimintaa aiotaan jatkaa. Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä selkeät säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.

Lisäeläkejärjestelmä mainitaan parlamentin 28. syyskuuta 2005 vahvistamien Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklassa. Säännöt tulevat voimaan Euroopan parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäisenä päivänä. Sääntöjä, joissa määriteltäisiin Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudelliset sitoumukset ja vastuut siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus, ei ole laadittu.

Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevilla säännöillä ei ole oikeudellista vaikutusta ennen parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäistä päivää, eivätkä ne voi muodostaa oikeusperustaa parlamentin osallistumiselle eläkerahastoon (joka on voittoa tavoittelematon yhteisö). Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä asianmukaiset säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.

Euroopan Parlamentin vastaukset

Kuten parlamentti ilmoitti tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2005 koskeviin huomautuksiin antamissaan vastauksissa, sillä, että jäsenten asemaa koskevissa säännöissä todetaan (27 artiklassa), että ”eläkerahaston toimintaa jatketaan näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen niiden jäsenten tai entisten jäsenten osalta, jotka jo ovat hankkineet tähän rahastoon liittyviä oikeuksia tai odotusoikeuksia”, tunnustetaan eläkerahaston oikeusperusta epäsuorasti jo ajanjaksolla ennen mainittujen sääntöjen voimaantuloa.

Työryhmä, jonka vastuulla on ottaa käyttöön toimet jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanemiseksi, jatkaa työtään, johon kuuluu muun muassa luonnostella säännöt parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.

Virallisessa lehdessä julkaistun, riippumattoman vakuutusmatemaattisen tutkimuksen teettämistä eläkerahastosta koskevan tarjouskilpailun tulokset on toimitettu parlamentin puhemiehistölle. Tutkimus, joka on tarkoitus aloittaa lähitulevaisuudessa, auttaa puhemiehistöä myöhemmin päättämään toimista, joilla varmistetaan lisäeläkkeiden maksaminen jäsenten asemaa koskevien sääntöjen tultua voimaan vuonna 2009, ja laatimaan sopimus, jolla määrätään eläkerahaston ja parlamentin välisistä suhteista ja niiden velvollisuuksista.

Pitämättömän ylimääräisen vuosiloman suorittaminen rahana

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.18, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, taulukko 10.2:

Neuvostossa ylimääräinen vuosiloma, jota myönnettiin ennen 31. joulukuuta 1997 korvauksena ylityöstä, suoritetaan virkamiehelle rahana tämän jäädessä eläkkeelle, ellei hän ole käyttänyt ylimääräistä vuosilomaansa. Koska ura-alueisiin A ja B kuuluva henkilöstö ei saa ylityökorvauksia, kyseiset maksut ovat henkilöstösääntöjen 56 artiklan vastaisia.

Vaikka pääsihteeristö on toteuttanut asianmukaisia toimia poistaakseen vähitellen ne jäljellä olevat ylimääräiset vuosilomapäivät, jotka ennen 31. joulukuuta 1997 myönnettiin ura-alueisiin A ja B kuuluvalle henkilöstölle korvauksena ylityöstä, pitämättömiä ylimääräisiä vuosilomia suoritettiin edelleen rahana vuonna 2006.

Pitämättä jäänyttä ylimääräistä vuosilomaa ei enää ole syytä korvata rahana.

Neuvoston vastaukset

Neuvoston pääsihteeristö on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen kannasta, joka koskee ylityötuntien korvauksena saatujen käyttämättömien vapaapäivien kertymän korvaamista palkkana, ja yhtyy täysin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, joissa korostetaan, että käynnissä oleva normalisointiprosessi olisi saatava päätökseen mahdollisimman pian. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi, tätä varten on annettu velvoittava ohje, jonka tarkoituksena on jäljellä olevien kertymien poistaminen vuoteen 2009 mennessä. Lisäksi vuodesta 1997 lähtien on toteutettu toimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei tämä tilanne toistu tulevaisuudessa.

Pääsihteeristö kuitenkin katsoo, että nimittävän viranomaisen velvollisuus kunnioittaa asianosaisten hankittuja oikeuksia ja luottamuksensuojaan ja yhdenvertaisen kohteluun liittyviä eurooppalaisen oikeuden perusperiaatteita merkitsee, että on tarpeen pitää voimassa järjestelmä, jossa vapaapäivien kertymä poistetaan korvauksena saatavalla vapaalla sekä palkkana lyhyen siirtymäkauden ajan. Pääsihteeristö tutkii parhaillaan kaikkia vaihtoehtoja kertymien poistamisprosessin nopeuttamiseksi edelleen, myös lyhentämällä tämänhetkistä kertymien käyttöä koskevaa määräaikaa.

Jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakulujen korvaaminen

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 10.11:

Neuvosto uudisti jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakuluihin soveltamaansa korvausjärjestelmää päätöksellä 190/2003, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Korvaus maksetaan kullekin jäsenvaltiolle asetetun kiinteän määrän rajoissa. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että uusi järjestelmä kevensi huomattavasti valtuuskuntien jäsenten matkakulujen maksamisesta neuvostolle aiheutuvaa hallinnollista työtaakkaa, mutta jäsenvaltioiden tilitysten oikeellisuutta ei kuitenkaan ollut tarkastettu riittävän perusteellisesti ennen heinäkuun 2005 erän maksamista.

Sisäisen tarkastuksen raporteissa helmikuulta ja marraskuulta 2006 yksilöitiin ongelmia, jotka liittyivät epäselviin tukikelpoisuussääntöihin ja kokousten osallistujaluetteloiden puutteellisuuteen. Tilanne ei erityisesti muuttunut vuonna 2006 verrattuna vuoteen 2005.

Pääsihteeristö aikoo parantaa kokousten osallistujien läsnäolon kirjaamista.

Jäsenvaltioiden ilmoitusten oikeellisuuden varmistamiseksi on alettava suorittaa enemmän tarkistuksia.

Neuvoston vastaukset

Sen jälkeen, kun uusi järjestelmä neuvoston jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakulujen korvaamisesta otettiin käyttöön, neuvoston sihteeristö on asteittain alkanut suorittaa jäsenvaltioiden toimittamien tilitysten tiukkaa valvontaa. Jos poikkeavuuksia tai virheitä ilmenee, jäsenvaltioita pyydetään tekemään tarvittavat oikaisut ja toimittamaan tilityksensä uudelleen.

Neuvoston pääsihteeristössä on parhaillaan tekeillä:

—

päätöksen tarkistus, jonka tarkoituksena on erityisesti kelpoisuussääntöjen selkeyttäminen

| — | läsnäololomakkeiden korvaaminen sähköiseen kulkulupaan perustuvalla järjestelmällä. |
| --- | --- |

—

läsnäololomakkeiden korvaaminen sähköiseen kulkulupaan perustuvalla järjestelmällä.

Komission suorittamia perhelisiä koskeva seuranta

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 10.12:

Henkilöstön jäseniä, jotka saavat kotitalouslisää ja joilla ei ole huollettavana olevia lapsia, ei säännöllisesti pyydetä ajantasaistamaan kyseisiä tietoja. Näyttöä ei saatu siitä, että asianomaisista 1 605:stä Brysselissä työskentelevästä komission henkilöstön jäsenestä 676:ta olisi milloinkaan pyydetty vahvistamaan tai ajantasaistamaan alkuperäistä ilmoitustaan. Riittäviä tarkastuksia ei myöskään tehty sellaisten tapausten osalta, joissa henkilöstön jäsen on mahdollisesti saanut kansallisia huollettavana olevasta lapsesta maksettavia lisiä, jotka olisi niin ollen pitänyt vähentää henkilöstösääntöjen perusteella maksetuista lisistä.

Oikeutta erilaisiin lisiin valvotaan edelleen pääasiassa sillä perusteella, että henkilöstö vapaaehtoisesti ilmoittaa tarvittavat tiedot. Komissio kävi kuitenkin vuonna 2006 läpi 231 tapausta mainituista 676:sta ja aikoo tarkastaa loput niistä tulevien kahden vuoden kuluessa.

Komission on toteutettava lisää toimia, niin että perhelisiin kohdistetaan tarkastuksia säännöllisesti.

Komission vastaukset

Komissio aikoo saada jäljellä olevia tapauksia koskevan seurannan päätökseen vuoden 2008 alkuun mennessä. Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto laatii parhaillaan uutta tietojärjestelmää (IRIS), jolla menettelyjen dokumentointi ja sen noudattamisen valvonta muutetaan täysin sähköiseksi. Uusi järjestelmä otetaan käyttöön asteittain vuoden 2007 puolivälin ja vuoden 2009 välillä.

Yhteisöjen tuomioistuimen sisäisen tarkastuksen osasto

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.21, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohdat 10.13 ja 10.14:

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että sisäisen tarkastuksen osaston päällikkö vastasi tulojen ja menojen hyväksyjien toimien ennakkotarkastuksista. Tilanteen havaittiin pysyneen muuttumattomana varainhoitovuonna 2005. Osallistuminen tällä tavoin taloustapahtumien toteuttamiseen ei ole sen sisäisen tarkastajan tehtävässä edellytettävän täydellisen riippumattomuuden mukaista, josta säädetään varainhoitoasetuksen 86 artiklassa.

Varainhoitovuoden 2005 jälkipuoliskolla sisäinen tarkastaja toimitti joitakin erityistarkastuksia ja antoi suosituksia asianomaisille yksiköille. Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen aikaan yhtään sisäisen tarkastajan kertomusta ei kuitenkaan ollut käytettävissä.

Sisäisen tarkastuksen osaston päällikkö vastasi vuonna 2006 edelleen tulojen ja menojen hyväksyjien toimien ennakkotarkastuksista. Sisäisen tarkastuksen osasto laati kaksi tarkastuskertomusta ja antoi useita suosituksia, joiden tuloksena saatiin aikaan huomattavia säästöjä.

Valvontajärjestelmä olisi organisoitava uudelleen, jotta voidaan taata sisäisen tarkastuksen osaston täydellinen riippumattomuus.

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

| 10.5 | Tarkastuksessa arvioitiin toimielinten hallintomenoihin liittyvien tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus tarkastuslausumaan liittyvää erityisarviota varten. Tilintarkastustuomioistuin tutki valvontajärjestelmät sekä tarkasti satunnaisotoksen, johon oli poimittu 61 tapahtumaa koko hallintomenojen alalta. |
| --- | --- |

10.5

Tarkastuksessa arvioitiin toimielinten hallintomenoihin liittyvien tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus tarkastuslausumaan liittyvää erityisarviota varten. Tilintarkastustuomioistuin tutki valvontajärjestelmät sekä tarkasti satunnaisotoksen, johon oli poimittu 61 tapahtumaa koko hallintomenojen alalta.

Tarkastuslausumaan liittyvät päätelmät

| 10.6 | Kohdissa 10.9–10.12 mainituista seikoista riippumatta voidaan todeta, että kaikissa toimielimissä oli varainhoitovuonna 2006 varainhoitoasetuksen mukaiset tyydyttävät valvontajärjestelmät ja että testatussa otoksessa ei ilmennyt virheitä olennaisessa määrin. Tilintarkastustuomioistuin pyytää kuitenkin kiinnittämään huomiota korjaavia toimia edellyttäviin valvontajärjestelmien puutteisiin, joita käsitellään kohdassa 10.25. |
| --- | --- |

10.6

Kohdissa 10.9–10.12 mainituista seikoista riippumatta voidaan todeta, että kaikissa toimielimissä oli varainhoitovuonna 2006 varainhoitoasetuksen mukaiset tyydyttävät valvontajärjestelmät ja että testatussa otoksessa ei ilmennyt virheitä olennaisessa määrin. Tilintarkastustuomioistuin pyytää kuitenkin kiinnittämään huomiota korjaavia toimia edellyttäviin valvontajärjestelmien puutteisiin, joita käsitellään kohdassa 10.25.

Toimielimiä koskevat erityiset huomautukset

Tarkastuksen sisältö

| 10.7 | Kohdassa 10.2 tarkoitettujen tiettyjen riskialttiiden alojen tarkastukseen kuului valvontajärjestelmien arvioiminen sekä useiden otosten poimiminen seuraavilta osa-alueilta: |
| --- | --- |

10.7

Kohdassa 10.2 tarkoitettujen tiettyjen riskialttiiden alojen tarkastukseen kuului valvontajärjestelmien arvioiminen sekä useiden otosten poimiminen seuraavilta osa-alueilta:

| i) | neuvottelumenettelyt (komission infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistot Brysselissä ja Luxemburgissa, Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea); |
| --- | --- |

i)

neuvottelumenettelyt (komission infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistot Brysselissä ja Luxemburgissa, Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea);

| ii) | toimielinten jäsenten kulujen ja korvausten maksaminen (Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea); |
| --- | --- |

ii)

toimielinten jäsenten kulujen ja korvausten maksaminen (Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea);

| iii) | komission lähetystöihin kohdistuva komission keskusyksiköiden valvonta (komission ulkosuhteiden pääosasto); |
| --- | --- |

iii)

komission lähetystöihin kohdistuva komission keskusyksiköiden valvonta (komission ulkosuhteiden pääosasto);

| iv) | menetelmät, joilla varmistetaan sisäisen valvonnan vähimmäisstandardien toteuttaminen (neuvosto); |
| --- | --- |

iv)

menetelmät, joilla varmistetaan sisäisen valvonnan vähimmäisstandardien toteuttaminen (neuvosto);

| v) | sisäisen tarkastuksen toiminto (yhteisöjen tuomioistuin). |
| --- | --- |

v)

sisäisen tarkastuksen toiminto (yhteisöjen tuomioistuin).

10.8

| 10.8 | Havaituista puutteista laadittu yhteenveto on esitetty jäljempänä, ja niitä koskevat päätelmät tuodaan esiin kohdassa 10.25. Kyseisten virheiden ja puutteiden ei voida päätellä koskevan koko hallintomenojen alaa, sillä kuhunkin toimielimeen liittyvät tarkastetut erityisalat valittiin tiedossa olevien riskien perusteella. |
| --- | --- |

Havaituista puutteista laadittu yhteenveto on esitetty jäljempänä, ja niitä koskevat päätelmät tuodaan esiin kohdassa 10.25. Kyseisten virheiden ja puutteiden ei voida päätellä koskevan koko hallintomenojen alaa, sillä kuhunkin toimielimeen liittyvät tarkastetut erityisalat valittiin tiedossa olevien riskien perusteella.

Euroopan parlamentti

| 10.9 | Tilintarkastustuomioistuin on vuodesta 1998 alkaen useaan otteeseen (3) tuonut esiin puutteita, jotka liittyvät puhemiehistön (parlamentin puhemiehestä ja 14 varapuhemiehestä koostuva elin) vahvistamiin Euroopan parlamentin jäsenten avustajakorvauksen maksamista koskeviin sääntöihin. Varainhoitovuonna 2006 Euroopan parlamentin jäsenten avustajakorvauksesta aiheutui noin 132 miljoonan euron menot. |
| --- | --- |

10.9

Tilintarkastustuomioistuin on vuodesta 1998 alkaen useaan otteeseen (3) tuonut esiin puutteita, jotka liittyvät puhemiehistön (parlamentin puhemiehestä ja 14 varapuhemiehestä koostuva elin) vahvistamiin Euroopan parlamentin jäsenten avustajakorvauksen maksamista koskeviin sääntöihin. Varainhoitovuonna 2006 Euroopan parlamentin jäsenten avustajakorvauksesta aiheutui noin 132 miljoonan euron menot.

10.10

| 10.10 | Parlamentin jäsenten esittämiin tositteisiin liittyviä sääntöjä muutettiin varainhoitovuonna 2004, ja uusista säännöistä johtuvat velvollisuudet selitettiin kvestorien ilmoituksessa heinäkuulta 2005. Tällöin parlamentin jäseniä vaadittiin esittämään 1. marraskuuta 2005 mennessä tositteet saamansa korvauksen käytöstä heinäkuun 2004 ja kesäkuun 2005 väliseltä ajalta. Määräaikaa pidennettiin myöhemmin useita kertoja. Tilintarkastustuomioistuimen saamien tietojen mukaan parlamentin jäsenten esittämät ja asiasta vastaavan hallinnollisen yksikön riittävinä pitämät tositteet kattavat ainoastaan 27,2 prosenttia (11,9 miljoonaa euroa) heinäkuun–joulukuun 2004 asianomaisista menoista ja 22,5 prosenttia (27,1 miljoonaa euroa) koko vuoden 2005 kyseisistä menoista. |
| --- | --- |

Parlamentin jäsenten esittämiin tositteisiin liittyviä sääntöjä muutettiin varainhoitovuonna 2004, ja uusista säännöistä johtuvat velvollisuudet selitettiin kvestorien ilmoituksessa heinäkuulta 2005. Tällöin parlamentin jäseniä vaadittiin esittämään 1. marraskuuta 2005 mennessä tositteet saamansa korvauksen käytöstä heinäkuun 2004 ja kesäkuun 2005 väliseltä ajalta. Määräaikaa pidennettiin myöhemmin useita kertoja. Tilintarkastustuomioistuimen saamien tietojen mukaan parlamentin jäsenten esittämät ja asiasta vastaavan hallinnollisen yksikön riittävinä pitämät tositteet kattavat ainoastaan 27,2 prosenttia (11,9 miljoonaa euroa) heinäkuun–joulukuun 2004 asianomaisista menoista ja 22,5 prosenttia (27,1 miljoonaa euroa) koko vuoden 2005 kyseisistä menoista.

| 10.11 | Kvestorien 23. maaliskuuta 2007 päivätyssä ilmoituksessa vuotta 2006 koskevien tositteiden esittämisen määräaikaa pidennettiin 30. huhtikuuta 2007 asti mainitsematta samalla, että vuosiin 2004 ja 2005 liittyvät tositteet oli kuitenkin vielä esitettävä. Puhemiehistö ei ollut 1. toukokuuta 2007 mennessä toteuttanut toimia varmistaakseen, että riittävien tositteiden esittämistä koskeva velvoite on täytetty. |
| --- | --- |

10.11

Kvestorien 23. maaliskuuta 2007 päivätyssä ilmoituksessa vuotta 2006 koskevien tositteiden esittämisen määräaikaa pidennettiin 30. huhtikuuta 2007 asti mainitsematta samalla, että vuosiin 2004 ja 2005 liittyvät tositteet oli kuitenkin vielä esitettävä. Puhemiehistö ei ollut 1. toukokuuta 2007 mennessä toteuttanut toimia varmistaakseen, että riittävien tositteiden esittämistä koskeva velvoite on täytetty.

| 10.10–10.11. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Alkuperäisen tekstin epäselvyyden ja Euroopan unionin vuonna 2004 tapahtuneen laajenemisen takia kvestorit joutuivat perinpohjaisten poliittisten ja teknisten kuulemisien jälkeen laatimaan ja hyväksymään täytäntöönpanomääräykset. Puhemiehistö päätti siitä syystä jatkaa määräaikaa ja kehotti kvestoreita tutkimaan tapoja yksinkertaistaa menojen selvityksien yhteydessä toimitettavia teknisiä asiakirjoja. |
| --- | --- |

10.10–10.11.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Alkuperäisen tekstin epäselvyyden ja Euroopan unionin vuonna 2004 tapahtuneen laajenemisen takia kvestorit joutuivat perinpohjaisten poliittisten ja teknisten kuulemisien jälkeen laatimaan ja hyväksymään täytäntöönpanomääräykset. Puhemiehistö päätti siitä syystä jatkaa määräaikaa ja kehotti kvestoreita tutkimaan tapoja yksinkertaistaa menojen selvityksien yhteydessä toimitettavia teknisiä asiakirjoja.

Koska tilanteet eroavat suuresti jäsenvaltioissa ja uusien vaatimusten noudattaminen vaatii aikaa, ei katsottu asianmukaiseksi määrätä lopullista määräaikaa velvoitteille, jotka johtuivat uudelleentarkasteltavana olevasta säännöstä.

Puhemiehistö hyväksyi lisäksi 25. syyskuuta 2006 (jäsenien ja heidän avustajiensa oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan) uuden säännöstön nimeltään ”Codex”, joka vaikutti avustajakorvausta koskeviin sääntöihin (jonka uuden version puhemiehistö hyväksyi 13. joulukuuta 2006).

Kvestorit ilmoittivat tähän liittyen kaikille jäsenille, että asiakirjat oli toimitettava ennen 30. huhtikuuta 2007. Asiakirjoja on saatu suuri määrä ja ne ovat nyt tarkastettavina.

| 10.12 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa näin ollen, että puhemiehistö ei ole varmistanut riittävien tositteiden esittämistä koskevien sääntöjen vaikuttavaa täytäntöönpanoa. Koska suurinta osaa parlamentin jäsenille maksetuista avustajakorvauksista ei ole myöhemmin perusteltu parlamentin jäsenten nimissä aiheutuneita menoja koskevin asianmukaisin tosittein, tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei ole olemassa riittävää todentavaa aineistoa siitä, että parlamentin jäsenet todella ovat palkanneet yhden tai useita avustajia ja että parlamentin jäsenten allekirjoittamissa sopimuksissa mainitut velvollisuudet tai palvelut on tosiasiallisesti toteutettu. Puhemiehistön olisi toteutettava toimia saadakseen tositteet, joiden katsotaan olevan oleellisia menojen aiheellisuuden osoittamiseksi. Jos tositteita ei esitetä kohtuullisen ajan kuluessa, perustelemattomien määrien osalta olisi käynnistettävä asianmukaiset toimet, kuten maksatuksen keskeyttäminen ja/tai perintämääräysten laatiminen. |
| --- | --- |

10.12

Tilintarkastustuomioistuin toteaa näin ollen, että puhemiehistö ei ole varmistanut riittävien tositteiden esittämistä koskevien sääntöjen vaikuttavaa täytäntöönpanoa. Koska suurinta osaa parlamentin jäsenille maksetuista avustajakorvauksista ei ole myöhemmin perusteltu parlamentin jäsenten nimissä aiheutuneita menoja koskevin asianmukaisin tosittein, tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei ole olemassa riittävää todentavaa aineistoa siitä, että parlamentin jäsenet todella ovat palkanneet yhden tai useita avustajia ja että parlamentin jäsenten allekirjoittamissa sopimuksissa mainitut velvollisuudet tai palvelut on tosiasiallisesti toteutettu. Puhemiehistön olisi toteutettava toimia saadakseen tositteet, joiden katsotaan olevan oleellisia menojen aiheellisuuden osoittamiseksi. Jos tositteita ei esitetä kohtuullisen ajan kuluessa, perustelemattomien määrien osalta olisi käynnistettävä asianmukaiset toimet, kuten maksatuksen keskeyttäminen ja/tai perintämääräysten laatiminen.

| 10.12. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  On pidettävä mielessä, että ennen avustajakorvauksen mukaisen maksun suorittamista on toimitettava pakolliset perusasiakirjat, kuten hakulomakkeet sekä jäsenten ja avustajan/avustajien, palveluntarjoajan tai maksun välittäjän väliset sopimukset. |
| --- | --- |

10.12.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

On pidettävä mielessä, että ennen avustajakorvauksen mukaisen maksun suorittamista on toimitettava pakolliset perusasiakirjat, kuten hakulomakkeet sekä jäsenten ja avustajan/avustajien, palveluntarjoajan tai maksun välittäjän väliset sopimukset.

Muut asiakirjat, esimerkiksi tosite kuulumisesta sosiaaliturvan piiriin, kun avustaja on palkattu työntekijä, pyydetään myös toimittamaan kolmen kuukauden kuluessa. Kaikkien jäsenten on noudatettava näitä vaatimuksia.

Lisäasiakirjat, jotka vaaditaan sääntöjen vuonna 2004 ja viimeksi 13. joulukuuta 2006 tapahtuneen muuttumisen jälkeen, koskevat pääasiassa palveluntarjoajien (joita on arviolta puolet avustajista) kanssa tehtyjä sopimuksia ja ne liittyvät velvoitteeseen toimittaa laskut tai palkkiolaskelmat jäsenille, joiden on toimitettava parlamentin yksiköille tositejäljennös palveluntarjoajan laskuttamista määristä sekä selvitys, josta käy ilmi, että kaikki sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä johtuvat veroja ja sosiaaliturvamaksuja koskevat velvoitteet on täytetty. Näiden asiakirjojen toimitus vaati ennakoitua enemmän aikaa. Kuten jo edellä on mainittu, asiakirjoja on saatu suuri määrä ja ne ovat nyt tarkastettavina.

Tarkastuksen jälkeen lähetetään jäsenille, jotka eivät ole noudattaneet velvoitetta toimittaa tarvittavia maksutositteita, henkilökohtainen kirje, jossa mainitaan vielä puuttuvat asiakirjat. Jos jäsen ei noudata velvoitetta toimittaa puuttuvia asiakirjoja, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää avustusmaksut ja pääsihteeri voi päättää aiheettomien maksujen takaisinperinnästä. Tällaiset päätökset tehdään yhteistyössä kvestorien kanssa.

| 10.13 | Sisäinen tarkastaja sai vuonna 2006 päätökseen parlamentin hankintamenettelyjä koskevan kattavan tarkastuksen. Tarkastuksessa yksilöitiin useita puutteita, jotka liittyivät sisäisten valvontamenettelyjen ja johdon valvontamenettelyjen toimintaan hankintojen osalta. Puutteet koskivat etenkin suunnittelua, asetusten ja sääntöjen noudattamista, johdon tietojärjestelmän luotettavuutta ja varainhoidon moitteettomuutta. Laadittiin 144 yksittäisestä toimesta koostuva yksityiskohtainen toimintasuunnitelma, ja pääsihteeri toteutti jo vuoden 2006 aikana eräitä käytännön toimenpiteitä, joita olivat muun muassa neuvoa-antavan elimen (Procurement Forum) ja keskitetyn sopimusrekisterin perustaminen. Tilintarkastustuomioistuin tutki parlamentin neuvottelumenettelyistä ja sopimuksista poimitun otoksen, ja saadut tulokset vahvistivat parlamentin sisäisen tarkastajan tekemät havainnot. |
| --- | --- |

10.13

Sisäinen tarkastaja sai vuonna 2006 päätökseen parlamentin hankintamenettelyjä koskevan kattavan tarkastuksen. Tarkastuksessa yksilöitiin useita puutteita, jotka liittyivät sisäisten valvontamenettelyjen ja johdon valvontamenettelyjen toimintaan hankintojen osalta. Puutteet koskivat etenkin suunnittelua, asetusten ja sääntöjen noudattamista, johdon tietojärjestelmän luotettavuutta ja varainhoidon moitteettomuutta. Laadittiin 144 yksittäisestä toimesta koostuva yksityiskohtainen toimintasuunnitelma, ja pääsihteeri toteutti jo vuoden 2006 aikana eräitä käytännön toimenpiteitä, joita olivat muun muassa neuvoa-antavan elimen (Procurement Forum) ja keskitetyn sopimusrekisterin perustaminen. Tilintarkastustuomioistuin tutki parlamentin neuvottelumenettelyistä ja sopimuksista poimitun otoksen, ja saadut tulokset vahvistivat parlamentin sisäisen tarkastajan tekemät havainnot.

| 10.13. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  On tärkeää huomata, että sisäinen tarkastaja suoritti hankintamenettelyjen tarkastuksen (joka saatiin päätökseen vuonna 2006) vuonna 2003, joka oli uuden varainhoitoasetuksen täytäntöönpanon ensimmäinen vuosi. |
| --- | --- |

10.13.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

On tärkeää huomata, että sisäinen tarkastaja suoritti hankintamenettelyjen tarkastuksen (joka saatiin päätökseen vuonna 2006) vuonna 2003, joka oli uuden varainhoitoasetuksen täytäntöönpanon ensimmäinen vuosi.

Toimet pantiin itse asiassa täytäntöön vuonna 2003 ja sitä seuraavina vuosina. Tästä syystä vuoden 2006 ja tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamien toimien yhteydessä olisi korostettava, että uusi neuvoa-antava elin, hankintafoorumi, korvaa yksiköiden välisen julkisia hankintoja käsittelevän ryhmän, joka perustettiin vuonna 2003 tukemaan tulojen ja menojen hyväksyjiä, ja että vuonna 2006 käyttöönotettu keskusrekisteri tehtyjä sopimuksia varten on tulosta edellisinä vuosina tehdystä kehitystyöstä.

Neuvosto

| 10.14 | Tutkittaessa neuvoston neuvottelumenettelyistä ja sopimuksista poimittua otosta havaittiin, että Eurooppa-neuvoston kokouksissa tarvittavia televiestintäpalveluja koskevaa sopimusta, joka oli tehty enintään neljän vuoden ajaksi, on jatkettu ylimääräisellä vuodella. Neuvoston hallinto perusteli jatkoajan (josta aiheutui arviolta 900 000 euron menot) virheellisesti varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen (jäljempänä ”soveltamissäännöt”) (4) 126 artiklan 1 kohdan e alakohdalla, jossa säädetään ”lisäpalveluista ja -urakoista, jotka eivät sisälly hankkeen alkuperäisiin suunnitelmiin eivätkä alkuperäiseen sopimukseen ja joista on tullut ennalta arvaamattomasta syystä välttämättömiä”. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että avoin tarjouskilpailu olisi pitänyt järjestää ennen sopimuksen päättymistä. |
| --- | --- |

10.14

Tutkittaessa neuvoston neuvottelumenettelyistä ja sopimuksista poimittua otosta havaittiin, että Eurooppa-neuvoston kokouksissa tarvittavia televiestintäpalveluja koskevaa sopimusta, joka oli tehty enintään neljän vuoden ajaksi, on jatkettu ylimääräisellä vuodella. Neuvoston hallinto perusteli jatkoajan (josta aiheutui arviolta 900 000 euron menot) virheellisesti varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen (jäljempänä ”soveltamissäännöt”) (4) 126 artiklan 1 kohdan e alakohdalla, jossa säädetään ”lisäpalveluista ja -urakoista, jotka eivät sisälly hankkeen alkuperäisiin suunnitelmiin eivätkä alkuperäiseen sopimukseen ja joista on tullut ennalta arvaamattomasta syystä välttämättömiä”. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että avoin tarjouskilpailu olisi pitänyt järjestää ennen sopimuksen päättymistä.

| 10.14. | NEUVOSTON VASTAUS
  Kyseinen sopimus koskee toimittajien käyttöön EU-huippukokousten ajaksi (keskimäärin kolme kertaa vuodessa) tarkoitetun televiestintäinfrastruktuurin (puhelinlinjat ja ISDN-linjat) tarjoamista. Tulojen ja menojen hyväksyjän osaston päällikkö totesi useita kuukausia ennen sopimuksen päättymistä, että on aloitettava hankintamenettely tarpeen täyttämiseksi. Tuohon aikaan kaikkien sihteeristön hallinnollisten osastojen oli keskityttävä toimissaan uuden (1 300 henkilölle tarkoitetun) LEX-rakennuksen käyttöönottoon vuoden 2007 alussa liittyviin hankkeisiin. Siksi päätettiin jatkaa olemassa olevaa sopimusta yhdeksällä kuukaudella. |
| --- | --- |

10.14.

NEUVOSTON VASTAUS

Kyseinen sopimus koskee toimittajien käyttöön EU-huippukokousten ajaksi (keskimäärin kolme kertaa vuodessa) tarkoitetun televiestintäinfrastruktuurin (puhelinlinjat ja ISDN-linjat) tarjoamista. Tulojen ja menojen hyväksyjän osaston päällikkö totesi useita kuukausia ennen sopimuksen päättymistä, että on aloitettava hankintamenettely tarpeen täyttämiseksi. Tuohon aikaan kaikkien sihteeristön hallinnollisten osastojen oli keskityttävä toimissaan uuden (1 300 henkilölle tarkoitetun) LEX-rakennuksen käyttöönottoon vuoden 2007 alussa liittyviin hankkeisiin. Siksi päätettiin jatkaa olemassa olevaa sopimusta yhdeksällä kuukaudella.

Neuvoston pääsihteeristö on tietoinen siitä, että – kuten tilintarkastustuomioistuin vuosikertomuksessaan toteaa – sen olisi pitänyt suorittaa uusi hankintamenettely ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä. Ottaen huomioon poikkeukselliset olosuhteet se ei kuitenkaan nähnyt muuta vaihtoehtoa kuin jatkaa nykyistä sopimusta, mutta mahdollisimman rajoitetun ajaksi.

On syytä huomata, että neuvoston pääsihteeristö aloitti äskettäin hankintamenettelyn edellä mainittua tarvetta varten.

Komissio (5)

| 10.15 | Ulkosuhteiden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa 2006 todettiin, että johdon lähetystöihin kohdistamia valvontatoimia parannettiin vuonna 2006, etenkin perustamalla ulkomaanedustukseen jälkivalvontayksikkö. Johtajan aiempina varainhoitovuosina esittämä varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin, että varainhoitovuonna 2006 toteutetuista parannuksista huolimatta päällekkäisten maksujen riskiä ei ollut otettu huomioon asianmukaisesti. |
| --- | --- |

10.15

Ulkosuhteiden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa 2006 todettiin, että johdon lähetystöihin kohdistamia valvontatoimia parannettiin vuonna 2006, etenkin perustamalla ulkomaanedustukseen jälkivalvontayksikkö. Johtajan aiempina varainhoitovuosina esittämä varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin, että varainhoitovuonna 2006 toteutetuista parannuksista huolimatta päällekkäisten maksujen riskiä ei ollut otettu huomioon asianmukaisesti.

| 10.15 | KOMISSION VASTAUS
  Pääjohtaja katsoi, että jälkitarkastusyksikkö edisti tehokkaasti asianmukaisen varmuuden saamista lähetystöjen varainhoidon laadusta toteuttamalla lukuisia jälkitarkastustoimia. Ulkosuhteiden pääosasto kehittää jatkuvasti otantamenetelmiään ja varmennustekniikkojaan, ja päällekkäisten maksujen havaitsemista käsitellään saman prosessin yhteydessä. |
| --- | --- |

10.15

KOMISSION VASTAUS

Pääjohtaja katsoi, että jälkitarkastusyksikkö edisti tehokkaasti asianmukaisen varmuuden saamista lähetystöjen varainhoidon laadusta toteuttamalla lukuisia jälkitarkastustoimia. Ulkosuhteiden pääosasto kehittää jatkuvasti otantamenetelmiään ja varmennustekniikkojaan, ja päällekkäisten maksujen havaitsemista käsitellään saman prosessin yhteydessä.

| 10.16 | Brysselissä sijaitsevan infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston sopimusten ja hankintojen hallinnointijärjestelmää parannettiin varainhoitovuonna 2006 ja johtajan vuonna 2005 esittämä varauma poistettiin. Vaikka Luxemburgissa sijaitsevan infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston osalta ei esitetty varaumia varainhoitovuosina 2005 ja 2006, sisäisen tarkastuksen osasto raportoi huhtikuussa 2007 puutteista sen hankintojen hallinnoinnissa ja tarkastusmenettelyissä. Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi otoksen Brysselissä ja Luxemburgissa sijaitsevien infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistojen toteuttamia neuvottelumenettelyjä ja totesi, että useissa tapauksissa hankintojen epätarkoituksenmukainen suunnittelu ja markkinaolosuhteiden puutteellinen analysointi olivat johtaneet siihen, että tarjouskilpailun käynnistämisen sijasta oli neuvoteltu vain yhden tarjoajan kanssa. |
| --- | --- |

10.16

Brysselissä sijaitsevan infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston sopimusten ja hankintojen hallinnointijärjestelmää parannettiin varainhoitovuonna 2006 ja johtajan vuonna 2005 esittämä varauma poistettiin. Vaikka Luxemburgissa sijaitsevan infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston osalta ei esitetty varaumia varainhoitovuosina 2005 ja 2006, sisäisen tarkastuksen osasto raportoi huhtikuussa 2007 puutteista sen hankintojen hallinnoinnissa ja tarkastusmenettelyissä. Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi otoksen Brysselissä ja Luxemburgissa sijaitsevien infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistojen toteuttamia neuvottelumenettelyjä ja totesi, että useissa tapauksissa hankintojen epätarkoituksenmukainen suunnittelu ja markkinaolosuhteiden puutteellinen analysointi olivat johtaneet siihen, että tarjouskilpailun käynnistämisen sijasta oli neuvoteltu vain yhden tarjoajan kanssa.

| 10.16 | KOMISSION VASTAUS
  Vuonna 2005 laaditun toimintasuunnitelman seurauksena julkisten hankintojen hallintoa ryhdyttiin parantamaan jo vuonna 2006. |
| --- | --- |

10.16

KOMISSION VASTAUS

Vuonna 2005 laaditun toimintasuunnitelman seurauksena julkisten hankintojen hallintoa ryhdyttiin parantamaan jo vuonna 2006.

Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston osalta hallinnon parantaminen on sisältänyt seuraavaa: sisäinen uudelleenorganisointi, henkilöstön (pakollinen) koulutus, nelivuotisen suunnitelman tehokkaampi hallinnointi tietotekniikkasovelluksen avulla, sisäisten menettelyjen lujittaminen, johdon suorittama itsearviointi hankintamenettelyjen tärkeimmistä vahvuuksista ja heikkouksista ja siihen perustuvan toimintasuunnitelman laatiminen, sisäisten verkostojen, tiedonlevityksen ja parhaiden käytäntöjen lujittaminen.

Kehittämistoimenpiteitä jatketaan vuonna 2007 vahvistamalla henkilöstöresursseja ja henkilöstön pätevyyttä, kehittämällä suunnitteluprosessia ja parantamalla markkina-analyysiä monimutkaisimpien ja merkittävimpien tarjouskilpailujen kohdalla.

Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 126 artiklan 1 kohdan b alakohdassa sallitaan neuvottelumenettelyt tietyillä aloilla tilanteissa, joissa muiden tavarantoimittajien määrä on vähäinen (”supplier captivity”).

Taulukko: Brysselin ja Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistojen hankintamenettelyt, joiden arvo on yli 60 000 euroa.

| Menettelyt vuonna 2006 (arvot miljoonina euroina) | Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto | Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto |
| --- | --- | --- |
| Lukumäärä yhteensä | 34 | 12 |
| Neuvottelumenettelyt | 4 | 1 |
| Kokonaisarvo | 137,0 | 14,5 |
| Neuvottelumenettelyjen arvo | 2,5 | 0,07 |

Menettelyt vuonna 2006 (arvot miljoonina euroina)

Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto

Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto

Lukumäärä yhteensä

34

12

Neuvottelumenettelyt

4

1

Kokonaisarvo

137,0

14,5

Neuvottelumenettelyjen arvo

2,5

0,07

Sisäisen tarkastuksen osaston raportissa todettiin heikkouksia Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston toiminnassa, mutta yhtäkään suositusta ei ole luokiteltu kriittiseksi, joten varaumien esittämättä jättäminen on perusteltua. Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto on kuitenkin laatinut toimintasuunnitelman, jolla on tarkoitus korjata tilintarkastustuomioistuimen ja sisäisen tarkastuksen osaston havaitsemia puutteita.

Sisäisen tarkastuksen osaston suositusten mukaista toimintasuunnitelmaa on alettu toteuttaa, ja sen vaikutukset tulevat näkyviin lähiaikoina.

Yhteisöjen tuomioistuin

| 10.17 | Lukuun ottamatta
  taulukossa 10.2
  sisäisen tarkastuksen osaston osalta mainittua seikkaa tarkastuksessa ei ilmennyt huomautettavaa. |
| --- | --- |

10.17

Lukuun ottamatta
  taulukossa 10.2
  sisäisen tarkastuksen osaston osalta mainittua seikkaa tarkastuksessa ei ilmennyt huomautettavaa.

| 10.17. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Kohta Tilintarkastustuomioistuimen esittämä ainoa huomautus koskee sisäistä tarkastusta. Yhteisöjen tuomioistuin korostaa tältä osin, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissaan aiemmin esittämien huomautusten ottamiseksi huomioon ennakkotarkastuksen ja sisäisen tarkastuksen järjestelmän hallinnollista organisaatiota on muutettu. On perustettu kaksi hallintoyksikköä, joiden välillä ei ole hierarkkista eikä toiminnallista yhteyttä: sisäisen tarkastuksen yksikkö, jota johtaa sisäinen tarkastaja, ja ennakkotarkastuksista vastaava yksikkö. Tämä uusi organisaatio on toiminnassa 1.10.2007 lukien, jolloin yhteisöjen tuomioistuimen hallintokomitean äskettäin nimittämät sisäinen tarkastaja ja ennakkotarkastusyksikön päällikkö aloittavat tehtävissään. |
| --- | --- |

10.17.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Kohta Tilintarkastustuomioistuimen esittämä ainoa huomautus koskee sisäistä tarkastusta. Yhteisöjen tuomioistuin korostaa tältä osin, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissaan aiemmin esittämien huomautusten ottamiseksi huomioon ennakkotarkastuksen ja sisäisen tarkastuksen järjestelmän hallinnollista organisaatiota on muutettu. On perustettu kaksi hallintoyksikköä, joiden välillä ei ole hierarkkista eikä toiminnallista yhteyttä: sisäisen tarkastuksen yksikkö, jota johtaa sisäinen tarkastaja, ja ennakkotarkastuksista vastaava yksikkö. Tämä uusi organisaatio on toiminnassa 1.10.2007 lukien, jolloin yhteisöjen tuomioistuimen hallintokomitean äskettäin nimittämät sisäinen tarkastaja ja ennakkotarkastusyksikön päällikkö aloittavat tehtävissään.

Tilintarkastustuomioistuin

| 10.18 | Tilintarkastustuomioistuinta koskevan tarkastuksen toimittaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys, joka on myöntänyt todistuksen 31 päivänä joulukuuta 2006 päivätyn tilinpäätöksen asianmukaisuudesta ja oikeellisuudesta. Todistukseen on liitetty hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä, varainhoidon moitteettomuutta sekä sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva kertomus. Kertomuksessa tarkastaja katsoo, että tarkastustyön perusteella ”ei ilmennyt seikkoja, joiden vuoksi olisi syytä kyseenalaistaa hallinto- ja kirjanpitomenettelyjen ja sisäisen valvonnan riittävyys taikka varainhoidon säännöstenmukaisuus”. Todistus ja kertomus julkaistaan virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

10.18

Tilintarkastustuomioistuinta koskevan tarkastuksen toimittaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys, joka on myöntänyt todistuksen 31 päivänä joulukuuta 2006 päivätyn tilinpäätöksen asianmukaisuudesta ja oikeellisuudesta. Todistukseen on liitetty hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä, varainhoidon moitteettomuutta sekä sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva kertomus. Kertomuksessa tarkastaja katsoo, että tarkastustyön perusteella ”ei ilmennyt seikkoja, joiden vuoksi olisi syytä kyseenalaistaa hallinto- ja kirjanpitomenettelyjen ja sisäisen valvonnan riittävyys taikka varainhoidon säännöstenmukaisuus”. Todistus ja kertomus julkaistaan virallisessa lehdessä.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 10.19 | Tutkittaessa otosta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean yhteisten palvelujen hallinnoimista neuvottelumenettelyistä ja sopimuksista todettiin, että niiden hallinnointi ja valvonta oli puutteellista. Suuri prosenttiosuus hankintojen kokonaismenoista aiheutui varainhoitovuonna 2006 neuvottelumenettelyin, eikä tarjouskilpailujen perusteella, tehdyistä sopimuksista. Budjettikohtien 2 0 1 0 (vakuutukset), 2 0 2 0 (vesi, kaasu, sähkö ja lämmitys), 2 0 3 0 (siivous ja ylläpito) ja 2 2 0 0 (tarvikkeiden ja teknisten laitteistojen hankinta) kohdalla osuus oli yli 50 prosenttia sidotuista määrärahoista eli 6,4 miljoonasta eurosta. Tällainen käytäntö ei noudata varainhoitoasetuksen 89 artiklassa säädettyä yleistä sääntöä, jonka mukaan ”julkiset hankinnat on kilpailutettava mahdollisimman laajasti”. Neuvottelumenettely on poikkeus, jota voidaan soveltaa ainoastaan soveltamissääntöjen 126, 127 ja 129 artiklassa asetetuissa tiukoissa rajoissa. |
| --- | --- |

10.19

Tutkittaessa otosta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean yhteisten palvelujen hallinnoimista neuvottelumenettelyistä ja sopimuksista todettiin, että niiden hallinnointi ja valvonta oli puutteellista. Suuri prosenttiosuus hankintojen kokonaismenoista aiheutui varainhoitovuonna 2006 neuvottelumenettelyin, eikä tarjouskilpailujen perusteella, tehdyistä sopimuksista. Budjettikohtien 2 0 1 0 (vakuutukset), 2 0 2 0 (vesi, kaasu, sähkö ja lämmitys), 2 0 3 0 (siivous ja ylläpito) ja 2 2 0 0 (tarvikkeiden ja teknisten laitteistojen hankinta) kohdalla osuus oli yli 50 prosenttia sidotuista määrärahoista eli 6,4 miljoonasta eurosta. Tällainen käytäntö ei noudata varainhoitoasetuksen 89 artiklassa säädettyä yleistä sääntöä, jonka mukaan ”julkiset hankinnat on kilpailutettava mahdollisimman laajasti”. Neuvottelumenettely on poikkeus, jota voidaan soveltaa ainoastaan soveltamissääntöjen 126, 127 ja 129 artiklassa asetetuissa tiukoissa rajoissa.

| 10.19. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Kokonaismäärä on todellakin noin 50 prosenttia. Sähkön ja kaasun osuus on kuitenkin lähes puolet tästä määrästä. Kyseiset markkinat avattiin kilpailulle vasta äskettäin. Vuonna 2004 käynnistettiin toimielinten yhteinen menettely, mutta se ei tuottanut tulosta. ETSK osallistuu meneillään olevaan toimielinten uuteen yhteiseen menettelyyn. Sopimus tulkkauslaitteistojen laajentamisesta uusiin kokoussaleihin tehtiin teknisen yhteensopivuuden varmistamiseksi saman alihankkijan kanssa, joka oli toimittanut kaikkiin muihin kokoussaleihin jo asennetun järjestelmän. Useista hankinnoista, joista oli aiemmin tehty sopimukset neuvottelumenettelyllä, käynnistettiin myöhemmin tarjouskilpailut (kiinteistöhuoltosopimus, kiinteistöjen tarkastus, hissien tarkastus, hissien huolto, saniteettituotteet ja jätehuolto), ja monissa tapauksissa on tehty uusi sopimus. Vakuutussopimuksista todettakoon, että aloite toimielinten yhteisen tarjouskilpailun järjestämiseksi vuonna 2003 ei tuottanut tulosta. ETSK valmistautuu joko käynnistämään oman tarjouskilpailunsa tai liittymään toimielinten yhteisiin sopimuksiin. Tavoitteena on luoda vuonna 2008 uudet oikeudelliset puitteet. |
| --- | --- |

10.19.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Kokonaismäärä on todellakin noin 50 prosenttia. Sähkön ja kaasun osuus on kuitenkin lähes puolet tästä määrästä. Kyseiset markkinat avattiin kilpailulle vasta äskettäin. Vuonna 2004 käynnistettiin toimielinten yhteinen menettely, mutta se ei tuottanut tulosta. ETSK osallistuu meneillään olevaan toimielinten uuteen yhteiseen menettelyyn. Sopimus tulkkauslaitteistojen laajentamisesta uusiin kokoussaleihin tehtiin teknisen yhteensopivuuden varmistamiseksi saman alihankkijan kanssa, joka oli toimittanut kaikkiin muihin kokoussaleihin jo asennetun järjestelmän. Useista hankinnoista, joista oli aiemmin tehty sopimukset neuvottelumenettelyllä, käynnistettiin myöhemmin tarjouskilpailut (kiinteistöhuoltosopimus, kiinteistöjen tarkastus, hissien tarkastus, hissien huolto, saniteettituotteet ja jätehuolto), ja monissa tapauksissa on tehty uusi sopimus. Vakuutussopimuksista todettakoon, että aloite toimielinten yhteisen tarjouskilpailun järjestämiseksi vuonna 2003 ei tuottanut tulosta. ETSK valmistautuu joko käynnistämään oman tarjouskilpailunsa tai liittymään toimielinten yhteisiin sopimuksiin. Tavoitteena on luoda vuonna 2008 uudet oikeudelliset puitteet.

ETSK:n mielestä se, ettei hankinnoista järjestetty tarjouskilpailua, oli oikeutettua olosuhteiden johdosta (esim. sen takia, että aiempi tarjouskilpailu ei ollut tuottanut tulosta, tai teknisen yhteensopivuuden varmistamiseksi). Tämä selittää ilman tarjouskilpailua tehtyjen sopimusten määrän.

| 10.20 | Soveltamissääntöjen 123 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvottelumenettelyjä käytettäessä neuvotteluihin on kutsuttava vähintään kolme ehdokasta, jos valintaperusteet täyttäviä ehdokkaita on riittävästi, ja että todellisen kilpailun aikaansaamiseksi on annettava riittävän monelle ehdokkaalle mahdollisuus esittää tarjous. Tarkastetuista sopimuksista 70 prosentin kohdalla tarjous oli pyydetty vain yhdeltä mahdolliselta tarjoajalta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että useimpien sopimusten (joiden yhteisarvo oli 1,8 miljoonaa euroa) kohdalla olisi ollut mahdollista pyytää tarjous monelta tarjoajalta. |
| --- | --- |

10.20

Soveltamissääntöjen 123 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvottelumenettelyjä käytettäessä neuvotteluihin on kutsuttava vähintään kolme ehdokasta, jos valintaperusteet täyttäviä ehdokkaita on riittävästi, ja että todellisen kilpailun aikaansaamiseksi on annettava riittävän monelle ehdokkaalle mahdollisuus esittää tarjous. Tarkastetuista sopimuksista 70 prosentin kohdalla tarjous oli pyydetty vain yhdeltä mahdolliselta tarjoajalta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että useimpien sopimusten (joiden yhteisarvo oli 1,8 miljoonaa euroa) kohdalla olisi ollut mahdollista pyytää tarjous monelta tarjoajalta.

| 10.20. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Tilintarkastustuomioistuin valitsi otokseen kymmenen tapausta, joista seitsemässä hankintasopimus tehtiin yhtä mahdollista alihankkijaa koskeneen neuvottelumenettelyn jälkeen. Kolmea tapausta (tulkkauslaitteistojen laajennus, kiinteistöhuoltosopimuksen jatkaminen ja vakuutussopimukset) kommentoidaan kohdassa 10.19 esitetyissä huomioissa. Yhdessä tapauksessa on kyse alueiden komitean omiin (eikä ETSK:n kanssa yhteisiin) määrärahoihin liittyvistä menoista, eikä se koske ETSK:n tulojen ja menojen hyväksyjää. Kahdessa tapauksessa olisi teoriassa voitu käynnistää tarjouskilpailu, mutta sitä ei pidetty taloudellisesti järkevänä (mainosbannerit ja julisteet: määrät olivat pieniä, ja myöhemmin on tehty uusi puitesopimus; turvakortit: tilataan alihankkijalta eikä vähittäismyyjiltä). Yhdessä tapauksessa (sopimus JDE [Belliard I & II] -rakennuksen) vaatimuksenmukaisuus- tutkimuksen suorittamisesta) komiteoilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin noudattaa Euroopan parlamentin 15.12.2005 antamaa päätöslauselmaa P6_TA(2005)0410, jossa edellytetään, että tarkastuksen suorittaa SICABEL. Näin ollen sopimus tehtiin SICABELin kanssa neuvottelumenettelyllä, ja tilintarkastustuomioistuin pidettiin asiasta täysin ajan tasalla. |
| --- | --- |

10.20.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Tilintarkastustuomioistuin valitsi otokseen kymmenen tapausta, joista seitsemässä hankintasopimus tehtiin yhtä mahdollista alihankkijaa koskeneen neuvottelumenettelyn jälkeen. Kolmea tapausta (tulkkauslaitteistojen laajennus, kiinteistöhuoltosopimuksen jatkaminen ja vakuutussopimukset) kommentoidaan kohdassa 10.19 esitetyissä huomioissa. Yhdessä tapauksessa on kyse alueiden komitean omiin (eikä ETSK:n kanssa yhteisiin) määrärahoihin liittyvistä menoista, eikä se koske ETSK:n tulojen ja menojen hyväksyjää. Kahdessa tapauksessa olisi teoriassa voitu käynnistää tarjouskilpailu, mutta sitä ei pidetty taloudellisesti järkevänä (mainosbannerit ja julisteet: määrät olivat pieniä, ja myöhemmin on tehty uusi puitesopimus; turvakortit: tilataan alihankkijalta eikä vähittäismyyjiltä). Yhdessä tapauksessa (sopimus JDE [Belliard I & II] -rakennuksen) vaatimuksenmukaisuus- tutkimuksen suorittamisesta) komiteoilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin noudattaa Euroopan parlamentin 15.12.2005 antamaa päätöslauselmaa P6_TA(2005)0410, jossa edellytetään, että tarkastuksen suorittaa SICABEL. Näin ollen sopimus tehtiin SICABELin kanssa neuvottelumenettelyllä, ja tilintarkastustuomioistuin pidettiin asiasta täysin ajan tasalla.

| 10.21 | Neuvottelumenettelyihin perustuvien sopimusten osuus talousarvion luvuista 2 0 (investoinnit kiinteään omaisuuteen, kiinteistöjen vuokraus ja liitännäiskulut) ja 2 2 (irtain omaisuus ja siihen liittyvät kulut) vastaavan valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tekemistä sopimuksista oli kasvanut merkittävästi aiempiin varainhoitovuosiin verrattuna. Osuus oli myös merkittävästi suurempi kuin toimielimessä keskimäärin. Maaliskuuhun 2007 mennessä tulojen ja menojen hyväksyjä ei ollut raportoinut soveltamissääntöjen 54 artiklassa säädetyllä tavalla, että toimielin olisi ryhtynyt toimenpiteisiin tämän suuntauksen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

10.21

Neuvottelumenettelyihin perustuvien sopimusten osuus talousarvion luvuista 2 0 (investoinnit kiinteään omaisuuteen, kiinteistöjen vuokraus ja liitännäiskulut) ja 2 2 (irtain omaisuus ja siihen liittyvät kulut) vastaavan valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tekemistä sopimuksista oli kasvanut merkittävästi aiempiin varainhoitovuosiin verrattuna. Osuus oli myös merkittävästi suurempi kuin toimielimessä keskimäärin. Maaliskuuhun 2007 mennessä tulojen ja menojen hyväksyjä ei ollut raportoinut soveltamissääntöjen 54 artiklassa säädetyllä tavalla, että toimielin olisi ryhtynyt toimenpiteisiin tämän suuntauksen muuttamiseksi.

| 10.21. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  ETSK:n mielestä lukuja 20 ja 22 koskevien neuvottelumenettelyjen lukumäärässä ei ole havaittavissa negatiivista suuntausta. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän lopulliseen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2006 on kuitenkin sisällytetty toimenpiteitä neuvottelumenettelyjen lukumäärän pienentämiseksi. Lisätietoja saa myös kohdassa 10.19 esitetyistä huomioista. |
| --- | --- |

10.21.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

ETSK:n mielestä lukuja 20 ja 22 koskevien neuvottelumenettelyjen lukumäärässä ei ole havaittavissa negatiivista suuntausta. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän lopulliseen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2006 on kuitenkin sisällytetty toimenpiteitä neuvottelumenettelyjen lukumäärän pienentämiseksi. Lisätietoja saa myös kohdassa 10.19 esitetyistä huomioista.

Alueiden komitea

| 10.22 | Kohdissa 10.19–10.21 esitetyt huomiot koskevat myös alueiden komiteaa, sillä ne liittyvät komiteoiden yhteisten palvelujen hallinnoimiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

10.22

Kohdissa 10.19–10.21 esitetyt huomiot koskevat myös alueiden komiteaa, sillä ne liittyvät komiteoiden yhteisten palvelujen hallinnoimiin sopimuksiin.

| 10.22. | ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS
  Alueiden komitea on pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, jotka koskevat AK:n ja ETSK:n yhteispalveluiden hallinnoimia sopimuksia, ja on sitoutunut parantamaan yhteispalveluiden varainhoitokäytänteitä. AK:n pääsihteeri on ottanut asiassa kirjallisesti yhteyttä ETSK:n pääsihteeriin ja ehdottanut eräiden korjaavien toimenpiteiden soveltamista erityisesti talousprosessien ja tarjouspyyntömenettelyjen osalta. Tavoitteena on, että kyseiset toimenpiteet voidaan panna täytäntöön molempien komiteoiden yhteisestä sopimuksesta mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

10.22.

ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Alueiden komitea on pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, jotka koskevat AK:n ja ETSK:n yhteispalveluiden hallinnoimia sopimuksia, ja on sitoutunut parantamaan yhteispalveluiden varainhoitokäytänteitä. AK:n pääsihteeri on ottanut asiassa kirjallisesti yhteyttä ETSK:n pääsihteeriin ja ehdottanut eräiden korjaavien toimenpiteiden soveltamista erityisesti talousprosessien ja tarjouspyyntömenettelyjen osalta. Tavoitteena on, että kyseiset toimenpiteet voidaan panna täytäntöön molempien komiteoiden yhteisestä sopimuksesta mahdollisimman pian.

| 10.23 | Alueiden komitean sääntöjen mukaan sen jäsenet voivat saada lentolippukuluista matkakorvauksen, joka vastaa tosiasiallisesti maksettua määrää. Lippuihin liittyvät hallinnolliset kulut korvataan matkatoimiston laskua vastaan. Useissa tapauksissa matkakuluja korvattiin sellaisten käsin kirjoitettujen matkatoimiston laskujen perusteella, joissa kaikissa oli sama summa. Alueiden komitean hallinto havaitsi jälkitarkastuksen yhteydessä, että summa oli keskimäärin 83 prosenttia korkeampi kuin lentoyhtiön kyseisestä lipusta pyytämä hinta. Näyttöä ei saatu siitä, minkä verran hallinnollisia kuluja lippujen ostamisen yhteydessä oli tosiasiassa laskutettu. Alueiden komitean hallinto toteutti asiassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen johdosta laajan tutkimuksen, joka saatiin päätökseen heinäkuussa 2007. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tutkimuksen tulokset eivät osoita, että hallinnollisina kuluina suoritetut määrät olisivat olleet perusteltuja. |
| --- | --- |

10.23

Alueiden komitean sääntöjen mukaan sen jäsenet voivat saada lentolippukuluista matkakorvauksen, joka vastaa tosiasiallisesti maksettua määrää. Lippuihin liittyvät hallinnolliset kulut korvataan matkatoimiston laskua vastaan. Useissa tapauksissa matkakuluja korvattiin sellaisten käsin kirjoitettujen matkatoimiston laskujen perusteella, joissa kaikissa oli sama summa. Alueiden komitean hallinto havaitsi jälkitarkastuksen yhteydessä, että summa oli keskimäärin 83 prosenttia korkeampi kuin lentoyhtiön kyseisestä lipusta pyytämä hinta. Näyttöä ei saatu siitä, minkä verran hallinnollisia kuluja lippujen ostamisen yhteydessä oli tosiasiassa laskutettu. Alueiden komitean hallinto toteutti asiassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen johdosta laajan tutkimuksen, joka saatiin päätökseen heinäkuussa 2007. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tutkimuksen tulokset eivät osoita, että hallinnollisina kuluina suoritetut määrät olisivat olleet perusteltuja.

| 10.23. | ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS
  Komitean sääntöjen mukaan sen jäsenille voidaan korvata lentolippua ja siihen liittyviä hallinnollisia kuluja vastaavat matkakulut matkatoimiston laskua vastaan. Laskuun tulee liittää alkuperäisen lentolipun kanta sekä tarkastuskortti. AK:n säännöt antavat jäsenille mahdollisuuden matkustaa täyden joustavuuden tarjoavilla lipuilla. Komitea on varmistanut, että jäsenet ovat tosiasiallisesti maksaneet matkatoimiston veloittamat summat, vaikka käytettyjen lippujen todellinen hinta on ollut alhaisempi. Matkatoimiston laskuttamien summien ja lippujen todellisen hinnan välinen ero johtuu siitä, että matkatoimisto – kuten se ilmoitti 9. helmikuuta 2007 – takasi lipuille täyden joustavuuden, minkä ansiosta jäsenet matkustivat täyttä joustoa hyödyntäen hintaan, joka vastasi lentoyhtiön täyden jouston lipusta veloittamaa hintaa. |
| --- | --- |

10.23.

ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Komitean sääntöjen mukaan sen jäsenille voidaan korvata lentolippua ja siihen liittyviä hallinnollisia kuluja vastaavat matkakulut matkatoimiston laskua vastaan. Laskuun tulee liittää alkuperäisen lentolipun kanta sekä tarkastuskortti. AK:n säännöt antavat jäsenille mahdollisuuden matkustaa täyden joustavuuden tarjoavilla lipuilla. Komitea on varmistanut, että jäsenet ovat tosiasiallisesti maksaneet matkatoimiston veloittamat summat, vaikka käytettyjen lippujen todellinen hinta on ollut alhaisempi. Matkatoimiston laskuttamien summien ja lippujen todellisen hinnan välinen ero johtuu siitä, että matkatoimisto – kuten se ilmoitti 9. helmikuuta 2007 – takasi lipuille täyden joustavuuden, minkä ansiosta jäsenet matkustivat täyttä joustoa hyödyntäen hintaan, joka vastasi lentoyhtiön täyden jouston lipusta veloittamaa hintaa.

Komitea on täydellisen avoimuuden takaamiseksi asettanut tiettyjä ehtoja myöhempien korvausten maksamiselle. Se on niin ikään pyytänyt asianomaisia jäseniä lakkaamaan noudattamasta aiempia matkajärjestelyjä sekä varmistamaan, että heidän korvaushakemuksensa vastaavat kirjoitetussa lipussa ilmoitettua todellista hintaa.

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 10.24 | Tarkastus ei antanut aihetta olennaisiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

10.24

Tarkastus ei antanut aihetta olennaisiin huomautuksiin.

Tiettyihin riskialueisiin kohdistetun tarkastuksen päätelmät

| 10.25 | Eräissä toimielimissä tietyille riskialueille kohdistetussa tarkastuksessa havaittiin, että joidenkin toimielinten jäsenten korvauksien suorittamista koskevat valvontajärjestelmät olivat puutteelliset. Euroopan parlamentin puhemiehistön olisi käynnistettävä asianmukaiset toimenpiteet, jos oleellisina pidettyjä asiakirjoja ei esitetä kohtuullisen ajan kuluessa (ks. kohdat 10.9–10.12). Neuvottelumenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että monissa tapauksissa komissio ja muut toimielimet eivät noudattaneet kilpailuttamisen yleisperiaatetta (ks. kohdat 10.13, 10.14, 10.16 ja 10.19–10.21). Etenkään Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea eivät lukuisissa tapauksissa ottaneet huomioon, että varainhoitoasetuksessa sallitaan vain neuvottelumenettelyn rajattu käyttö. Tämä saattaa lisätä menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

10.25

Eräissä toimielimissä tietyille riskialueille kohdistetussa tarkastuksessa havaittiin, että joidenkin toimielinten jäsenten korvauksien suorittamista koskevat valvontajärjestelmät olivat puutteelliset. Euroopan parlamentin puhemiehistön olisi käynnistettävä asianmukaiset toimenpiteet, jos oleellisina pidettyjä asiakirjoja ei esitetä kohtuullisen ajan kuluessa (ks. kohdat 10.9–10.12). Neuvottelumenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että monissa tapauksissa komissio ja muut toimielimet eivät noudattaneet kilpailuttamisen yleisperiaatetta (ks. kohdat 10.13, 10.14, 10.16 ja 10.19–10.21). Etenkään Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea eivät lukuisissa tapauksissa ottaneet huomioon, että varainhoitoasetuksessa sallitaan vain neuvottelumenettelyn rajattu käyttö. Tämä saattaa lisätä menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuvia riskejä.

| 10.25. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Katso kohtaan 10.12. annettu vastaus. |
| --- | --- |

10.25.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Katso kohtaan 10.12. annettu vastaus.

| 10.25 | KOMISSION VASTAUS
  Komissio jatkaa pyrkimyksiään kehittää julkisia hankintojaan parempien markkina-analyysien ja suunnittelun avulla. Varainhoitoasetuksessa (6) sallitaan neuvottelumenettelyn käyttö tietyissä tapauksissa, kuten tilanteessa, jossa muiden tavarantoimittajien määrä on vähäinen (”supplier captivity”) (ks. kohta 10.16). |
| --- | --- |

10.25

KOMISSION VASTAUS

Komissio jatkaa pyrkimyksiään kehittää julkisia hankintojaan parempien markkina-analyysien ja suunnittelun avulla. Varainhoitoasetuksessa (6) sallitaan neuvottelumenettelyn käyttö tietyissä tapauksissa, kuten tilanteessa, jossa muiden tavarantoimittajien määrä on vähäinen (”supplier captivity”) (ks. kohta 10.16).

| 10.25. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Ks. kohdissa 10.19, 10.20 ja 10.21 esitetyt huomiot. |
| --- | --- |

10.25.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Ks. kohdissa 10.19, 10.20 ja 10.21 esitetyt huomiot.

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| 10.26 | Erityiskertomus nro 2/2007 toimielinten kiinteistömenoista. |
| --- | --- |

10.26

Erityiskertomus nro 2/2007 toimielinten kiinteistömenoista.

EUROOPAN UNIONIN ERILLISVIRASTOT

| 10.27 | Yhteisön virastot ovat komissiosta erillisinä toimivia elimiä, joilla on oma oikeushenkilöllisyytensä. Komissiolla on tärkeä rooli niiden toiminnan valvojana, sillä se on mukana virastojen hallintoneuvostossa ja voi ehdottaa tai nimittää johtajia. Lisäksi virastot saavat rahoituksensa pääasiassa komission talousarviosta, kahta tulorahoitteista virastoa (7) lukuun ottamatta. Komission on hyväksyttävä toimenpiteet, joilla virastot toteuttavat varainhoitoasetusta ja henkilöstösääntöjä. Jäljempänä esitetään tietoja ja huomautuksia komission roolista suhteessa virastoihin. |
| --- | --- |

10.27

Yhteisön virastot ovat komissiosta erillisinä toimivia elimiä, joilla on oma oikeushenkilöllisyytensä. Komissiolla on tärkeä rooli niiden toiminnan valvojana, sillä se on mukana virastojen hallintoneuvostossa ja voi ehdottaa tai nimittää johtajia. Lisäksi virastot saavat rahoituksensa pääasiassa komission talousarviosta, kahta tulorahoitteista virastoa (7) lukuun ottamatta. Komission on hyväksyttävä toimenpiteet, joilla virastot toteuttavat varainhoitoasetusta ja henkilöstösääntöjä. Jäljempänä esitetään tietoja ja huomautuksia komission roolista suhteessa virastoihin.

10.28

| 10.28 | Euroopan unionin hajautettujen erillisvirastojen (8) vuotuisesta tarkastuksesta on laadittu erityisvuosikertomukset. Varainhoitovuonna 2006 tilintarkastustuomioistuin tarkasti 24 virastoa eli viisi enemmän (9) kuin vuonna 2005. Virastojen talousarvioiden yhteisarvo varainhoitovuonna 2006 oli 1 080,5 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2005 oli ollut 928,4 miljoonaa euroa. Kaikkien virastojen hyväksyttyjen toimien määrä lisääntyi 2 588 toimesta vuonna 2005 aina 3 212 toimeen vuonna 2006. Ks.
  taulukko 10.3
  . |
| --- | --- |

Euroopan unionin hajautettujen erillisvirastojen (8) vuotuisesta tarkastuksesta on laadittu erityisvuosikertomukset. Varainhoitovuonna 2006 tilintarkastustuomioistuin tarkasti 24 virastoa eli viisi enemmän (9) kuin vuonna 2005. Virastojen talousarvioiden yhteisarvo varainhoitovuonna 2006 oli 1 080,5 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2005 oli ollut 928,4 miljoonaa euroa. Kaikkien virastojen hyväksyttyjen toimien määrä lisääntyi 2 588 toimesta vuonna 2005 aina 3 212 toimeen vuonna 2006. Ks.
  taulukko 10.3
  .

Taulukko 10.3 – Euroopan unionin erillisvirastot – Keskeiset tiedot

| Euroopan unionin erillisvirasto | Päätoimipaikka | Ensimmäinen taloudellisesti itsenäinen vuosi | Talousarvio (10)


  (miljoonaa euroa) | Hyväksytyt toimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Virastot |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | Thessaloniki | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Euroopan ympäristökeskus | Kööpenhamina | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Euroopan koulutussäätiö | Torino | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | Lissabon | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Euroopan lääkevirasto | Lontoo | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | Luxemburg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Euroopan perusoikeusvirasto (11) | Wien | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto | Thessaloniki | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Euroopan poliisiakatemia (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haag | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | Lissabon | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Euroopan rautatievirasto (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | Tukholma | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (12) | Varsova | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän GNSS Euroopan valvontaviranomainen (12) | Bryssel (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Toimeenpanovirastot |
| Älykkään energiahuollon toimeenpanovirasto (12) | Bryssel | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (12) | Bryssel | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| Yhteensä | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Euroopan unionin erillisvirasto

Päätoimipaikka

Ensimmäinen taloudellisesti itsenäinen vuosi

Talousarvio (10)

(miljoonaa euroa)

Hyväksytyt toimet

2006

2005

2006

2005

Virastot

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Thessaloniki

1977

16,8

16,6

95

91

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Euroopan ympäristökeskus

Kööpenhamina

1994

37,1

32,1

115

115

Euroopan koulutussäätiö

Torino

1994

27

26,7

105

104

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Lissabon

1995

13

13

77

77

Euroopan lääkevirasto

Lontoo

1994

139

110,1

424

379

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Luxemburg

1995

40,9

28,4

189

181

Yhteisön kasvilajikevirasto

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Euroopan perusoikeusvirasto (11)

Wien

1998

9,4

8,2

37

37

Euroopan jälleenrakennusvirasto

Thessaloniki

2000

271

276,5

108

114

Euroopan poliisiakatemia (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haag

2002

14,7

13

112

87

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Lissabon

2003

44,6

35,3

132

95

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Euroopan rautatievirasto (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Tukholma

2005

17,1

4,8

50

29

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (12)

Varsova

2006

19,2

—

28

—

Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän GNSS Euroopan valvontaviranomainen (12)

Bryssel (13)

2006

7

—

30

—

Toimeenpanovirastot

Älykkään energiahuollon toimeenpanovirasto (12)

Bryssel

2006

5,6

—

46

—

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (12)

Bryssel

2006

29,2

—

75

—

Yhteensä

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29 | Komission yhteisön talousarviosta suorittamien avustusten kohdentaminen ei pohjaudu riittävän perusteltuihin arvioihin virastojen käteisvarojen tarpeesta. Tämän vuoksi, ja seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettyjen määrärahojen määrästä johtuen, virastoilla on hallussaan huomattavan paljon kassavaroja (14). Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että virastoille suoritetaan avustuksia suhteessa niiden todellisiin käteisvarojen tarpeisiin. |
| --- | --- |

10.29

Komission yhteisön talousarviosta suorittamien avustusten kohdentaminen ei pohjaudu riittävän perusteltuihin arvioihin virastojen käteisvarojen tarpeesta. Tämän vuoksi, ja seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettyjen määrärahojen määrästä johtuen, virastoilla on hallussaan huomattavan paljon kassavaroja (14). Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että virastoille suoritetaan avustuksia suhteessa niiden todellisiin käteisvarojen tarpeisiin.

| 10.29 | KOMISSION VASTAUS
  Virastojen odotetaan esittävän komissiolle yhteisön avustuksen tai sen osan suorittamista koskevat maksupyynnöt komission kanssa sovittujen edellytysten ja määräaikojen mukaisesti ja liittävän niihin rahavirtaa koskevan ennusteen. Yleensä komissio suorittaa maksut erissä, ja sen on perittävä käyttämättä jääneet määrät takaisin. Komission yksiköt tarkastelevat parhaillaan mahdollisuutta lisätä kyseiseen säädökseen (15) säännöksiä, jotka mahdollistaisivat sen, että komissio ottaa huomioon virastojen todelliset tarpeet vuoden mittaan. Tällä on tarkoitus päästä täsmällisempään suunnitteluun ja suurempaan avoimuuteen. |
| --- | --- |

10.29

KOMISSION VASTAUS

Virastojen odotetaan esittävän komissiolle yhteisön avustuksen tai sen osan suorittamista koskevat maksupyynnöt komission kanssa sovittujen edellytysten ja määräaikojen mukaisesti ja liittävän niihin rahavirtaa koskevan ennusteen. Yleensä komissio suorittaa maksut erissä, ja sen on perittävä käyttämättä jääneet määrät takaisin. Komission yksiköt tarkastelevat parhaillaan mahdollisuutta lisätä kyseiseen säädökseen (15) säännöksiä, jotka mahdollistaisivat sen, että komissio ottaa huomioon virastojen todelliset tarpeet vuoden mittaan. Tällä on tarkoitus päästä täsmällisempään suunnitteluun ja suurempaan avoimuuteen.

| 10.30 | Kesäkuussa 2002 annettua yleistä varainhoitoasetusta muutettiin vuonna 2006 (6). Muutokset koskevat lähinnä talousarvioperiaatteita, sisäisen valvonnan järjestelmiä ja tilinpäätöksen laatimista. Muutoksia ei ole vielä sisällytetty virastojen varainhoidon puiteasetukseen eikä kunkin viraston erilliseen varainhoitoasetukseen. |
| --- | --- |

10.30

Kesäkuussa 2002 annettua yleistä varainhoitoasetusta muutettiin vuonna 2006 (6). Muutokset koskevat lähinnä talousarvioperiaatteita, sisäisen valvonnan järjestelmiä ja tilinpäätöksen laatimista. Muutoksia ei ole vielä sisällytetty virastojen varainhoidon puiteasetukseen eikä kunkin viraston erilliseen varainhoitoasetukseen.

| 10.30 | KOMISSION VASTAUS
  Kahden virastoja koskevan varainhoidon puiteasetuksen (16) tarkistuksen yhteydessä niihin sisällytetään neuvoston yleiseen varainhoitoasetukseen hyväksymiä muutoksia, minkä vuoksi näiden asetusten tarkistus voitiin aloittaa vasta kun yleinen varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt oli hyväksytty. Komissio hyväksyi sääntelyvirastoja koskevan asetusluonnoksen heinäkuussa 2007, ja se toimitettiin muille toimielimille lausuntoa varten (17). |
| --- | --- |

10.30

KOMISSION VASTAUS

Kahden virastoja koskevan varainhoidon puiteasetuksen (16) tarkistuksen yhteydessä niihin sisällytetään neuvoston yleiseen varainhoitoasetukseen hyväksymiä muutoksia, minkä vuoksi näiden asetusten tarkistus voitiin aloittaa vasta kun yleinen varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt oli hyväksytty. Komissio hyväksyi sääntelyvirastoja koskevan asetusluonnoksen heinäkuussa 2007, ja se toimitettiin muille toimielimille lausuntoa varten (17).

| 10.31 | Uuden ABAC-järjestelmän käyttöönotto virastoissa vie useita vuosia (18). Sillä välin komission on huolehdittava siitä, että nykyistä SI2-järjestelmää ylläpidetään virastoissa asianmukaisella tavalla uuden järjestelmän toteutumiseen asti. |
| --- | --- |

10.31

Uuden ABAC-järjestelmän käyttöönotto virastoissa vie useita vuosia (18). Sillä välin komission on huolehdittava siitä, että nykyistä SI2-järjestelmää ylläpidetään virastoissa asianmukaisella tavalla uuden järjestelmän toteutumiseen asti.

| 10.31 | KOMISSION VASTAUS
  SI2-järjestelmää ollaan asteittain poistamassa käytöstä, mutta sen ylläpitoa jatketaan 31. joulukuuta 2008 saakka. Virastot voivat valita käyttöönsä ABAC-järjestelmän tai minkä tahansa muun järjestelmän. Suoraan komission tilintarkastajan alaisuudessa toimiva tarkoitusta varten perustettu hanketyöryhmä suunnittelee, analysoi ja koordinoi kaikki ABAC:n käyttöönottoon liittyvät toiminnat virastoissa sekä ajoituksen että resurssien osalta. |
| --- | --- |

10.31

KOMISSION VASTAUS

SI2-järjestelmää ollaan asteittain poistamassa käytöstä, mutta sen ylläpitoa jatketaan 31. joulukuuta 2008 saakka. Virastot voivat valita käyttöönsä ABAC-järjestelmän tai minkä tahansa muun järjestelmän. Suoraan komission tilintarkastajan alaisuudessa toimiva tarkoitusta varten perustettu hanketyöryhmä suunnittelee, analysoi ja koordinoi kaikki ABAC:n käyttöönottoon liittyvät toiminnat virastoissa sekä ajoituksen että resurssien osalta.

| 10.32 | Vuonna 2006 kaksi virastoa päätti ottaa vastatakseen kaikista henkilöstönsä lasten koulutuksesta aiheutuvista kuluista ja jättää soveltamatta henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevaa 3 artiklaa. Näin ne saivat aikaan perusteetonta eriarvoisuutta muuhun yhteisön henkilöstöön nähden. Tämä osoittaa, että komission olisi nykyistä paremmin valvottava henkilöstösääntöjen soveltamista virastoissa. |
| --- | --- |

10.32

Vuonna 2006 kaksi virastoa päätti ottaa vastatakseen kaikista henkilöstönsä lasten koulutuksesta aiheutuvista kuluista ja jättää soveltamatta henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevaa 3 artiklaa. Näin ne saivat aikaan perusteetonta eriarvoisuutta muuhun yhteisön henkilöstöön nähden. Tämä osoittaa, että komission olisi nykyistä paremmin valvottava henkilöstösääntöjen soveltamista virastoissa.

| 10.32 | KOMISSION VASTAUS
  Suuntaviivoissa annetaan kaksi pääsuositusta: i) hyväksytään säännöt henkilöstösääntöjen täytäntöönpanemiseksi komission antamien soveltamissääntöjen mukaisesti, siten, että niihin voidaan tehdä joitakin rajoitettuja muutoksia virastojen henkilöstön erityispiirteiden perusteella; ii) määritellään johdonmukaisempi, kunkin viraston tehtäviin ja vaatimuksiin perustuva henkilöstöpolitiikka. Koska sääntelyvirastot ovat riippumattomia yhteisön elimiä, tällaisten sääntöjen antaminen on niiden vastuulla. Komissio voi hyväksyä soveltamissäännöt, jotka ovat täysin samat kuin komission säännöt tai jotka poikkeavat niistä siltä osin kuin tämä on perusteltua virastojen ominaispiirteiden vuoksi (koko, henkilöstörakenne, toimeksianto jne.) Komissio tekee tiivistä yhteistyötä virastojen kanssa, jotta komission soveltamissääntöjä sovellettaisiin virastoissa mahdollisimman täysimääräisesti. Komissio on myös laatinut yhteistyössä virastojen kanssa komission soveltamissääntöihin pohjautuvia soveltamissääntöjen malleja, joiden tarkoituksena on saada aikaan yhteiset ydinperiaatteet ja -säännöt. Näin pyritään varmistamaan henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön tasavertainen kohtelu. |
| --- | --- |

10.32

KOMISSION VASTAUS

Suuntaviivoissa annetaan kaksi pääsuositusta: i) hyväksytään säännöt henkilöstösääntöjen täytäntöönpanemiseksi komission antamien soveltamissääntöjen mukaisesti, siten, että niihin voidaan tehdä joitakin rajoitettuja muutoksia virastojen henkilöstön erityispiirteiden perusteella; ii) määritellään johdonmukaisempi, kunkin viraston tehtäviin ja vaatimuksiin perustuva henkilöstöpolitiikka. Koska sääntelyvirastot ovat riippumattomia yhteisön elimiä, tällaisten sääntöjen antaminen on niiden vastuulla. Komissio voi hyväksyä soveltamissäännöt, jotka ovat täysin samat kuin komission säännöt tai jotka poikkeavat niistä siltä osin kuin tämä on perusteltua virastojen ominaispiirteiden vuoksi (koko, henkilöstörakenne, toimeksianto jne.) Komissio tekee tiivistä yhteistyötä virastojen kanssa, jotta komission soveltamissääntöjä sovellettaisiin virastoissa mahdollisimman täysimääräisesti. Komissio on myös laatinut yhteistyössä virastojen kanssa komission soveltamissääntöihin pohjautuvia soveltamissääntöjen malleja, joiden tarkoituksena on saada aikaan yhteiset ydinperiaatteet ja -säännöt. Näin pyritään varmistamaan henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön tasavertainen kohtelu.

Virastojen henkilöstön lasten koulunkäynnin osalta komissio on ehdottanut suuntaviivoissa kahta ratkaisumallia: i) perustetaan yhteistyössä Eurooppa-koulujärjestelmän kanssa paikallisiin kansallisiin tai kansainvälisiin kouluihin Eurooppa-osastoja (eurooppalainen koulutus) tai ii) allekirjoitetaan palvelusopimuksia viraston ja sen lähistöllä sijaitsevien kansainvälisten koulujen välillä.

Eurooppalaisen koulutuksen osalta kansallisilla viranomaisilla on jo nyt mahdollisuus valita paikallisia kouluja ja rahoittaa kokonaan niiden ”valtuuttaminen” antamaan eurooppalaista koulutusta yhdenmukaisen, äidinkieliseen opetukseen perustuvan opinto-ohjelman mukaisesti. Tätä mahdollisuutta aiotaan tulevaisuudessa laajentaa ja vahvistaa entisestään Eurooppa-koulujärjestelmän yhteydessä. Jäsenvaltiot vastaisivat tämäntyyppisen koulutuksen kokonaiskustannuksista, ja osana uudistusta komissio hahmottelee parhaillaan kantaansa EU:n rahoitusosuuteen, joka suhteutettaisiin tällaisen koulutuksen piirissä olevien viraston henkilöstön lasten määrään.

Palvelusopimusten osalta virasto maksaisi koulumaksut suoraan koululle. Koulun katsottaisiin sen jälkeen olevan maksuton eikä kyseinen henkilöstö saisi henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 3 artiklan mukaista koulutuslisää.

Komissio on tämän kannan mukaisesti muistuttanut kyseisiä kahta virastoa toistuvasti siitä, ettei niiden toimintatapa sisälly suuntaviivoihin eikä ole henkilöstösääntöjen mukainen. Viimeksi komissio puuttui asiaan huomautuksissaan virastojen monivuotisiin henkilöstöpolitiikkasuunnitelmiin, jotka toimitettiin budjettivallan käyttäjälle vuoden 2008 talousarviomenettelyn yhteydessä.

EUROOPPA-KOULUT

| 10.33 | Eurooppa-kouluja koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisvuosikertomus (jota ei julkaista virallisessa lehdessä) toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle ja rehtoreille. Koulujen talousarvio, joka varainhoitovuonna 2006 oli suuruudeltaan 231,1 miljoonaa euroa, rahoitettiin pääasiassa komission avustusten (127,1 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (50,7 miljoonaa euroa) avulla (19). Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33

Eurooppa-kouluja koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisvuosikertomus (jota ei julkaista virallisessa lehdessä) toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle ja rehtoreille. Koulujen talousarvio, joka varainhoitovuonna 2006 oli suuruudeltaan 231,1 miljoonaa euroa, rahoitettiin pääasiassa komission avustusten (127,1 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (50,7 miljoonaa euroa) avulla (19). Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 10.4
  .

Taulukko 10.4 – Eurooppa-koulut – Keskeiset tiedot

| Eurooppa-koulu | Maa | Talousarvio (20)
   (21)


  (miljoonaa euroa) | Avustukset komissiolta (22)


  (miljoonaa euroa) | Koulun oppilasmäärä (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Pääsihteerin toimisto | Belgia | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Bryssel I Uccle | Belgia | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgia | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgia | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgia | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Italia | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Saksa | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Saksa | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Saksa | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Espanja | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Alankomaat | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Yhdistynyt kuningaskunta | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| Yhteensä | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja. |

Eurooppa-koulu

Maa

Talousarvio (20)
   (21)

(miljoonaa euroa)

Avustukset komissiolta (22)

(miljoonaa euroa)

Koulun oppilasmäärä (23)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Pääsihteerin toimisto

Belgia

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxemburg II

Luxemburg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Bryssel I Uccle

Belgia

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Bryssel II (Woluwé)

Belgia

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Bryssel III (Ixelles)

Belgia

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgia

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Italia

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Saksa

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Saksa

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Saksa

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Espanja

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Alankomaat

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Yhdistynyt kuningaskunta

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

Yhteensä

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

| 10.34 | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut olennaisia virheitä, joiden vuoksi sen tarkastamien tilien luotettavuus tai tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus olisi syytä asettaa kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

10.34

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut olennaisia virheitä, joiden vuoksi sen tarkastamien tilien luotettavuus tai tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus olisi syytä asettaa kyseenalaiseksi.

(1)  Komissio, Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, Euroopan oikeusasiamies sekä Euroopan tietosuojavaltuutettu (varainhoitoasetuksen 1 artikla).

---

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 – Euroopan parlamentin päätös, tehty 24. huhtikuuta 2007, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005, pääluokka I – Euroopan parlamentti (C6–0465/2006–2006/2071(DEC))

(3)  Erityiskertomus nro 10/98 (kohta 1.37) sekä etenkin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002 (kohta 9.22), jossa tilintarkastustuomioistuin jo totesi, että korvauksen epäasianmukaisen käytön vaara on edelleen olemassa, ellei huhtikuussa 2000 annettuja uusia sääntöjä sovelleta tiukasti. Viimeksi asiaa on käsitelty vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005 (kohta 10.10).

(4)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).

(5)  Suurin osa hallintomenoista kuuluu seuraavien komission yksiköiden vastuualueeseen: henkilöstön ja hallinnon pääosasto, käännöstoimen pääosasto, tulkkauksen pääosasto, viestinnän pääosasto, ulkosuhteiden pääosasto, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Luxemburg, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Bryssel, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto, julkaisutoimisto.

(6)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1995/2006, annettu 13 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

(7)  Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto sekä yhteisön kasvilajikevirasto.

(8)  Jäljempänä ”virastot”.

(9)  Seuraavat virastot saavuttivat taloudellisen itsemääräämisoikeuden varainhoitovuonna 2006: Euroopan poliisiakatemia, Euroopan rautatievirasto, älykkään energiahuollon toimeenpanovirasto, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto.

(10)  Maksusitoumusmäärärahat.

(11)  Aiemmin Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus.

(12)  Virasto saavutti taloudellisen itsemääräämisoikeuden varainhoitovuonna 2006.

(13)  Päätoimipaikan tilapäinen sijainti.

(14)  Virastojen hallussa varainhoitovuoden 2006 lopussa olleiden käteisvarojen määrä: 213 miljoonaa euroa suhteutettuna 810 miljoonan euron määrärahoihin (luvuissa ei ole otettu huomioon sisämarkkinoilla toimivaa yhdenmukaistamisvirastoa, yhteisön kasvilajikevirastoa, Euroopan unionin elinten käännöskeskusta eikä maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän GNSS Euroopan valvontaviranomaista).

(15)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2343/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).

(16)  Sääntely ja toimeenpano.

(17)  Toimeenpanovirastojen varainhoidon puiteasetuksen tarkistus hyväksyttiin toukokuussa 2007, ja se on jo toimielinten käsiteltävänä.

(18)  Neljätoista virastoa ei ollut vielä vuoden 2006 loppuun mennessä ottanut käyttöön ABAC-järjestelmää. Komissio aikoo siirtää ABAC-järjestelmään enintään neljä virastoa vuodessa.

(19)  Lähde: Eurooppa-koulujen varainhoitovuoden 2007 talousarvion johdanto.

(20)  Kunkin Eurooppa-koulun ja koulujen johtokunnan pääsihteerin toimiston talousarvioon otettujen tulojen ja menojen kokonaismäärä, mukaan lukien kaikki alun perin hyväksyttyihin talousarvioihin tehdyt muutokset.

(21)  Lähde: Eurooppa-koulut, lopullinen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2006.

(22)  Lähde: Eurooppa-koulut, lopullinen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2006.

(23)  Lähde: Pääsihteerin Eurooppa-koulujen johtokunnalle laatima vuosikertomus ”2006 Annual report of the Secretary General to the Board of Governors of the European Schools”.

Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

YHDESTOISTA LUKU

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

SISÄLLYS

| 11.1—11.2 | Johdanto |
| --- | --- |

11.1—11.2

| 11.3—11.18 | Pankkitoiminta Välimeren alueella |
| --- | --- |

11.3—11.18

| 11.3—11.5 | Taustaa |
| --- | --- |

11.3—11.5

| 11.6—11.13 | Komission ja EIP:n toteuttamaa yksittäisten toimien hallinnointia koskevat huomautukset |
| --- | --- |

11.6—11.13

| 11.6—11.11 | Riskipääomatoimenpiteet (RCO) |
| --- | --- |

11.6—11.11

| 11.12 | Korkotuet |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | FEMIP:n teknisen avun tukirahasto |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Velvoite raportoida budjettivallan käyttäjälle |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Pankkitilien luokittelu yhteisöjen tilinpäätöksessä |
| --- | --- |

11.15

| 11.16—11.18 | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

11.16—11.18

| 11.19—11.20 | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto |
| --- | --- |

11.19—11.20

| 11.21—11.22 | Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö |
| --- | --- |

11.21—11.22

| 11.23 | Aikaisempiin huomautuksiin liittyvä seuranta |
| --- | --- |

11.23

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 11.1 | Pankkitoimintaan liittyviä yhteisön rahoitusvälineitä käytetään sekä jäsenvaltioissa että laajemmin unionin ulkopuolella ulkoisiin politiikkoihin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Rahoitusvälineiden tärkeimmät tavoitteet ovat talouden kehityksen vahvistaminen, infrastruktuurin kehittäminen ja työpaikkojen luominen etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä toimenpiteillä, jotka parantavat pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (purettava EHTY) on osallisena samankaltaisissa toimissa. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

11.1

Pankkitoimintaan liittyviä yhteisön rahoitusvälineitä käytetään sekä jäsenvaltioissa että laajemmin unionin ulkopuolella ulkoisiin politiikkoihin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Rahoitusvälineiden tärkeimmät tavoitteet ovat talouden kehityksen vahvistaminen, infrastruktuurin kehittäminen ja työpaikkojen luominen etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä toimenpiteillä, jotka parantavat pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (purettava EHTY) on osallisena samankaltaisissa toimissa.

11.2

| 11.2 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi pankkitoiminnan Välimeren alueella, ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toiminnan sekä purettavan EHTY:n toimet. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi pankkitoiminnan Välimeren alueella, ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toiminnan sekä purettavan EHTY:n toimet.

PANKKITOIMINTA VÄLIMEREN ALUEELLA

Taustaa

| 11.3 | EU:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden välinen yhteistyö aloitettiin noin 30 vuotta sitten ja se on kehittynyt asteittain ajan myötä (1). Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuus (2) vahvistettiin 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1488/96 (MEDA I). Uusi muutosasetus (3) (MEDA II) tuli voimaan joulukuussa 2000 (4). Euroopan investointipankki (EIP) on lokakuusta 2002 alkaen keskittänyt toimensa Välimeren alueella Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineen (FEMIP) kautta. |
| --- | --- |

11.3

EU:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden välinen yhteistyö aloitettiin noin 30 vuotta sitten ja se on kehittynyt asteittain ajan myötä (1). Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuus (2) vahvistettiin 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1488/96 (MEDA I). Uusi muutosasetus (3) (MEDA II) tuli voimaan joulukuussa 2000 (4). Euroopan investointipankki (EIP) on lokakuusta 2002 alkaen keskittänyt toimensa Välimeren alueella Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineen (FEMIP) kautta.

11.4

| 11.4 | MEDA-asetuksen mukaista pankkitoimintaa rahoitetaan EU:n talousarviosta ja sen toteuttajana toimii EIP; toiminta koostuu riskipääomatoimenpiteistä, korkotuista tietyille EIP:n lainoille (5) sekä FEMIP:n teknisen avun tukirahastosta (6) myönnettävästä rahoituksesta. |
| --- | --- |

MEDA-asetuksen mukaista pankkitoimintaa rahoitetaan EU:n talousarviosta ja sen toteuttajana toimii EIP; toiminta koostuu riskipääomatoimenpiteistä, korkotuista tietyille EIP:n lainoille (5) sekä FEMIP:n teknisen avun tukirahastosta (6) myönnettävästä rahoituksesta.

11.5

| 11.5 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, oliko kyseisen pankkitoiminnan toteuttamisessa, seurannassa ja kirjanpitoon merkitsemisessä noudatettu asiaankuuluvia säännöksiä ja menettelyitä sekä komissiossa että EIP:ssä. Tarkastus kattoi MEDA-asetuksen nojalla rahoitettuja toimia ja eräitä sellaisia aikaisempien säännösten mukaisesti rahoitettuja meneillään olevia toimia, joiden maksuja oli maksattamatta tai jotka olivat määrältään merkittäviä. Havainnot perustuvat 90 toimen asiakirjatarkastuksiin – kustakin kolmesta kyseessä olleesta pankkitoimen alasta poimittiin 30 toimea – sekä seuranta- ja valvontajärjestelmän arviointiin. Keskeiset rahoitustiedot on esitetty
  taulukossa 11.1
  . |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, oliko kyseisen pankkitoiminnan toteuttamisessa, seurannassa ja kirjanpitoon merkitsemisessä noudatettu asiaankuuluvia säännöksiä ja menettelyitä sekä komissiossa että EIP:ssä. Tarkastus kattoi MEDA-asetuksen nojalla rahoitettuja toimia ja eräitä sellaisia aikaisempien säännösten mukaisesti rahoitettuja meneillään olevia toimia, joiden maksuja oli maksattamatta tai jotka olivat määrältään merkittäviä. Havainnot perustuvat 90 toimen asiakirjatarkastuksiin – kustakin kolmesta kyseessä olleesta pankkitoimen alasta poimittiin 30 toimea – sekä seuranta- ja valvontajärjestelmän arviointiin. Keskeiset rahoitustiedot on esitetty
  taulukossa 11.1
  .

Taulukko 11.1 – Keskeiset rahoitustiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Riskipääomatoimenpiteet (RCO) |
| kaikkien meneillään olevien toimenpiteiden nettoarvo | 223,9 | 210,8 |
| Korkotuetut lainat |
| Lainojen yhteismäärä (kaikki Välimeren alueen maat ja alueet) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Korkotuet (kaikki Välimeren alueen maat ja alueet) | tieto puuttuu (7) | 479,5 |
| FEMIP:n teknisen avun tukirahasto |
| Talousarviomäärärahat (kaikki) | 105,0 | 105,0 |
| Maksut erityistileille | 40,5 | 50,0 |
| Lähde: Euroopan investointipankki. |

(miljoonaa euroa)

31.12.2005

31.12.2006

Riskipääomatoimenpiteet (RCO)

kaikkien meneillään olevien toimenpiteiden nettoarvo

223,9

210,8

Korkotuetut lainat

Lainojen yhteismäärä (kaikki Välimeren alueen maat ja alueet)

3 348,2

3 513,2

Korkotuet (kaikki Välimeren alueen maat ja alueet)

tieto puuttuu (7)

479,5

FEMIP:n teknisen avun tukirahasto

Talousarviomäärärahat (kaikki)

105,0

105,0

Maksut erityistileille

40,5

50,0

Lähde: Euroopan investointipankki.

Komission ja EIP:n toteuttamaa yksittäisten toimien hallinnointia koskevat huomautukset

Riskipääomatoimenpiteet (RCO)

| 11.6 | Merkittävin riskipääomatoimenpide on tietyissä tilanteissa takaisin maksettavat yksittäiset lainat tai globaalilainat sekä osuudet investointirahastoissa. Koska näillä toimenpiteillä ei ole vahvistettuja takaisinmaksuehtoja tai erikseen määriteltyä korkoa, niitä voidaan ominaislaatunsa vuoksi pitää pääomainvestointien kaltaisina toimina. |
| --- | --- |

11.6

Merkittävin riskipääomatoimenpide on tietyissä tilanteissa takaisin maksettavat yksittäiset lainat tai globaalilainat sekä osuudet investointirahastoissa. Koska näillä toimenpiteillä ei ole vahvistettuja takaisinmaksuehtoja tai erikseen määriteltyä korkoa, niitä voidaan ominaislaatunsa vuoksi pitää pääomainvestointien kaltaisina toimina.

| 11.6 | Komissio on luokitellut nämä varat ”myytävissä oleviksi sijoituksiksi” vuoden 2006 lopullisessa tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

11.6

Komissio on luokitellut nämä varat ”myytävissä oleviksi sijoituksiksi” vuoden 2006 lopullisessa tilinpäätöksessä.

Riskipääoman tarjoaminen ehdollisilla lainoilla

| 11.7 | Tarkastetuista yhdeksästä globaalilainasta kolmen globaalilainan yhteydessä myönnetyt – määrältään 16,8 miljoonan euron suuruiset – yksittäiset lainat ylittivät 15 miljoonan euron enimmäismäärän, jonka EIP oli vahvistanut ja komissio hyväksynyt kyseisille lainoille. |
| --- | --- |

11.7

Tarkastetuista yhdeksästä globaalilainasta kolmen globaalilainan yhteydessä myönnetyt – määrältään 16,8 miljoonan euron suuruiset – yksittäiset lainat ylittivät 15 miljoonan euron enimmäismäärän, jonka EIP oli vahvistanut ja komissio hyväksynyt kyseisille lainoille.

| 11.7 | Myönnettyä määrää ei lopulta suoritettu kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

11.7

Myönnettyä määrää ei lopulta suoritettu kokonaisuudessaan.

Riskipääoman tarjoaminen investointirahastojen kautta

| 11.8 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että riskipääomatoimenpideportfolioon sisältyneet investointirahastot eivät olleet MEDA-asetuksen säännösten mukaiset, sillä: |
| --- | --- |

11.8

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että riskipääomatoimenpideportfolioon sisältyneet investointirahastot eivät olleet MEDA-asetuksen säännösten mukaiset, sillä:

| 11.8 | |
| --- | --- |

11.8

| — | portfolio sisältää seitsemän EU:n alueen ulkopuolella (Jersey, Guernsey, Mansaari ja Brittiläiset Neitsytsaaret) sijaitsevaa investointirahastoa. Näihin rahastoihin on sijoitettu yhteensä 36,2 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

portfolio sisältää seitsemän EU:n alueen ulkopuolella (Jersey, Guernsey, Mansaari ja Brittiläiset Neitsytsaaret) sijaitsevaa investointirahastoa. Näihin rahastoihin on sijoitettu yhteensä 36,2 miljoonaa euroa;

| — | Komissio vahvisti EIP:n vuonna 2003 esittämästä erityispyynnöstä, että investointirahastojen olisi sijaittava joko Euroopan unionin alueella tai Välimeren alueen kumppanimaiden alueella. |
| --- | --- |

—

Komissio vahvisti EIP:n vuonna 2003 esittämästä erityispyynnöstä, että investointirahastojen olisi sijaittava joko Euroopan unionin alueella tai Välimeren alueen kumppanimaiden alueella.

| — | investointirahastot tekivät investointeja tukikelpoisten kumppanimaiden ja -alueiden luetteloon kuulumattomiin maihin ja alueille (Yhdistyneet arabiemiirikunnat ja Mansaari). Tämä johtui erityisesti siitä, että rahastojen investointisäännöissä ei ollut tarvittavaa investointirajoitusta. |
| --- | --- |

—

investointirahastot tekivät investointeja tukikelpoisten kumppanimaiden ja -alueiden luetteloon kuulumattomiin maihin ja alueille (Yhdistyneet arabiemiirikunnat ja Mansaari). Tämä johtui erityisesti siitä, että rahastojen investointisäännöissä ei ollut tarvittavaa investointirajoitusta.

| — | Komissio ei saa yksityiskohtaisia luetteloja investointirahastojen kautta tehdyistä investoinneista. Komissio varmistaa, että tulevaisuudessa sovellettavat raportointivelvollisuudet korjaavat tämän puutteen. |
| --- | --- |

—

Komissio ei saa yksityiskohtaisia luetteloja investointirahastojen kautta tehdyistä investoinneista. Komissio varmistaa, että tulevaisuudessa sovellettavat raportointivelvollisuudet korjaavat tämän puutteen.

| 11.9 | Rahastojen välisten ristikkäisten investointien havaitsemiseksi ei ollut valvontamenettelyä. Tästä syystä enimmäismäärien noudattamista oli vaikeata varmistaa. |
| --- | --- |

11.9

Rahastojen välisten ristikkäisten investointien havaitsemiseksi ei ollut valvontamenettelyä. Tästä syystä enimmäismäärien noudattamista oli vaikeata varmistaa.

| 11.9 | Komissio pystyy nykyisin seuraamaan kyseisiä investointeja ja puuttuisi tilanteeseen, jos se uskoisi, että rahastojen välisistä ristikkäisistä investoinneista aiheutuisi ongelmia. |
| --- | --- |

11.9

Komissio pystyy nykyisin seuraamaan kyseisiä investointeja ja puuttuisi tilanteeseen, jos se uskoisi, että rahastojen välisistä ristikkäisistä investoinneista aiheutuisi ongelmia.

Riskipääomatoimenpiteiden seurannan, kirjanpidon ja arvon määrittämisen puutteet

| 11.10 | Riskipääomatoimenpiteiden seuranta ei ole ollut asianmukaista. Rahoituksenvälittäjille kuuluviin raportointivelvollisuuksiin – kuten tiedottaminen tilinpäätöksestä, edelleen myönnettävien lainojen sopimuksista ja lainojen suorittamista koskevista tositteista – ei kohdennettu yhdenmukaista seurantaa. Tästä syystä takaisinperinnät viivästyivät ja riskipääomatoimenpiteiden arvon määrittäminen oli epävarmaa. Taloudellinen seuranta on parantunut vuonna 2005 toteutetun, EIP:n asiasta vastaavan yksikön sisäisen uudelleenjärjestelyn ansiosta, vaikka tiettyjä aikaisempiin toimenpiteisiin liittyviä puutteita on edelleen korjattava. |
| --- | --- |

11.10

Riskipääomatoimenpiteiden seuranta ei ole ollut asianmukaista. Rahoituksenvälittäjille kuuluviin raportointivelvollisuuksiin – kuten tiedottaminen tilinpäätöksestä, edelleen myönnettävien lainojen sopimuksista ja lainojen suorittamista koskevista tositteista – ei kohdennettu yhdenmukaista seurantaa. Tästä syystä takaisinperinnät viivästyivät ja riskipääomatoimenpiteiden arvon määrittäminen oli epävarmaa. Taloudellinen seuranta on parantunut vuonna 2005 toteutetun, EIP:n asiasta vastaavan yksikön sisäisen uudelleenjärjestelyn ansiosta, vaikka tiettyjä aikaisempiin toimenpiteisiin liittyviä puutteita on edelleen korjattava.

11.11

| 11.11 | Euroopan yhteisöjen alustavassa konsolidoidussa tilinpäätöksessä riskipääomatoimenpiteet oli luokiteltu kohtaan ”Euroopan yhteisön ja lakkautettavana olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön budjettimäärärahoista myönnetyt luotot”. Koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan pääomasijoitusten kaltaisia toimia (ks. kohta 11.6), ne tulisi luokitella komission kirjanpitosäännön nro 11 (”rahoitusvarat ja -velat”) mukaan otsakkeeseen ”myytävissä olevat sijoitukset” ja niiden arvo tulisi määrittää käypää arvoa käyttäen. Kyseiset toimenpiteet arvostetaan kuitenkin alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, sillä niiden käypää arvoa ei voida nykyisin luotettavasti arvioida. Arvonalentumisvaraus perustuu alustaviin tai lopullisiin arvonalentumisiin. Vaikka tällainen arviointimenetelmä voidaan hyväksyä kyseisissä olosuhteissa, sitä ei sovelleta yhdenmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi muutamia tapauksia, joissa EIP:n käytettävissä olleita alustavia arvonalentumisarvioita ei ollut ilmoitettu komissiolle. Tämä on osoitus siitä, että komission ja EIP:n kesken tehtyä sopimusta on päivitettävä siten, että komissio saa ajoissa kaiken tarvittavan tiedon, jotta se voi ottaa sen huomioon soveltaessaan kirjanpitosääntöjään. Komission olisi lisäksi seurattava tarkemmin sopimuksen täytäntöönpanoa, sen sijaan että se nykykäytännön tavoin luottaa kokonaan EIP:n toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

Euroopan yhteisöjen alustavassa konsolidoidussa tilinpäätöksessä riskipääomatoimenpiteet oli luokiteltu kohtaan ”Euroopan yhteisön ja lakkautettavana olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön budjettimäärärahoista myönnetyt luotot”. Koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan pääomasijoitusten kaltaisia toimia (ks. kohta 11.6), ne tulisi luokitella komission kirjanpitosäännön nro 11 (”rahoitusvarat ja -velat”) mukaan otsakkeeseen ”myytävissä olevat sijoitukset” ja niiden arvo tulisi määrittää käypää arvoa käyttäen. Kyseiset toimenpiteet arvostetaan kuitenkin alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset, sillä niiden käypää arvoa ei voida nykyisin luotettavasti arvioida. Arvonalentumisvaraus perustuu alustaviin tai lopullisiin arvonalentumisiin. Vaikka tällainen arviointimenetelmä voidaan hyväksyä kyseisissä olosuhteissa, sitä ei sovelleta yhdenmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi muutamia tapauksia, joissa EIP:n käytettävissä olleita alustavia arvonalentumisarvioita ei ollut ilmoitettu komissiolle. Tämä on osoitus siitä, että komission ja EIP:n kesken tehtyä sopimusta on päivitettävä siten, että komissio saa ajoissa kaiken tarvittavan tiedon, jotta se voi ottaa sen huomioon soveltaessaan kirjanpitosääntöjään. Komission olisi lisäksi seurattava tarkemmin sopimuksen täytäntöönpanoa, sen sijaan että se nykykäytännön tavoin luottaa kokonaan EIP:n toimittamiin tietoihin.

| 11.11 | Komissio on tehnyt tarvittavan uudelleenluokituksen ja luokitellut nämä varat ”myytävissä oleviksi sijoituksiksi” vuoden 2006 lopullisessa tilinpäätöksessä. Raportointi- ja kirjanpitovaatimukset ovat kehittyneet huomattavasti MEDA-säädösten aikana. Euroopan investointipankki (EIP) ja komissio ovat seuranneet kehitystä ja tutkivat parhaillaan yhdessä tilannetta. Ne etsivät kustannushyötysuhteeltaan parasta ratkaisua ja ottavat huomioon myös tiedot, jotka ovat saatavilla lopullisten edunsaajien kanssa useita vuosia sitten allekirjoitettujen sopimusten mukaan (tästä syystä ne eivät sisällä nykyisiä raportointivaatimuksia). Tarkoituksena on sopia myös johdon laatimien raporttien sisältöä koskevista raportointivaatimuksista, mikä antaa komissiolle mahdollisuuden valvoa perusteellisemmin asianmukaisen oikeusperustan ja valtuutuksen soveltamista. |
| --- | --- |

11.11

Komissio on tehnyt tarvittavan uudelleenluokituksen ja luokitellut nämä varat ”myytävissä oleviksi sijoituksiksi” vuoden 2006 lopullisessa tilinpäätöksessä. Raportointi- ja kirjanpitovaatimukset ovat kehittyneet huomattavasti MEDA-säädösten aikana. Euroopan investointipankki (EIP) ja komissio ovat seuranneet kehitystä ja tutkivat parhaillaan yhdessä tilannetta. Ne etsivät kustannushyötysuhteeltaan parasta ratkaisua ja ottavat huomioon myös tiedot, jotka ovat saatavilla lopullisten edunsaajien kanssa useita vuosia sitten allekirjoitettujen sopimusten mukaan (tästä syystä ne eivät sisällä nykyisiä raportointivaatimuksia). Tarkoituksena on sopia myös johdon laatimien raporttien sisältöä koskevista raportointivaatimuksista, mikä antaa komissiolle mahdollisuuden valvoa perusteellisemmin asianmukaisen oikeusperustan ja valtuutuksen soveltamista.

Korkotuet

| 11.12 | Tietyille EIP:n myöntämille ympäristöalan lainoille maksetaan yhteisön talousarviosta korkotukea. Yleisesti ottaen niihin liittyviä toimia oli hallinnoitu tyydyttävällä tavalla. Eräitä puutteita kuitenkin havaittiin: erityisesti viimeaikaisissa lainasopimuksissa, joiden määrä oli 135 miljoonaa euroa ja joille maksettiin korkotukea 26,8 miljoonaa euroa, sallitaan maksun suorittaminen muussa valuutassa kuin euroissa, mikä on vastoin MEDA II -asetuksen 6 artiklaa. Lisäksi yksi 8,5 miljoonan euron verran korkotukea saanut hanke päätettiin, vaikka edunsaaja ei ollut toimittanut vaadittua raporttia, joka vahvistaa hankkeen moitteettoman täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

11.12

Tietyille EIP:n myöntämille ympäristöalan lainoille maksetaan yhteisön talousarviosta korkotukea. Yleisesti ottaen niihin liittyviä toimia oli hallinnoitu tyydyttävällä tavalla. Eräitä puutteita kuitenkin havaittiin: erityisesti viimeaikaisissa lainasopimuksissa, joiden määrä oli 135 miljoonaa euroa ja joille maksettiin korkotukea 26,8 miljoonaa euroa, sallitaan maksun suorittaminen muussa valuutassa kuin euroissa, mikä on vastoin MEDA II -asetuksen 6 artiklaa. Lisäksi yksi 8,5 miljoonan euron verran korkotukea saanut hanke päätettiin, vaikka edunsaaja ei ollut toimittanut vaadittua raporttia, joka vahvistaa hankkeen moitteettoman täytäntöönpanon.

| 11.12 | MEDA II:n puitteissa ainoastaan yksi maksu yhdessä hankkeessa suoritettiin muussa valuutassa. EIP ilmoitti lainanottajalle, että vastedes se ei pystyisi suorittamaan kyseiseen lainaan liittyviä maksuja muussa valuutassa kuin euroina. Pankki valmistelee muutoksia rahoitussopimuksiin noudattaakseen euron käyttöä koskevaa vaatimusta. |
| --- | --- |

11.12

MEDA II:n puitteissa ainoastaan yksi maksu yhdessä hankkeessa suoritettiin muussa valuutassa. EIP ilmoitti lainanottajalle, että vastedes se ei pystyisi suorittamaan kyseiseen lainaan liittyviä maksuja muussa valuutassa kuin euroina. Pankki valmistelee muutoksia rahoitussopimuksiin noudattaakseen euron käyttöä koskevaa vaatimusta.

FEMIP:n teknisen avun tukirahasto

| 11.13 | Teknisen avun hankkeiden on tarkoitus tukea edunsaajia hankkeen eri vaiheiden (yksilöinti, valmistelu ja täytäntöönpano) aikana. Yleisesti ottaen teknisen avun hankkeet on hallinnoitu asianmukaisesti. Yhteensä 30 tarkastellusta toimesta kolmessa tapauksessa havaittiin tukikelpoisuuteen liittyviä ongelmia siitä huolimatta, että puitesopimuksessa ei mainita mahdollisuudesta poikkeuksiin: |
| --- | --- |

11.13

Teknisen avun hankkeiden on tarkoitus tukea edunsaajia hankkeen eri vaiheiden (yksilöinti, valmistelu ja täytäntöönpano) aikana. Yleisesti ottaen teknisen avun hankkeet on hallinnoitu asianmukaisesti. Yhteensä 30 tarkastellusta toimesta kolmessa tapauksessa havaittiin tukikelpoisuuteen liittyviä ongelmia siitä huolimatta, että puitesopimuksessa ei mainita mahdollisuudesta poikkeuksiin:

| a) | kahden tarkastellun hankkeen kohdalla ympäristövaikutusten arviointitutkimuksia oli rahoitettu yhteensä 1,15 miljoonalla eurolla, vaikka hankkeen edistäjien tulisi rahoittaa nämä tutkimukset; |
| --- | --- |

a)

kahden tarkastellun hankkeen kohdalla ympäristövaikutusten arviointitutkimuksia oli rahoitettu yhteensä 1,15 miljoonalla eurolla, vaikka hankkeen edistäjien tulisi rahoittaa nämä tutkimukset;

| b) | myös arvoltaan 0,2 miljoonan euron suuruinen teknistä apua koskeva ulkoinen väliarviointi rahoitettiin teknisen avun tukirahastosta, vaikka se on vastoin puitesopimuksen määritelmää tukikelpoisista teknisen avun hankkeista. |
| --- | --- |

b)

myös arvoltaan 0,2 miljoonan euron suuruinen teknistä apua koskeva ulkoinen väliarviointi rahoitettiin teknisen avun tukirahastosta, vaikka se on vastoin puitesopimuksen määritelmää tukikelpoisista teknisen avun hankkeista.

| 11.13 | Ympäristövaikutusten arviointiin liittyvät direktiivit ovat vaativia, varsinkin julkisen kuulemismenettelyn osalta. Ympäristövaikutusten arviointi on kiinteä osa EIP:n investointihankkeen elinkaarta. Paikallisesti rahoitetut ja toteutetut ympäristövaikutusten arvioinnit vastaavat harvoin EU-direktiivien vaatimuksia. Sitä paitsi valtiosta riippumattomat järjestöt arvostelevat välillä EIP:tä siitä, ettei se ole tarpeeksi tiukka näiden vaatimusten noudattamisessa. Ympäristövaikutusten arviointi oli asetettu lainan maksamisen ehdoksi, koska EIP:n investoinnin osuus oli 0,2 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

11.13

Ympäristövaikutusten arviointiin liittyvät direktiivit ovat vaativia, varsinkin julkisen kuulemismenettelyn osalta. Ympäristövaikutusten arviointi on kiinteä osa EIP:n investointihankkeen elinkaarta. Paikallisesti rahoitetut ja toteutetut ympäristövaikutusten arvioinnit vastaavat harvoin EU-direktiivien vaatimuksia. Sitä paitsi valtiosta riippumattomat järjestöt arvostelevat välillä EIP:tä siitä, ettei se ole tarpeeksi tiukka näiden vaatimusten noudattamisessa. Ympäristövaikutusten arviointi oli asetettu lainan maksamisen ehdoksi, koska EIP:n investoinnin osuus oli 0,2 miljoonaa euroa.

Komissio hyväksyi sen, että väliarviointi rahoitettiin Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineen (FEMIP) tukirahastosta arvioituaan ensin, että tukikelpoisuusvaatimuksia oli noudatettu. Väliarviointi tukee EIP:n investointeja paremmilla teknisen avun toimilla. Tästä syystä sekä komissio että EIP pitivät tarkoituksenmukaisena sitä, että väliarviointi rahoitettiin FEMIP:n tukirahastosta.

Velvoite raportoida budjettivallan käyttäjälle

| 11.14 | MEDA-ohjelman alusta eli vuodesta 1996 alkaen komission tehtävänä on ollut antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomus, jossa tiedotetaan vuoden aikana rahoitetuista toimenpiteistä (MEDA-asetuksen 15 artikla). Vaikka komissio on julkaissut kehitysyhteistyötä koskevan yleisen vuosikertomuksen, siitä ei saa nykyisellään riittävästi tietoa rahoitusvälineiden kautta saavutetusta edistyksestä. |
| --- | --- |

11.14

MEDA-ohjelman alusta eli vuodesta 1996 alkaen komission tehtävänä on ollut antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomus, jossa tiedotetaan vuoden aikana rahoitetuista toimenpiteistä (MEDA-asetuksen 15 artikla). Vaikka komissio on julkaissut kehitysyhteistyötä koskevan yleisen vuosikertomuksen, siitä ei saa nykyisellään riittävästi tietoa rahoitusvälineiden kautta saavutetusta edistyksestä.

| 11.14 | Komissio harkitsee yksityiskohtaisempien tietojen toimittamista budjettivallan käyttäjälle. |
| --- | --- |

11.14

Komissio harkitsee yksityiskohtaisempien tietojen toimittamista budjettivallan käyttäjälle.

Pankkitilien luokittelu yhteisöjen tilinpäätöksessä

| 11.15 | Talousarviovaroja siirretään komission nimissä oleville EIP:n korkoa tuottaville erityisille pankkitileille (8). Näillä tileillä olevat määrät oli kirjattu yhteisöjen alustavassa konsolidoidussa tilinpäätöksessä ennakkomaksuiksi. Luokittelu poikkesi muissa rahoituslaitoksissa samankaltaisesti hallinnoiduissa, komission valtuuttamissa ohjelmissa käytetystä kirjanpitotavasta. Kyseisissä muissa tapauksissa pankkitilit oli luokiteltu kohtaan ”käteisvarat ja muut rahavarat”. |
| --- | --- |

11.15

Talousarviovaroja siirretään komission nimissä oleville EIP:n korkoa tuottaville erityisille pankkitileille (8). Näillä tileillä olevat määrät oli kirjattu yhteisöjen alustavassa konsolidoidussa tilinpäätöksessä ennakkomaksuiksi. Luokittelu poikkesi muissa rahoituslaitoksissa samankaltaisesti hallinnoiduissa, komission valtuuttamissa ohjelmissa käytetystä kirjanpitotavasta. Kyseisissä muissa tapauksissa pankkitilit oli luokiteltu kohtaan ”käteisvarat ja muut rahavarat”.

| 11.15 | Vuoden 2006 lopulliseen tilinpäätökseen on sovellettu uudelleenluokitusta tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamalla tavalla. |
| --- | --- |

11.15

Vuoden 2006 lopulliseen tilinpäätökseen on sovellettu uudelleenluokitusta tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamalla tavalla.

Päätelmät ja suositukset

| 11.16 | MEDA-asetuksen mukainen pankkitoiminnan hallinnointi oli teknisen avun ja korkotuettujen lainojen osalta yleisesti ottaen tyydyttävää. Riskipääomatoimenpiteiden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin puutteita täytäntöönpano- ja seurantamenettelyissä sekä sellaisten relevanttien tietojen toimittamisessa EIP:stä komissiolle, joita jälkimmäinen tarvitsee kirjanpitosääntöjensä noudattamiseksi. Riskipääoma- ja korkotukitoimenpiteiden tarkastamisen yhteydessä todettiin myös, etteivät edunsaajat noudattaneet aina sopimus- ja raportointivelvoitteitaan. Olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että rahoituksenvälittäjät ja lainanottajat noudattavat sopimuksista johtuvia velvoitteitansa. |
| --- | --- |

11.16

MEDA-asetuksen mukainen pankkitoiminnan hallinnointi oli teknisen avun ja korkotuettujen lainojen osalta yleisesti ottaen tyydyttävää. Riskipääomatoimenpiteiden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin puutteita täytäntöönpano- ja seurantamenettelyissä sekä sellaisten relevanttien tietojen toimittamisessa EIP:stä komissiolle, joita jälkimmäinen tarvitsee kirjanpitosääntöjensä noudattamiseksi. Riskipääoma- ja korkotukitoimenpiteiden tarkastamisen yhteydessä todettiin myös, etteivät edunsaajat noudattaneet aina sopimus- ja raportointivelvoitteitaan. Olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että rahoituksenvälittäjät ja lainanottajat noudattavat sopimuksista johtuvia velvoitteitansa.

| 11.16 | Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet varmistaakseen, että rahoituksenvälittäjät ja lainanottajat noudattavat sopimuksista johtuvia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

11.16

Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet varmistaakseen, että rahoituksenvälittäjät ja lainanottajat noudattavat sopimuksista johtuvia velvoitteitaan.

| 11.17 | EIP:n ja komission kesken tehtyä riskipääomatoimenpiteitä ja korkotukia koskevaa hallinnointisopimusta on parannettava ja päivitettävä. |
| --- | --- |

11.17

EIP:n ja komission kesken tehtyä riskipääomatoimenpiteitä ja korkotukia koskevaa hallinnointisopimusta on parannettava ja päivitettävä.

| 11.17 | Komissio keskustelee parhaillaan EIP:n kanssa uusien tilinpitosääntöjen mukaisista uusista raportointivelvollisuuksista ja etsii kustannushyötysuhteeltaan parasta ratkaisua tilanteeseen. |
| --- | --- |

11.17

Komissio keskustelee parhaillaan EIP:n kanssa uusien tilinpitosääntöjen mukaisista uusista raportointivelvollisuuksista ja etsii kustannushyötysuhteeltaan parasta ratkaisua tilanteeseen.

| 11.18 | Komission olisi vahvistettava rahoitustietojen kattavuuden ja luotettavuuden varmistamiseksi tiukemmat seurantamenettelyt. Komission olisi annettava kattavampaa tietoa rahoitusvälineiden kautta saavutetusta edistyksestä ja lisäksi luokiteltava yhdenmukaisesti valtuuttamilleen toimille avatut pankkitilit. |
| --- | --- |

11.18

Komission olisi vahvistettava rahoitustietojen kattavuuden ja luotettavuuden varmistamiseksi tiukemmat seurantamenettelyt. Komission olisi annettava kattavampaa tietoa rahoitusvälineiden kautta saavutetusta edistyksestä ja lisäksi luokiteltava yhdenmukaisesti valtuuttamilleen toimille avatut pankkitilit.

| 11.18 | Komissio on valtuuttanut EIP:n toteuttamaan sen puolesta toimia ja on antanut sille jonkin verran hallinnointivastuuta, joka mainitaan selvästi sopimuksessa ja jota on noudatettava. Komissio on valmis lisäämään EIP:lle valtuuttamiensa toimien valvontaa sopimuksen säännöksiä noudattaen. |
| --- | --- |

11.18

Komissio on valtuuttanut EIP:n toteuttamaan sen puolesta toimia ja on antanut sille jonkin verran hallinnointivastuuta, joka mainitaan selvästi sopimuksessa ja jota on noudatettava. Komissio on valmis lisäämään EIP:lle valtuuttamiensa toimien valvontaa sopimuksen säännöksiä noudattaen.

Komissio harkitsee yksityiskohtaisempien tietojen toimittamista budjettivallan käyttäjälle.

Vuoden 2006 lopulliseen tilinpäätökseen on sovellettu uudelleenluokitusta tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamalla tavalla.

ULKOSUHTEISIIN LIITTYVIEN HANKKEIDEN TAKUURAHASTO

| 11.19 | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (9) (jäljempänä ”takuurahasto”), josta annetaan takauksia kolmansille maille myönnettäviä lainoja varten, tarkoituksena on hoitaa lainansaajan laiminlyömä lainan takaisinmaksu yhteisön lainanantajalle (10) ja välttää turvautuminen takaisinmaksussa suoraan yhteisön talousarvioon. Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa, ja EIP vastaa käteisvarojen hoidosta (11). Takuurahaston varojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2006 oli 1 379 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

11.19

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (9) (jäljempänä ”takuurahasto”), josta annetaan takauksia kolmansille maille myönnettäviä lainoja varten, tarkoituksena on hoitaa lainansaajan laiminlyömä lainan takaisinmaksu yhteisön lainanantajalle (10) ja välttää turvautuminen takaisinmaksussa suoraan yhteisön talousarvioon. Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa, ja EIP vastaa käteisvarojen hoidosta (11). Takuurahaston varojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2006 oli 1 379 miljoonaa euroa.

11.20

| 11.20 | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että takuurahaston hallinnointi oli tyydyttävää varainhoitovuonna 2006. Vuoden 2006 kuluessa takuurahastolle ei esitetty takuiden suorittamista koskevia pyyntöjä. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että takuurahaston hallinnointi oli tyydyttävää varainhoitovuonna 2006. Vuoden 2006 kuluessa takuurahastolle ei esitetty takuiden suorittamista koskevia pyyntöjä.

PURETTAVA EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ

| 11.21 | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23. heinäkuuta 2002 EHTY:n varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle (12). Niiden nettomäärä, eli ”purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön” nettovarallisuus, kohdennetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen. Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varat olivat 31. joulukuuta 2006 yhteensä 2 174 miljoonaa euroa (31. joulukuuta 2005 varat olivat 2 214 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

11.21

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23. heinäkuuta 2002 EHTY:n varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle (12). Niiden nettomäärä, eli ”purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön” nettovarallisuus, kohdennetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen. Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varat olivat 31. joulukuuta 2006 yhteensä 2 174 miljoonaa euroa (31. joulukuuta 2005 varat olivat 2 214 miljoonaa euroa).

11.22

| 11.22 | Purettavan EHTY:n rahoitustoimien päätökseenvieminen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten – muun muassa monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen – mukaisesti. |
| --- | --- |

Purettavan EHTY:n rahoitustoimien päätökseenvieminen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten – muun muassa monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen – mukaisesti.

AIKAISEMPIIN HUOMAUTUKSIIN LIITTYVÄ SEURANTA

| 11.23 | Ks.
  liite 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23

Ks.
  liite 11.1
  .

(1)  Esimerkiksi pöytäkirjoilla – nämä ovat EU:n ja Välimeren maiden kesken tehtyjä erillisiä kahdenvälisiä rahoitussopimuksia – ja 29. kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1763/92, jossa vahvistetaan Välimeren alueen kolmansia maita koskevan rahoitusyhteistyön säännöt.

---

(2)  MEDA-asetuksessa vahvistetut yhteistyökumppaneina toimivat maat ja alueet ovat: Marokko, Algeria, Tunisia, Egypti, Israel, Jordania, Gazan ja Jordan-joen länsirannan alueet, Libanon, Syyria, Turkki, Kypros ja Malta. Kyproksesta ja Maltasta on tullut EU:n jäsenvaltioita, Turkki saa erityistä liittymistä valmistelevaa tukea.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2698/2000, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000 (MEDA II) (EYVL L 311, 12.12.2000, s. 1), jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1488/96 (MEDA I) (EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1).

(4)  Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline tuli voimaan vuonna 2007 (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1).

(5)  EIP:n omista varoista myönnettyjä lainoja, joille annetaan korkotukea EU:n talousarviosta.

(6)  FEMIP:n tukirahastoa ei saa sekoittaa FEMIP-erityisrahastoon, jonka 32,5 miljoonan euron maksuosuuden EU:n jäsenvaltiot rahoittavat suoraan. Lisäksi komissio on suorittanut erityisrahastoon 1 miljoonan euron maksuosuuden.

(7)  Kokonaismäärä 30. kesäkuuta 2005 oli 489 miljoonaa euroa.

Lähde: Euroopan investointipankki.

(8)  Tällaisilla erityisillä pankkitileillä oli 31. joulukuuta 2006 yhteensä 233,1 miljoonaa euroa.

(9)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2728/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994 (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 päivänä tammikuuta 2007 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 89/2007 (EUVL L 22, 31.1.2007, s. 1).

(10)  Pääasiassa EIP, mutta myös Euratomin yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myöntämät lainat sekä EU:n makrotaloudelliseen tukeen perustuva lainananto kolmansille maille.

(11)  EIP:n ja Euroopan yhteisöjen välinen hallinnointisopimus, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28 päivänä huhtikuuta 2002 ja 8 päivänä toukokuuta 2002.

(12)  Pöytäkirja EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta (EYVL C 80, 10.3.2001, s. 67).

LIITE 11.1

Tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten seuranta

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Tilanne vuonna 2006 | Tarvittavat lisätoimet | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Rahoitusjärjestelmän hankkeita koskevat erityiset huomautukset |
| Julkinen tarjouskilpailu |
| Varainhoitovuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 10.33 yksilöitiin tapaus, jossa Espanjan Galiciassa tuulipuiston rakentamista varten tarvitun sähkömuuntajan asentamisessa havaittiin suosimista. Luvan saaminen tuulipuiston rakentamista varten nimittäin edellytti, että 74 prosenttia hankkeen toteutuksesta olisi paikallista (80 prosenttia, mikäli mukaan lasketaan maa- ja vesirakennustyöt). Edunsaajan oli todistettava sähkömuuntajan asennuksen yhteydessä, ettei tuotetta ollut saatavilla kotimaan markkinoilta saadakseen alueen viranomaisilta erityisluvan hankkia laite Ruotsista. Komissiota kehotettiin tarkastelemaan tilannetta sen varmistamiseksi, ettei kansallisia tuotteita asetettaisi etusijalle. | Komissio tarkasteli tapausta ilman EIP:tä ja totesi ettei asiaankuuluvaa direktiiviä ole noudatettu, mutta katsoi, ettei asiassa ole aihetta ryhtyä lisätoimiin. | | Komissio tarkasteli asiaa sekä julkisten hankintojen että tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta. Se totesi, että oli mahdollista, että tuolloin voimassa olleita julkisia hankintoja koskevia sääntöjä oli rikottu mutta rikkomista ei ollut todistettu. Komissio ei löytänyt mitään todisteita siitä, että tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevia sääntöjä olisi rikottu. Se katsoi, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä koskevassa asiassa ei ollut aihetta ryhtyä lisätoimiin, koska säännöt eivät enää nykyisen lainsäädännön mukaan koske toimijaa. |
| Komission yleiskuva sen varojen hallinnoinnista rahoituslaitoksissa |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 10.16:
  (10.16. b) Komissio ei ollut kirjannut vastaaviin eikä vienyt tileihinsä rahoitusosuutta pankkitoimessa, jota Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitos toteuttaa Bosnia ja Hertsegovinassa ja jota varten on maksettu 44,25 miljoonaa euroa.
  (10.16. c) Euroopan jälleenrakennusvirastolle on annettu yhteensä 16 miljoonan euron verran EU-varoja Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa toteutettaviin KfW-luottolaitoksen hallinnoimiin pankkitoimiin. Komissio tai Euroopan jälleenrakennusvirasto ei kumpikaan ollut kirjannut näitä määriä vuoden 2004 alustavaan tilinpäätökseensä. | Komissio on sisällyttänyt tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin antamansa vastauksen mukaisesti kyseiset summat varainhoitovuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen. Summat eivät kuitenkaan enää sisältyneet varainhoitovuoden 2005 lopulliseen tilinpäätökseen eikä tähän ole annettu perusteluja.
  Vuonna 2006 komissio kirjasi varoiksi näistä osuuksista tulevia varoja 46,1 miljoonaa euroa, joka näkyi tuloslaskelmassa voittona. Komissio päätti (1) käyttää kyseisen määrän rahoitusosuuteen ostamalla 922,5685 kappaletta 50 000 euron arvoisia C-osuuksia Euroopan Kaakkois-Euroopparahastosta (2) (voittoa tavoitteleva yksityinen SICAV-yhtiö) (3). Euroopan investointirahasto osti (4) osuudet komission puolesta erityisen hallintasopimuksen mukaisesti. Vuoden 2006 lopussa rahoitusosuuden arvo oli arviolta 49,4 miljoonaa euroa. | Komission on otettava käyttöön asianmukaiset seuranta- ja valvontamenettelyt varmistaakseen, että sen rahoitusosuuksissa pitämänsä varat tulevat aina kirjatuiksi asianmukaisesti. | Komissio varmistaa, että vuodesta 2006 rahoitusosuuksissa pidettävien varojen kirjanta ja seuranta tapahtuvat asianmukaisesti, ajallaan ja oikein. Kreditanstalt für Wiederaufbaulle myönnettyjä 44,250 miljoonan euron suuruisia lainoja ei ollut kirjattu vuoden 2005 tilinpäätökseen. Komissio ja Euroopan jälleenrakennusvirasto olivat kuitenkin allekirjoittaneet 19. kesäkuuta 2006 sopimuksen varojen siirrosta ja näin valtuuttaneet maksamattomien lainojen siirron ”EU:n rahastoista” Euroopan Kaakkois-Euroopparahastolle. Määrä sisältyy EY:n vuotta 2006 koskevaan taseeseen ja sen valvontaa jatketaan.


  Komissio tarkastelee tilanteen parantamiseksi toteutettavia toimia ja soveltaa asianmukaisia toimenpiteitä. |
| Varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdissa 10.17. ja 10.18 havaittiin samankaltainen ongelma, joka liittyy yleiskuvaan varoista, joita rahoituslaitokset hallinnoivat komission puolesta. Yleiskuvan avulla pitäisi voida varmistaa, että kyseisiä varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla. | Vuonna 2005 tapahtuneen uuden kirjanpitojärjestelmän käyttöönoton myötä komissiolla on osittainen yleiskuva sen tileillä pidetyistä varoista. | | |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Tilanne vuonna 2006

Tarvittavat lisätoimet

Komission vastaus

Rahoitusjärjestelmän hankkeita koskevat erityiset huomautukset

Julkinen tarjouskilpailu

Varainhoitovuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 10.33 yksilöitiin tapaus, jossa Espanjan Galiciassa tuulipuiston rakentamista varten tarvitun sähkömuuntajan asentamisessa havaittiin suosimista. Luvan saaminen tuulipuiston rakentamista varten nimittäin edellytti, että 74 prosenttia hankkeen toteutuksesta olisi paikallista (80 prosenttia, mikäli mukaan lasketaan maa- ja vesirakennustyöt). Edunsaajan oli todistettava sähkömuuntajan asennuksen yhteydessä, ettei tuotetta ollut saatavilla kotimaan markkinoilta saadakseen alueen viranomaisilta erityisluvan hankkia laite Ruotsista. Komissiota kehotettiin tarkastelemaan tilannetta sen varmistamiseksi, ettei kansallisia tuotteita asetettaisi etusijalle.

Komissio tarkasteli tapausta ilman EIP:tä ja totesi ettei asiaankuuluvaa direktiiviä ole noudatettu, mutta katsoi, ettei asiassa ole aihetta ryhtyä lisätoimiin.

Komissio tarkasteli asiaa sekä julkisten hankintojen että tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta. Se totesi, että oli mahdollista, että tuolloin voimassa olleita julkisia hankintoja koskevia sääntöjä oli rikottu mutta rikkomista ei ollut todistettu. Komissio ei löytänyt mitään todisteita siitä, että tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevia sääntöjä olisi rikottu. Se katsoi, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä koskevassa asiassa ei ollut aihetta ryhtyä lisätoimiin, koska säännöt eivät enää nykyisen lainsäädännön mukaan koske toimijaa.

Komission yleiskuva sen varojen hallinnoinnista rahoituslaitoksissa

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 10.16:

(10.16. b) Komissio ei ollut kirjannut vastaaviin eikä vienyt tileihinsä rahoitusosuutta pankkitoimessa, jota Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitos toteuttaa Bosnia ja Hertsegovinassa ja jota varten on maksettu 44,25 miljoonaa euroa.

(10.16. c) Euroopan jälleenrakennusvirastolle on annettu yhteensä 16 miljoonan euron verran EU-varoja Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa toteutettaviin KfW-luottolaitoksen hallinnoimiin pankkitoimiin. Komissio tai Euroopan jälleenrakennusvirasto ei kumpikaan ollut kirjannut näitä määriä vuoden 2004 alustavaan tilinpäätökseensä.

Komissio on sisällyttänyt tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin antamansa vastauksen mukaisesti kyseiset summat varainhoitovuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen. Summat eivät kuitenkaan enää sisältyneet varainhoitovuoden 2005 lopulliseen tilinpäätökseen eikä tähän ole annettu perusteluja.

Vuonna 2006 komissio kirjasi varoiksi näistä osuuksista tulevia varoja 46,1 miljoonaa euroa, joka näkyi tuloslaskelmassa voittona. Komissio päätti (1) käyttää kyseisen määrän rahoitusosuuteen ostamalla 922,5685 kappaletta 50 000 euron arvoisia C-osuuksia Euroopan Kaakkois-Euroopparahastosta (2) (voittoa tavoitteleva yksityinen SICAV-yhtiö) (3). Euroopan investointirahasto osti (4) osuudet komission puolesta erityisen hallintasopimuksen mukaisesti. Vuoden 2006 lopussa rahoitusosuuden arvo oli arviolta 49,4 miljoonaa euroa.

Komission on otettava käyttöön asianmukaiset seuranta- ja valvontamenettelyt varmistaakseen, että sen rahoitusosuuksissa pitämänsä varat tulevat aina kirjatuiksi asianmukaisesti.

Komissio varmistaa, että vuodesta 2006 rahoitusosuuksissa pidettävien varojen kirjanta ja seuranta tapahtuvat asianmukaisesti, ajallaan ja oikein. Kreditanstalt für Wiederaufbaulle myönnettyjä 44,250 miljoonan euron suuruisia lainoja ei ollut kirjattu vuoden 2005 tilinpäätökseen. Komissio ja Euroopan jälleenrakennusvirasto olivat kuitenkin allekirjoittaneet 19. kesäkuuta 2006 sopimuksen varojen siirrosta ja näin valtuuttaneet maksamattomien lainojen siirron ”EU:n rahastoista” Euroopan Kaakkois-Euroopparahastolle. Määrä sisältyy EY:n vuotta 2006 koskevaan taseeseen ja sen valvontaa jatketaan.

Komissio tarkastelee tilanteen parantamiseksi toteutettavia toimia ja soveltaa asianmukaisia toimenpiteitä.

Varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdissa 10.17. ja 10.18 havaittiin samankaltainen ongelma, joka liittyy yleiskuvaan varoista, joita rahoituslaitokset hallinnoivat komission puolesta. Yleiskuvan avulla pitäisi voida varmistaa, että kyseisiä varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla.

Vuonna 2005 tapahtuneen uuden kirjanpitojärjestelmän käyttöönoton myötä komissiolla on osittainen yleiskuva sen tileillä pidetyistä varoista.

---

(1)  Päätös C (2006) 2307, 8.6.2006.

(2)  Rahasto on jaettu A (yksityiset investoinnit), B (välirahoitus) ja C (lainanantajan osuudet) osuuksiin. Tappiot kirjataan ensin C-osuuksiin ja tämän jälkeen B-osuuksiin, jos C-osuudet on käytetty kokonaan. Riskiltään pienemmän B-osuuden hinta määriteltiin 25 000 euroksi, joka on puolet suuririskisen C-osuuden hinnasta (50 000 euroa).

(3)  Rahasto on Luxemburgin lainsäädännön mukaisesti vaihtelevapääomainen sijoitusyhtiö, erikoistunut sijoitusrahasto, ”Société d'investissment à capital variable – Fonds d'investissement spécialisé”, SICAV.

(4)  Kyse ei ollut kassatapahtumasta, koska varat saatiin saksalaisen Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitoksen (KfW) hallinnoimista olemassa olevista uudelleen nostettavissa olevista lainoista, joista tilintarkastustuomioistuin esitti havainnon edellä mainitussa vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2004.

LIITEET

LIITE I

Euroopan unionin tal ousarvioon liittyviä taustatietoja

SISÄLLYS

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

| 1. | Talousarvion tausta |
| --- | --- |

1.

Talousarvion tausta

| 2. | Oikeudellinen perusta |
| --- | --- |

2.

Oikeudellinen perusta

| 3. | Perustamissopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet |
| --- | --- |

3.

Perustamissopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet

| 4. | Talousarvion sisältö ja rakenne |
| --- | --- |

4.

Talousarvion sisältö ja rakenne

| 5. | Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot) |
| --- | --- |

5.

Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot)

| 6. | Talousarviomäärärahat |
| --- | --- |

6.

Talousarviomäärärahat

| 7. | Talousarvion toteuttaminen |
| --- | --- |

7.

Talousarvion toteuttaminen

| 7.1. | Vastuu talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

7.1.

Vastuu talousarvion toteuttamisesta

| 7.2. | Tulojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.2.

Tulojen toteuttaminen

| 7.3. | Menojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.3.

Menojen toteuttaminen

| 7.4. | Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen |
| --- | --- |

7.4.

Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

| 8. | Tilinpäätöksen esittäminen |
| --- | --- |

8.

Tilinpäätöksen esittäminen

| 9. | Ulkoinen tarkastus |
| --- | --- |

9.

Ulkoinen tarkastus

| 10. | Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet |
| --- | --- |

10.

Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet

LISÄTIEDOT

Varainhoitoa koskevien tietojen lähdeaineisto

Rahayksikkö

Lyhenteet ja merkit

KAAVIOT

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

1.   TALOUSARVION TAUSTA

Talousarviosta katetaan Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) menot. Talousarvioon otetaan myös hallintomenot, jotka liittyvät yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan sekä kaikki muut sellaiset menot, joiden neuvosto arvioi kuuluvan talousarviosta katettavaksi kyseisten politiikan alojen täytäntöönpanemiseksi.

2.   OIKEUDELLINEN PERUSTA

Talousarviosta määrätään Rooman sopimusten varainhoitoa koskevissa säännöksissä (1)
   (2) (EY:n perustamissopimuksen 268–280 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 171–183 artikla) sekä varainhoitoasetuksissa (3).

3.   PERUSTAMISSOPIMUSTEN JA VARAINHOITOASETUSTEN TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PERIAATTEET

Kaikki yhteisön tulot ja menot on koottava yhtenäiseen talousarvioon (yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet). Talousarvio vahvistetaan varainhoitovuodeksi (vuotuisperiaate). Siihen otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (tasapainoperiaate). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina (laskentayksikön periaate). Tulot on käytettävä erittelemättä kaikkien menojen rahoittamiseen, ja ne on kirjattava menojen tapaan täysimääräisinä talousarvioon ja myöhemmin tilinpäätökseen vähentämättä niitä toisistaan (yleiskatteisuusperiaate). Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin (erittelyperiaate). Talousarviomäärärahat on käytettävä taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisesti (moitteeton varainhoito). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään noudattaen periaatetta avoimuudesta (avoimuus). Näihin pääperiaatteisiin sisältyy muutamia pieniä poikkeuksia.

4.   TALOUSARVION SISÄLTÖ JA RAKENNE

Talousarvioon kuuluu yhteenveto tuloista ja menoista ja kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin. Nämä kahdeksan pääluokkaa ovat: I parlamentti, II neuvosto, III komissio, IV tuomioistuin, V tilintarkastustuomioistuin, VI talous- ja sosiaalikomitea, VII alueiden komitea ja VIII oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kussakin pääluokassa tulot ja menot on luokiteltu budjettikohtiin (osastot, luvut, momentit ja mahdolliset alamomentit) lajin tai käyttötarkoituksen mukaan.

5.   TALOUSARVION RAHOITUS (TALOUSARVION TULOT)

Talousarvion tulopuoli muodostuu pääasiassa yhteisöjen omista varoista: BKTL:oon perustuvista omista varoista, alv:oon perustuvista omista varoista, tullimaksuista, maatalousmaksuista sekä sokeri- ja isoglukoosimaksuista (4).

Omien varojen lisäksi on olemassa myös muita, vähäisiä tuloeriä (katso
  kaavio I
  ).

6.   TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHAT

Arvioitujen menojen kattamiseksi tarkoitetut talousarviomäärärahat eritellään talousarviossa seuraavasti:

| a) | Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM).






  — | Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran; |
| --- | --- | --- |

a)

Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM).

—

Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran;

| — | maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina.

| b) | Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa. |
| --- | --- |

b)

Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa.

Kunkin varainhoitovuoden osalta onkin tästä syystä laskettava kaksi erillistä kokonaismäärää:

| a) | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (5); |
| --- | --- |

a)

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (5);

| b) | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (5). |
| --- | --- |

b)

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (5).

Talousarvion tulojen avulla katetaan maksumääräyksiin käytettävät määrärahat kokonaisuudessaan. Maksusitoumusmäärärahoja ei tarvitse kattaa tuloista.

Seuraavasta yksinkertaistetusta kaaviosta (määrät eivät ole todellisia) käy ilmi määrärahojen jakautuminen kullekin varainhoitovuodelle.

Image

7.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

7.1.   Vastuu talousarvion toteuttamisesta

Komissio toteuttaa talousarvion varainhoitoasetuksen mukaisesti omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. Lisäksi komissio uskoo muille toimielimille tarpeellisen toimivallan näitä toimielimiä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttamiseksi (6). Varainhoitoasetuksessa täsmennetään toteuttamismenettelyt ja erityisesti toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien, ennakoiden hoitajien ja sisäisten tarkastajien vastuualueet. Kahdella suurimmalla menoalalla (EMOTR-tuki ja rakennerahastot) yhteisön varojen hoito on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken.

7.2.   Tulojen toteuttaminen

Arvioidut tulot kirjataan talousarvioon; niitä voidaan muuttaa lisätalousarvioissa.

Budjettitulojen toteuttamisessa yhteisön saatavat (omat varat ja muut tulot) todetaan ja peritään. Asiasta säädetään erityisissä säännöksissä (7). Varainhoitovuoden todelliset tulot määritellään kuluvan varainhoitovuoden aikana todettujen saatavien ja aiempina varainhoitovuosina todettujen, aiempien varainhoitovuosien perimättä olevien saatavien summaksi.

7.3.   Menojen toteuttaminen

Arvioidut menot kirjataan talousarvioon.

Budjettimenojen toteuttaminen, toisin sanoen määrärahojen kehitys ja käyttö, voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti:

| a) | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:






  i) | määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat |
| --- | --- | --- |

a)

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:

i)

määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat

| ii) | määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä) |
| --- | --- |

ii)

määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä)

| iii) | määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä |
| --- | --- |

iii)

määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä

| iv) | määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu. |
| --- | --- |

iv)

määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu.

| b) | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:






  i) | määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot |
| --- | --- | --- |

b)

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:

i)

määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot

| ii) | varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä) |
| --- | --- |

ii)

varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä)

| iii) | määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä |
| --- | --- |

iii)

määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä

| iv) | määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu |
| --- | --- |

iv)

määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu

| v) | varainhoitovuoden menot yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

v)

varainhoitovuoden menot yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta

| vi) | varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen. |
| --- | --- |

vi)

varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen.

7.4.   Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

Kunkin varainhoitovuoden päättyessä laaditaan selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös. Samalla määritetään varainhoitovuoden saldo, joka kirjataan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon lisätalousarvion avulla.

8.   TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN

Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätös toimitetaan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä; liitteinä esitetään lisäksi tilinpäätökset ja talousarvion toteuttamista koskeva yhteenveto sekä selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.

9.   ULKOINEN TARKASTUS

Vuodesta 1977 alkaen talousarvion ulkoisesta tarkastuksesta on huolehtinut Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin (8), joka tarkastaa talousarvion kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit. Se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varmistautuu siitä, että varainhoito on ollut moitteetonta. Tarkastukset voidaan toimittaa ennen varainhoitovuoden päättymistä; tarkastukset toimitetaan asiakirjojen perusteella ja tarvittaessa paikalla yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai yhteisön ulkopuolisissa maissa. Tilintarkastustuomioistuin laatii vuosikertomuksen kustakin varainhoitovuodesta. Se voi myös milloin tahansa esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa yhteisön muiden toimielinten pyynnöstä lausuntoja.

10.   VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN JA JATKOTOIMENPITEET

Vuodesta 1977 on noudatettu seuraavia määräyksiä (9): Euroopan parlamentti myöntää neuvoston antamasta suosituksesta komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen kyseisen varainhoitovuoden n + 2 huhtikuun 30. päivää. Tätä varten neuvosto ja parlamentti tutkivat komission esittämät tilit ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen ja erityiskertomukset. Toimielimet toteuttavat kaikki aiheelliset toimenpiteet antaakseen vastauksen vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyihin huomautuksiin sekä laativat selvityksen toteutetuista toimenpiteistä.

LISÄTIEDOT

VARAINHOITOA KOSKEVIEN TIETOJEN LÄHDEAINEISTO

Tämän liitteen varainhoitoa koskevat tiedot on poimittu Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksestä sekä komission toimittamista muista varainhoitoa koskevista tiedoista. Maiden lyhenteinä on käytetty komission keskuskirjanpitojärjestelmän (ABAC) maakoodeja. Kuten komissio on todennut, menojen ja tulojen analysointi jäsenvaltioittain on pelkästään aritmeettinen toimi, joka antaa epätäydellisen kuvan kunkin jäsenvaltion unionilta saamasta hyödystä. Tietoja on siten tulkittava harkiten.

RAHAYKSIKKÖ

Kaikki varainhoitoa koskevat tiedot esitetään miljoonina euroina. Yhteenlasketut summat on esitetty yhden desimaalin tarkkuudella täsmällisestä arvosta, joten ne eivät välttämättä vastaa pyöristettyjen lukujen summaa.

LYHENTEET JA MERKIT

| alv | arvonlisävero |
| --- | --- |
| AT | Itävalta |
| BE | Belgia |
| BKTL | bruttokansantulo |
| CY | Kypros |
| CZ | Tšekin tasavalta |
| DE | Saksa |
| DK | Tanska |
| EE | Viro |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EJM | jaksottamattomat määrärahat |
| EL | Kreikka |
| ES | Espanja |
| ETY | Euroopan talousyhteisö |
| EU | Euroopan unioni |
| EU-25 | Kaikki Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| EY | Euroopan yhteisö(t) |
| EYVL | Euroopan yhteisöjen virallinen lehti |
| FI | Suomi |
| FR | Ranska |
| HU | Unkari |
| IE | Irlanti |
| IT | Italia |
| JM | jaksotetut määrärahat |
| LT | Liettua |
| LU | Luxemburg |
| LV | Latvia |
| MM | maksumäärärahat |
| MMKM | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| MSKM | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| MSM | maksusitoumusmäärärahat |
| MT | Malta |
| NL | Alankomaat |
| os | talousarvion osasto |
| PL | Puola |
| PT | Portugali |
| päälk | talousarvion pääluokka |
| SE | Ruotsi |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 0,0 | 0,0–0,05 |
| — | tieto puuttuu |

alv

arvonlisävero

AT

Itävalta

BE

Belgia

BKTL

bruttokansantulo

CY

Kypros

CZ

Tšekin tasavalta

DE

Saksa

DK

Tanska

EE

Viro

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EJM

jaksottamattomat määrärahat

EL

Kreikka

ES

Espanja

ETY

Euroopan talousyhteisö

EU

Euroopan unioni

EU-25

Kaikki Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

EY

Euroopan yhteisö(t)

EYVL

Euroopan yhteisöjen virallinen lehti

FI

Suomi

FR

Ranska

HU

Unkari

IE

Irlanti

IT

Italia

JM

jaksotetut määrärahat

LT

Liettua

LU

Luxemburg

LV

Latvia

MM

maksumäärärahat

MMKM

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

MSKM

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

MSM

maksusitoumusmäärärahat

MT

Malta

NL

Alankomaat

os

talousarvion osasto

PL

Puola

PT

Portugali

päälk

talousarvion pääluokka

SE

Ruotsi

SI

Slovenia

SK

Slovakia

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

0,0

0,0–0,05

—

tieto puuttuu

KAAVIOT

TALOUSARVIO JA TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VARAINHOITOVUONNA 2006

| Kaavio I | Talousarvio 2006 – Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| --- | --- |
| Kaavio II | Talousarvio 2006 – Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| Kaavio III | Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2006 |
| Kaavio IV | Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2006 |
| Kaavio V | Omat varat vuonna 2006 – Todelliset tulot jäsenvaltioittain |
| Kaavio VI | Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2006 suoritetut maksut |

Kaavio I

Talousarvio 2006 – Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

Kaavio II

Talousarvio 2006 – Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

Kaavio III

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2006

Kaavio IV

Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2006

Kaavio V

Omat varat vuonna 2006 – Todelliset tulot jäsenvaltioittain

Kaavio VI

Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2006 suoritetut maksut

TIETOJA TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA AIEMPINA VUOSINA (2002–2006)

| Kaavio VII | Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2002–2006 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan |
| --- | --- |

Kaavio VII

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2002–2006 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan

---

(1)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan yhteisön (EY) perustamissopimus.

(2)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus.

(3)  Erityisesti 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu varainhoitoasetus (EYVL L 248, 16.9.2002).

(4)  Omista varoista säädetään pääasiassa seuraavissa säännöksissä ja määräyksissä: neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom, tehty 29 päivänä syyskuuta 2000 (EYVL L 253, 7.10.2000); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 130, 31.5.2000); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1553/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989 (EYVL L 155, 7.6.1989); kuudes neuvoston direktiivi, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, yhteisestä alv-järjestelmästä ja yhtenäisestä verokannasta (EYVL L 145, 13.6.1977); neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom, annettu 13 päivänä helmikuuta 1989, BKTL-määrien yhtenäistämisestä (EYVL L 49, 21.2.1989); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta (EUVL L 181, 19.7.2003).

(5)  On syytä huomata ero ”maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksusitoumusmäärärahojen” välillä sekä ”maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksumäärärahojen” välillä. Käsitteitä ”maksusitoumusmäärärahat” ja ”maksumäärärahat” käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa.

(6)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 274 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 179 artikla ja varainhoitoasetuksen 50 artikla.

(7)  Varainhoitoasetuksen 69–74 artikla ja neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 130, 31.5.2000).

(8)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 246, 247 ja 248 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 160 A, 160 B ja 160 C artikla ja varainhoitoasetuksen 139–147 artikla.

(9)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 276 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artikla.

Image

Kaavio I

Talousarvio 2006 – Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

[tulojen perusteet: ks. ”Perustietoja yleisestä talousarviosta”, kohta 7.2 menojen perusteet: ks.”Perustietoja yleisestä talousarviosta”, kohta 7.3 ja tarkempia tietoja kaaviossa IV, a-sarake]

(miljoonaa euroa ja %)

Arvioidut TULOT:

Arvioidut MENOT:

(lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Arvioidut Tulot yhteensä:

107 378,5
   (2)

Maksumääräyksiin Käytettävät määrärahat yhteensä:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Omat varat jäsen valtioittain

Määrärahat toimielimittäin

Tulot tyypeittäin

Määrärahat otsakkeittain

| Selitykset: |
| --- |
| Omat varat yhteensä (jäsenvaltioittain) |
| Maatalousmaksut | 863,4 | (0,8 %) |
| Sokeri- ja isoglukoosimaksut | 150,6 | (0,1 %) |
| Tullit | 13 874,9 | (12,9 %) |
| Alv:oon perustuvat omat varat | 17 186,1 | (16 %) |
| BKTL-varat | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Muut tulot | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Ed. varainhoitovuod. käytett. oleva ylijäämä | 2 502,8 | (2,3 %) |

Selitykset:

Omat varat yhteensä (jäsenvaltioittain)

Maatalousmaksut

863,4

(0,8 %)

Sokeri- ja isoglukoosimaksut

150,6

(0,1 %)

Tullit

13 874,9

(12,9 %)

Alv:oon perustuvat omat varat

17 186,1

(16 %)

BKTL-varat

70 451,5

(65,6 %)

Muut tulot

2 349,2

(2,2 %)

Ed. varainhoitovuod. käytett. oleva ylijäämä

2 502,8

(2,3 %)

| Selitykset |
| --- |
| Rahoitusnäkymien otsakkeet: |
| 1. | Maatalous | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Rakennetoimet | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Sisäiset politiikat | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Ulkoiset toimet | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Hallintomenot | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Varaukset | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Liittymistä valmisteleva tuki | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Korvaukset | 1 073,5 | (1 %) |
| Muiden toimielinten käytett. olevat määrär. | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Komission käytettävissä olevat määrär. | 108 175,7 | (97,3 %) |
| joista toimintamäärärahoja | 103 505,7 | (93,1 %) |

Selitykset

Rahoitusnäkymien otsakkeet:

1.

Maatalous

50 498,5

(45,4 %)

2.

Rakennetoimet

32 570,6

(29,3 %)

3.

Sisäiset politiikat

10 807,8

(9,7 %)

4.

Ulkoiset toimet

5 731,3

(5,2 %)

5.

Hallintomenot

7 713,0

(6,9 %)

6.

Varaukset

386,0

(0,3 %)

7.

Liittymistä valmisteleva tuki

2 438,0

(2,2 %)

8.

Korvaukset

1 073,5

(1 %)

Muiden toimielinten käytett. olevat määrär.

3 043,0

(2,7 %)

Komission käytettävissä olevat määrär.

108 175,7

(97,3 %)

joista toimintamäärärahoja

103 505,7

(93,1 %)

Image

Kaavio II

Talousarvio 2006 – Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

[lisätalousarvioiden jälkeen; tarkempia tietoja kaaviossa III, b-sarake]

(miljoonaa euroa ja %)

Huom.:Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaissumma ei vastaa vuoden 2006 budjettituloja, koska maksusitoumusmäärärahoihin sisältyy myös määriä, jotka rahoitetaan tulevien varainhoitovuosien budjettituloista.

Määrärahat otsakkeittain

Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä

122 794,4 miljoonaa euroa

| Selitykset |
| --- |
| Rahoitusnäkymien otsakkeet: |
| 1. | Maatalous | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Rakennetoimet | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Sisäiset politiikat | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Ulkoiset toimet | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Hallinto | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Varaukset | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Liittymistä valmisteleva tuki | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Korvaukset | 1 073,5 | (0,9 %) |

Selitykset

Rahoitusnäkymien otsakkeet:

1.

Maatalous

50 236,6

(40,9 %)

2.

Rakennetoimet

44 659,6

(36,4 %)

3.

Sisäiset politiikat

10 898,2

(8,9 %)

4.

Ulkoiset toimet

6 014,0

(4,9 %)

5.

Hallinto

6 913,6

(5,6 %)

6.

Varaukset

278,0

(0,2 %)

7.

Liittymistä valmisteleva tuki

2 720,9

(2,2 %)

8.

Korvaukset

1 073,5

(0,9 %)

Kaavio III

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2006

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Vuoden 2006 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet | Rahoitusnäkymät | Lopulliset määrärahat | Määrärahojen käyttö |
| Määrä (5) | (%) | Tehdyt sitoumukset | Käyttöaste (%) | Siirrot vuoteen 2007 (6) | (%) | Peruuntuneet määrärahat | (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Budjettinimikkeistö | | | | | | | | | |
| I | Parlamentti (päälk I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Neuvosto (päälk II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Komissio (päälk III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Talous ja rahoitus (os 01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Yritystoiminta (os 02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Kilpailu (os 03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energia ja liikenne (os 06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Ympäristö (os 07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Tutkimus (os 08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Tietoyhteiskunta (os 09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Suora tutkimustoiminta (os 10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Kalatalous (os 11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Sisämarkkinat (os 12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Aluepolitiikka (os 13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Verotus ja tulliliitto (os 14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Koulutus ja kulttuuri (os 15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Lehdistö ja viestintä (os 16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Ulkosuhteet (os 19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Kauppa (os 20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Laajentuminen (os 22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitaarinen apu (os 23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Petostentorjunta (os 24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Komission hallinto (os 26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Talousarvio (os 27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Varainhoidon valvonta (os 28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Tilastotiedot (os 29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Eläkkeet (os 30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Varaukset (os 31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Tuomioistuin (päälk IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Tilintarkastustuomioistuin (päälk V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Alueiden komitea (päälk VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | Rahoitusnäkymät | | | | | | | | | |
| 1 | Maatalous | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Rakennetoimet | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Sisäiset politiikat | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Ulkoiset toimet | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Hallintomenot | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Varaukset | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Liittymistä valmisteleva tuki | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Korvaukset | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(miljoonaa euroa ja %)

Vuoden 2006 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet

Rahoitusnäkymät

Lopulliset määrärahat

Määrärahojen käyttö

Määrä (5)

(%)

Tehdyt sitoumukset

Käyttöaste (%)

Siirrot vuoteen 2007 (6)

(%)

Peruuntuneet määrärahat

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Budjettinimikkeistö

I

Parlamentti (päälk I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Neuvosto (päälk II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Komissio (päälk III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Talous ja rahoitus (os 01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Yritystoiminta (os 02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Kilpailu (os 03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energia ja liikenne (os 06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Ympäristö (os 07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Tutkimus (os 08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Tietoyhteiskunta (os 09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Suora tutkimustoiminta (os 10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Kalatalous (os 11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Sisämarkkinat (os 12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Aluepolitiikka (os 13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Verotus ja tulliliitto (os 14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Lehdistö ja viestintä (os 16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Ulkosuhteet (os 19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Kauppa (os 20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Laajentuminen (os 22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitaarinen apu (os 23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Petostentorjunta (os 24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Komission hallinto (os 26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Talousarvio (os 27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Varainhoidon valvonta (os 28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Tilastotiedot (os 29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Eläkkeet (os 30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Varaukset (os 31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Tuomioistuin (päälk IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Tilintarkastustuomioistuin (päälk V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Alueiden komitea (päälk VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Rahoitusnäkymät

1

Maatalous

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Rakennetoimet

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Sisäiset politiikat

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Ulkoiset toimet

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Hallintomenot

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Varaukset

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Liittymistä valmisteleva tuki

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Korvaukset

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Kaavio IV

Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2006

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Vuoden 2006 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet | Lopulliset Määrärahat (9) | Määrärahojen käyttö |
| Vuonna 2006 Suoritetut maksut | Käyttöaste (%) | Siirrot Vuoteen 2007 | (%) | Peruuntun. määrärahat | (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Budjettinimikkeistö | | | | | | | |
| I | Parlamentti (päälk I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Neuvosto (päälk II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109,0 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Komissio (päälk III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Talous ja rahoitus (os 01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Yritystoiminta (os 02) | 478,0 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Kilpailu (os 03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energia ja liikenne (os 06) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Ympäristö (os 07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Tutkimus (os 08) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1,0 |
| III.9 | Tietoyhteiskunta (os 09) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Suora tutkimustoiminta (os 10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Kalatalous (os 11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45,0 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Sisämarkkinat (os 12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Aluepolitiikka (os 13) | 19 992,6 | 19 835,6 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Verotus ja tulliliitto (os 14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Koulutus ja kulttuuri (os 15) | 1 267,2 | 1 108,2 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Lehdistö ja viestintä (os 16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111,0 | 13,5 |
| III.18 | Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Ulkosuhteet (os 19) | 3 530,3 | 3 318,0 | 94,0 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Kauppa (os 20) | 91,8 | 79,8 | 87,0 | 8,0 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21) | 1 310,7 | 976,8 | 74,5 | 125,0 | 9,5 | 209,0 | 15,9 |
| III.22 | Laajentuminen (os 22) | 2 166,1 | 2 113,1 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitaarinen apu (os 23) | 635,0 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Petostentorjunta (os 24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11,0 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Komission hallinto (os 26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Talousarvio (os 27) | 1 162,6 | 1 144,9 | 98,5 | 11,9 | 1,0 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Varainhoidon valvonta (os 28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Tilastotiedot (os 29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Eläkkeet (os 30) | 947,7 | 947,0 | 99,9 | 0,1 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Varaukset (os 31) | 157,0 | — | — | — | — | 157,0 | 100,0 |
| IV | Tuomioistuin (päälk IV) | 267,0 | 237,8 | 89,0 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Tilintarkastustuomioistuin (päälk V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11,0 |
| VI | Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Alueiden komitea (päälk VII) | 82,0 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | Rahoitusnäkymät | | | | | | | |
| 1 | Maatalous | 50 498,5 | 49 798,8 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Rakennetoimet | 32 570,6 | 32 399,3 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Sisäiset politiikat | 10 807,8 | 9 013,7 | 83,4 | 1 317,9 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Ulkoiset toimet | 5 731,3 | 5 186,2 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332,0 | 5,8 |
| 5 | Hallintomenot | 7 713,0 | 6 699,7 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3,0 |
| 6 | Varaukset | 386,0 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Liittymistä valmisteleva tuki | 2 438,0 | 2 276,7 | 93,4 | 15,0 | 0,6 | 146,3 | 6,0 |
| 8 | Korvaukset | 1 073,5 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| | Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(miljoonaa euroa ja %)

Vuoden 2006 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet

Lopulliset Määrärahat (9)

Määrärahojen käyttö

Vuonna 2006 Suoritetut maksut

Käyttöaste (%)

Siirrot Vuoteen 2007

(%)

Peruuntun. määrärahat

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budjettinimikkeistö

I

Parlamentti (päälk I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Neuvosto (päälk II)

736,3

584,7

79,4

109,0

14,8

42,6

5,8

III

Komissio (päälk III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Talous ja rahoitus (os 01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Yritystoiminta (os 02)

478,0

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Kilpailu (os 03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energia ja liikenne (os 06)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Ympäristö (os 07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Tutkimus (os 08)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1,0

III.9

Tietoyhteiskunta (os 09)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Suora tutkimustoiminta (os 10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Kalatalous (os 11)

977,4

788,8

80,7

45,0

4,6

143,7

14,7

III.12

Sisämarkkinat (os 12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Aluepolitiikka (os 13)

19 992,6

19 835,6

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Verotus ja tulliliitto (os 14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

1 267,2

1 108,2

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Lehdistö ja viestintä (os 16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111,0

13,5

III.18

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Ulkosuhteet (os 19)

3 530,3

3 318,0

94,0

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Kauppa (os 20)

91,8

79,8

87,0

8,0

8,7

3,9

4,3

III.21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

1 310,7

976,8

74,5

125,0

9,5

209,0

15,9

III.22

Laajentuminen (os 22)

2 166,1

2 113,1

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitaarinen apu (os 23)

635,0

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Petostentorjunta (os 24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11,0

4,4

1,8

III.26

Komission hallinto (os 26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Talousarvio (os 27)

1 162,6

1 144,9

98,5

11,9

1,0

5,9

0,5

III.28

Varainhoidon valvonta (os 28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Tilastotiedot (os 29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Eläkkeet (os 30)

947,7

947,0

99,9

0,1

0,0

0,7

0,1

III.31

Varaukset (os 31)

157,0

—

—

—

—

157,0

100,0

IV

Tuomioistuin (päälk IV)

267,0

237,8

89,0

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Tilintarkastustuomioistuin (päälk V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11,0

VI

Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Alueiden komitea (päälk VII)

82,0

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Rahoitusnäkymät

1

Maatalous

50 498,5

49 798,8

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Rakennetoimet

32 570,6

32 399,3

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Sisäiset politiikat

10 807,8

9 013,7

83,4

1 317,9

12,2

476,2

4,4

4

Ulkoiset toimet

5 731,3

5 186,2

90,5

213,1

3,7

332,0

5,8

5

Hallintomenot

7 713,0

6 699,7

86,9

785,1

10,2

228,2

3,0

6

Varaukset

386,0

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Liittymistä valmisteleva tuki

2 438,0

2 276,7

93,4

15,0

0,6

146,3

6,0

8

Korvaukset

1 073,5

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Kaavio V
  Omat varat vuonna 2006 – Todelliset tulot jäsenvaltioittain |
| --- |
| Talousarvion tulojen toteutuminen | (miljoonaa euroa ja %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Perinteiset omat varat | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — Alv-varat | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — BKTL-varat | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — Korjaus Yhd. kuningask. hyväksi | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| YHTEENSÄ | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Kaavio V

Omat varat vuonna 2006 – Todelliset tulot jäsenvaltioittain

Talousarvion tulojen toteutuminen

(miljoonaa euroa ja %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Perinteiset omat varat

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— Alv-varat

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— BKTL-varat

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— Korjaus Yhd. kuningask. hyväksi

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

YHTEENSÄ

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Kaavio VI
  Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2006 suoritetut maksut (12) |
| --- |
| Huom. Vuonna 2006 suoritetut maksut = toimintamäärärahoista vuonna 2006 suoritetut maksut + vuodelta 2005 siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut. |
| Rahoitusnäkymien otsakkeet | (miljoonaa euroa ja %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Kolm. maat ja sekal. menot
   (13) | Yhteensä |
| — Maatalous | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Rakennetoimet | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Sisäiset politiikat | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Ulkoiset toimet | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Varaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Liittymistä valmisteleva tuki | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Korvaukset | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| YHTEENSÄ | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Kaavio VI

Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2006 suoritetut maksut (12)

Huom. Vuonna 2006 suoritetut maksut = toimintamäärärahoista vuonna 2006 suoritetut maksut + vuodelta 2005 siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut.

Rahoitusnäkymien otsakkeet

(miljoonaa euroa ja %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Kolm. maat ja sekal. menot
   (13)

Yhteensä

— Maatalous

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Rakennetoimet

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Sisäiset politiikat

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Ulkoiset toimet

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Varaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Liittymistä valmisteleva tuki

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Korvaukset

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

YHTEENSÄ

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Kaavio VII
  Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2002–2006 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan |
| --- |
| Rahoitusnäkymien otsake | (miljoonaa euroa) |
| | | | | | | | | | | |
| Otsake | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Käytett. oll. määrärahat (14) | Suoritetut maksut | Käytett. oll. määrärahat (14) | Suoritetut maksut | Käytett. oll. määrärahat (14) | Suoritetut maksut | Käytett. oll. määrärahat (14) | Suoritetut maksut | Käytett. oll. määrärahat (14) | Suoritetut maksut |
| — Maatalous | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Rakennetoimet | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Sisäiset politiikat | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Ulkoiset toimet | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Hallintomenot | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Varaukset | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Liittymistä valmistelevat toimet | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Korvaukset | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| YHTEENSÄ | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Kaavio VII

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2002–2006 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan

Rahoitusnäkymien otsake

(miljoonaa euroa)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Otsake

2002

2003

2004

2005

2006

Käytett. oll. määrärahat (14)

Suoritetut maksut

Käytett. oll. määrärahat (14)

Suoritetut maksut

Käytett. oll. määrärahat (14)

Suoritetut maksut

Käytett. oll. määrärahat (14)

Suoritetut maksut

Käytett. oll. määrärahat (14)

Suoritetut maksut

— Maatalous

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Rakennetoimet

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Sisäiset politiikat

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Ulkoiset toimet

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Hallintomenot

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Varaukset

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Liittymistä valmistelevat toimet

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Korvaukset

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

YHTEENSÄ

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Tiettyjen jäsenvaltioiden (CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE, MT) rahoitusosuudet yhdistettiin.

(2)  Lisätalousarvioiden jälkeen.

(3)  Lisätalousarvioiden ja budjettikohtien välisten siirtojen jälk.

(4)  Korvamerk. tulot, uudell. käytt. saadut määrär., siirr. ja uudell. käytett. määrär.

(5)  Lopulliset talousarviomäärärahat, joissa on otettu huomioon budjettikohtien välillä tehdyt siirrot, käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja koskevat tai niitä vastaavat määrärahat ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat. Tämän seurauksena käytettävissä olleet määrärahat ylittivät joidenkin rahoitusnäkymien otsakkeiden ylärajat.

(6)  Mukaan lukien korvamerkittyihin tai niitä vastaaviin tuloihin perustuvat määrärahat.

(7)  Pääluokan III (komissio) kohdalla osastot (os) vastaavat komission toimintoperusteisen budjetoinnin yhteydessä määritettyjä toimintoja/toimintolohkoja.

(8)  Vuonna 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liitteessä todetaan, että kyseisen otsakkeen enimmäismäärästä on vähennetty henkilöstön suorittamat eläkemeksut, joiden määrä on enintään 1 100 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina) vuosina 2000–2006. Varainhoitovuonna 2006 vähennettiin 180 miljoonaa euroa.

(9)  Lopulliset talousarviomäärärahat, joissa on otettu huomioon budjettikohtien välillä tehdyt siirrot, käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja koskevat tai niitä vastaavat määrärahat ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat.

(10)  Pääluokan III (komissio) kohdalla osastot (os) vastaavat komission toimintoperusteisen budjetoinnin yhteydessä määritettyjä toimintoja/toimintolohkoja.

(11)  Yhdistyneen kuningaskunnan osalta omien varojen bruttomäärään (17 602,0 miljoonaa euroa) sovelletaan korjausta (5 221,4 miljoonaa euroa). Muut jäsenvaltiot rahoittavat mukautuksen.

Korjaus kirjataan ainoastaan alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen osaan suhteessa kummankin määrään.

(12)  Maantieteellinen jakautuminen ei kuvaa jäsenvaltioille suoritettuja maksuja vaan menojen jakautumista komission ABAC-kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen mukaisesti.

(13)  Sarake ”Kolmannet maat ja sekalaiset menot” sisältää pääasiassa menoja, jotka liittyvät EU:n alueen ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin ja kolmansien maiden kanssa yhdessä toteutettaviin hankkeisiin. Mukana on myös menoja, joita ei ollut mahdollista jakaa jäsenvaltioittain.

(14)  Käytettävissä olleet määrärahat = maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat.

LIITE II

Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2002 alkaen

Perustamissopimuksissa tilintarkastustuomioistuimelle on annettu tehtäväksi vuosikertomuksen laatiminen. Perustamissopimusten ja asetusten mukaisesti tilintarkastustuomioistuimen on myös laadittava erityisvuosikertomuksia tietyistä yhteisön elimistä ja toiminnoista. Perustamissopimusten nojalla tilintarkastustuomioistuin voi lisäksi esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa lausuntoja yhteisön muun toimielimen pyynnöstä. Seuraavassa on lueteltu tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2002 alkaen.

| Nimi | Julkaistu |
| --- | --- |
| Vuosikertomukset ja tarkastuslausumat |
| Kahdeskymmenesviides, varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus:






  — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |

Nimi

Julkaistu

Vuosikertomukset ja tarkastuslausumat

Kahdeskymmenesviides, varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus:

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EYVL C 295, 28.11.2002

Kahdeskymmeneskuudes, varainhoitovuotta 2002 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 286, 28.11.2003

Kahdeskymmenesseitsemäs, varainhoitovuotta 2003 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 293, 30.11.2004

Kahdeskymmeneskahdeksas, varainhoitovuotta 2004 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 301, 30.11.2005

Kahdeskymmenesyhdeksäs, varainhoitovuotta 2005 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 263, 31.10.2006

Kolmaskymmenes, varainhoitovuotta 2006 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

Julkaistu tässä EUVL:ssä

Erityiskertomukset

Tulot

| — | Erityiskertomus nro 11/2006 yhteisön passitusjärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2006 yhteisön passitusjärjestelmästä

EUVL C 44, 27.2.2007

Yhteinen maatalouspolitiikka

| — | Erityiskertomus nro 5/2002 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2002 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä

EYVL C 290, 25.11.2002

| — | Erityiskertomus nro 6/2002 komission hallinnoiman yhteisön öljysiementen tukijärjestelmän tarkastuksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2002 komission hallinnoiman yhteisön öljysiementen tukijärjestelmän tarkastuksesta

EYVL C 254, 22.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 7/2002 banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn varainhoidon moitteettomuudesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2002 banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn varainhoidon moitteettomuudesta

EYVL C 294, 28.11.2002

| — | Erityiskertomus nro 1/2003 vientitukien ennakkorahoituksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2003 vientitukien ennakkorahoituksesta

EUVL C 98, 24.4.2003

| — | Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki

EUVL C 151, 27.6.2003

| — | Erityiskertomus nro 9/2003 maataloustuotteiden vientiin sovellettavan tuen määrittämisestä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2003 maataloustuotteiden vientiin sovellettavan tuen määrittämisestä

EUVL C 211, 5.9.2003

| — | Erityiskertomus nro 12/2003 kuivarehumarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisesta hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2003 kuivarehumarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisesta hallinnoinnista

EUVL C 298, 9.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 13/2003 puuvillan tuotantotuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2003 puuvillan tuotantotuesta

EUVL C 298, 9.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 14/2003 maataloustulojen arvioinnista komissiossa (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2003 maataloustulojen arvioinnista komissiossa (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta)

EUVL C 45, 20.2.2004

| — | Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä

EUVL C 269, 4.11.2004

| — | Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa

EUVL C 29, 4.2.2005

| — | Erityiskertomus nro 7/2004 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2004 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä

EUVL C 41, 17.2.2005

| — | Erityiskertomus nro 8/2004 suu- ja sorkkataudin torjuntaa koskevien toimenpiteiden ja menojen hallinnoinnista ja valvonnasta komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2004 suu- ja sorkkataudin torjuntaa koskevien toimenpiteiden ja menojen hallinnoinnista ja valvonnasta komissiossa

EUVL C 54, 3.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa

EUVL C 67, 18.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen

EUVL C 279, 11.11.2005

| — | Erityiskertomus nro 7/2006 – Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2006 – Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin?

EUVL C 282, 20.11.2006

| — | Erityiskertomus nro 8/2006 – Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2006 – Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus

EUVL C 282, 20.11.2006

| — | Erityiskertomus nro 4/2007 vientitukea saavien lähetysten fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2007 vientitukea saavien lähetysten fyysisistä ja vaihtamista koskevista tarkastuksista

Julkaistaan lähiaikoina

Rakennepolitiikan alat

| — | Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta

EYVL C 263, 29.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista

EYVL C 263, 29.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006

EUVL C 174, 23.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 4/2004 Euroopan laajuisen yhteistyön ohjelmatyöstä – Interreg III -yhteisöaloite |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2004 Euroopan laajuisen yhteistyön ohjelmatyöstä – Interreg III -yhteisöaloite

EUVL C 303, 7.12.2004

| — | Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta

EUVL C 99, 26.4.2006

| — | Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarviointeja koskevaa kertomusta varten |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarviointeja koskevaa kertomusta varten

EUVL C 302, 12.12.2006

| — | Erityiskertomus nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006

EUVL C 124, 5.6.2007

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| — | Erityiskertomus nro 2/2002 yhteisön Sokrates ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2002 yhteisön Sokrates ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmista

EYVL C 136, 7.6.2002

| — | Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE)

EUVL C 292, 2.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998–2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998–2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista

EUVL C 99, 23.4.2004

| — | Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T)

EUVL C 94, 21.4.2006

| — | Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004)

EUVL C 178, 31.7.2007

Ulkoiset toimet

| — | Erityiskertomus nro 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille ja rakennesopeutustuista Välimeren alueen maille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille ja rakennesopeutustuista Välimeren alueen maille

EYVL C 121, 23.5.2002

| — | Erityiskertomus nro 2/2003 yleisestä talousarviosta rahoitettavan Euroopan unionin elintarviketurvapolitiikan täytäntöönpanosta kehitysmaissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2003 yleisestä talousarviosta rahoitettavan Euroopan unionin elintarviketurvapolitiikan täytäntöönpanosta kehitysmaissa

EUVL C 93, 17.4.2003

| — | Erityiskertomus nro 8/2003 EKR:sta rahoitettujen infrastruktuuritoimien täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2003 EKR:sta rahoitettujen infrastruktuuritoimien täytäntöönpanosta

EUVL C 181, 31.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 10/2003 Intialle myönnettyä kehitysapua koskevan komission hallinnoinnin vaikuttavuudesta köyhille annetun tuen kohdentamisessa ja kestävän kehityksen varmistamisessa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2003 Intialle myönnettyä kehitysapua koskevan komission hallinnoinnin vaikuttavuudesta köyhille annetun tuen kohdentamisessa ja kestävän kehityksen varmistamisessa

EUVL C 211, 5.9.2003

| — | Erityiskertomus nro 15/2003 Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien pienimuotoisia hankkeita koskevien ohjelmien tarkastuksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 15/2003 Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien pienimuotoisia hankkeita koskevien ohjelmien tarkastuksesta

EUVL C 63, 11.3.2004

| — | Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

EUVL C 72, 22.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta

EUVL C 249, 7.10.2005

| — | Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa

EUVL C 260, 19.10.2005

| — | Erityiskertomus nro 2/2006 Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tuloksista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2006 Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tuloksista

EUVL C 119, 19.5.2006

| — | Erityiskertomus nro 3/2006 Euroopan komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2006 Euroopan komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi

EUVL C 170, 21.7.2006

| — | Erityiskertomus nro 5/2006 MEDA-ohjelmasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2006 MEDA-ohjelmasta

EUVL C 200, 24.8.2006

| — | Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista

EUVL C 235, 29.9.2006

| — | Erityiskertomus nro 5/2007 CARDS-ohjelman hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2007 CARDS-ohjelman hallinnoinnista komissiossa

Julkaistaan lähiaikoina

Liittymistä valmisteleva strategia

| — | Erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaiden ympäristöhankkeiden Phare- ja Ispa-rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaiden ympäristöhankkeiden Phare- ja Ispa-rahoituksesta

EUVL C 167, 17.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa

EUVL C 167, 17.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 2/2004 – Liittymistä valmisteleva tuki: Onko Sapard-ohjelma hyvin hallinnoitu? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2004 – Liittymistä valmisteleva tuki: Onko Sapard-ohjelma hyvin hallinnoitu?

EUVL C 295, 30.11.2004

| — | Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta

EUVL C 15, 20.1.2005

| — | Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa

EUVL C 174, 26.7.2006

Hallintomenot

| — | Erityiskertomus nro 3/2003 yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2003 yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä

EUVL C 109, 7.5.2003

| — | Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista

EUVL C 202, 18.8.2005

| — | Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista

EUVL C 291, 23.11.2005

| — | Erityiskertomus nro 9/2006 komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston käännösmenoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2006 komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston käännösmenoista

EUVL C 284, 21.11.2006

| — | Erityiskertomus nro 2/2007 toimielinten kiinteistömenoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2007 toimielinten kiinteistömenoista

EUVL C 148, 2.7.2007 ja EUVL C 178, 31.7.2007

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

—

Erityisvuosikertomukset

EHTY:n tilinpäätös

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2001

EYVL C 158, 3.7.2002

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2002

EUVL C 127, 29.5.2003

EHTY:n vuosikertomus

| — | EHTY:n varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus sekä tarkastuslausuma |
| --- | --- |

—

EHTY:n varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus sekä tarkastuslausuma

EYVL C 302, 5.12.2002

| — | EHTY:n vuosikertomus ja tarkastuslausuma 23 päivänä heinäkuuta 2002 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

EHTY:n vuosikertomus ja tarkastuslausuma 23 päivänä heinäkuuta 2002 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EUVL C 224, 19.9.2003

Euratomin hankintakeskus

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2006 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2006 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

Joint European Torus (JET) -yhteisyritys

| — | Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2001 tileistä |
| --- | --- |

—

Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2001 tileistä

Ei julkaistu EYVL:ssä

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Dublinin säätiö)

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Thessaloniki)

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002.

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Eurooppa-koulut

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2001

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2003

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2004

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2005

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2006

Ei julkaistu EUVL:ssä

Euroopan keskuspankki (EKP, Frankfurt)

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2001 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2001 osalta

EYVL C 259, 25.10.2002

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2002 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2002 osalta

EUVL C 45, 20.2.2004

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2003 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2003 osalta

EUVL C 286, 23.11.2004

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2004 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2004 osalta

EUVL C 119, 19.5.2006

Schengenin sopimusten hallinnointi

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Schengenin sopimuksiin liittyvästä tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Schengenin sopimuksiin liittyvästä tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

Sisnet-sopimusten hallinnointi

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Ei julkaistu EUVL:ssä

Yhteisön kasvilajikevirasto (Angers)

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (Alicante)

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto (Bilbao)

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan ympäristökeskus (Kööpenhamina)

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (Lissabon)

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan lääkevirasto (Lontoo)

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (Luxemburg)

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan koulutussäätiö (Torino)

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (Wien) – Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan unionin perusoikeusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin perusoikeusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan jälleenrakennusvirasto (Thessaloniki)

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 41, 17.2.2005

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan meriturvallisuusvirasto (Lissabon)

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (Köln)

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (Parma)

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Eurojust

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Valmistelukunta

| — | Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä (21. helmikuuta 2002 alkaneelta ja 31. joulukuuta 2002 päättyneeltä) varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä (21. helmikuuta 2002 alkaneelta ja 31. joulukuuta 2002 päättyneeltä) varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 122, 22.5.2003

| — | Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EUVL C 157, 14.6.2004

Galileo-yhteisyritys (Bryssel)

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2006 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2006 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (Heraklion)

| — | Kertomus Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus (Tukholma)

| — | Kertomus tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

EUVL C 312, 19.12.2006

| — | Kertomus tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Maailmanlaajuisen satelliittinavigaatiojärjestelmän (GNSS) eurooppalainen valvontaviranomainen (Bryssel)

| — | Kertomus maailmanlaajuisen satelliittinavigaatiojärjestelmän (GNSS) eurooppalaisen valvontaviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus maailmanlaajuisen satelliittinavigaatiojärjestelmän (GNSS) eurooppalaisen valvontaviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan rautatievirasto (Valenciennes)

| — | Kertomus Euroopan rautatieviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rautatieviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan poliisiakatemia (Bramshill)

| — | Kertomus Euroopan poliisiakatemian tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan poliisiakatemian tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Varsova)

| — | Kertomus Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (Bryssel)

| — | Kertomus koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Älykkään energiahuollon toimeenpanovirasto (Bryssel)

| — | Kertomus älykkään energiahuollon toimeenpanoviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006 |
| --- | --- |

—

Kertomus älykkään energiahuollon toimeenpanoviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2006

Julkaistaan lähiaikoina

Lausunnot

| — | Lausunto nro 1/2002 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2002 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 2/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta

EYVL C 92, 17.4.2002

| — | Lausunto nro 3/2002 Eurojust-yksikön talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta luonnoksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2002 Eurojust-yksikön talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta luonnoksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 4/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta

EYVL C 225, 20.9.2002

| — | Lausunto nro 5/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 6/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 7/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin virkamiesten ja puolueryhmien väliaikaisten toimihenkilöiden palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin virkamiesten ja puolueryhmien väliaikaisten toimihenkilöiden palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 8/2002 Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvioon sovellettavaa tarkistettua varainhoitosääntöä koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2002 Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvioon sovellettavaa tarkistettua varainhoitosääntöä koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 9/2002 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2002 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta

EYVL C 285, 21.11.2002

| — | Lausunto nro 10/2002 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön erillisvirastojen perustamissäädösten muuttamiseksi uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisen johdosta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2002 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön erillisvirastojen perustamissäädösten muuttamiseksi uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisen johdosta

EYVL C 285, 21.11.2002

| — | Lausunto nro 11/2002 ehdotuksesta komission asetukseksi, joka liittyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon puiteasetukseen |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 11/2002 ehdotuksesta komission asetukseksi, joka liittyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon puiteasetukseen

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 13/2002 komission asetusluonnoksesta, joka koskee 25 päivänä kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleisestä varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissääntöjä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 13/2002 komission asetusluonnoksesta, joka koskee 25 päivänä kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleisestä varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissääntöjä

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 14/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 14/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamista

EYVL C 21, 28.1.2003

| — | Lausunto nro 1/2003 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) talousarviokomitean ehdotuksesta asetukseksi virastoon sovellettavista varainhoitosäännöksistä (”varainhoitoasetus”) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2003 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) talousarviokomitean ehdotuksesta asetukseksi virastoon sovellettavista varainhoitosäännöksistä (”varainhoitoasetus”)

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 2/2003 yhteisön kasvilajikeviraston hallintoneuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee virastoon sovellettavia varainhoitosääntöjä (”varainhoitoasetus”) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2003 yhteisön kasvilajikeviraston hallintoneuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee virastoon sovellettavia varainhoitosääntöjä (”varainhoitoasetus”)

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 3/2003 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2003 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 4/2003 Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2003 Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 5/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi virkamiesten palvelukseen ottamista Euroopan yhteisöihin koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymisen vuoksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi virkamiesten palvelukseen ottamista Euroopan yhteisöihin koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymisen vuoksi

EUVL C 224, 19.9.2003

| — | Lausunto nro 6/2003 ehdotuksesta Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) varainhoitoasetukseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2003 ehdotuksesta Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) varainhoitoasetukseksi

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 7/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta

EUVL C 318, 30.12.2003

| — | Lausunto nro 8/2003 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2003 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi

EUVL C 318, 30.12.2003

| — | Lausunto nro 9/2003 komission asetusluonnoksesta, joka koskee tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaista toimeenpanovirastojen varainhoidon malliasetusta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2003 komission asetusluonnoksesta, joka koskee tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaista toimeenpanovirastojen varainhoidon malliasetusta

EUVL C 19, 23.1.2004

| — | Lausunto nro 10/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

EUVL C 19, 23.1.2004

| — | Lausunto nro 1/2004 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2004 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta

EUVL C 75, 24.3.2004

| — | Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus)

EUVL C 107, 30.4.2004

| — | Lausunto nro 1/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta

EUVL C 121, 20.5.2005 ja EUVL C 167, 7.7.2005

| — | Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä

EUVL C 121, 20.5.2005

| — | Lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta (EY), joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta (EY), joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista

EUVL C 124, 23.5.2005

| — | Lausunto nro 4/2005 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä sekä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi täytäntöönpanotoimenpiteistä budjettiaseman epätasapainon korjaamiseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (...) tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2005 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä sekä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi täytäntöönpanotoimenpiteistä budjettiaseman epätasapainon korjaamiseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (...) tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti

EUVL C 167, 7.7.2005

| — | Lausunto nro 5/2005 kasvilajikeviraston hallintoneuvoston 16. syyskuuta 2004 hyväksymästä viraston varainhoitoasetusta koskevasta tarkistusluonnoksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2005 kasvilajikeviraston hallintoneuvoston 16. syyskuuta 2004 hyväksymästä viraston varainhoitoasetusta koskevasta tarkistusluonnoksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta

EUVL C 202, 18.8.2005

| — | Lausunto nro 7/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamista toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamista toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta

EUVL C 249, 7.10.2005

| — | Lausunto nro 8/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta

EUVL C 313, 9.12.2005

| — | Lausunto nro 9/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 muuttamisesta (KOM(2005) 130 lopull.) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 muuttamisesta (KOM(2005) 130 lopull.)

EUVL C 313, 9.12.2005

| — | Lausunto nro 10/2005 neuvoston asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2005 neuvoston asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamista

EUVL C 13, 18.1.2006

| — | Lausunto nro 11/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 11/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista

EUVL C 13, 18.1.2006

| — | Lausunto nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013)

EUVL C 203, 25.8.2006

| — | Lausunto nro 2/2006 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2006 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä

EUVL C 203, 25.8.2006

| — | Lausunto nro 3/2006 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2006 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä

EUVL C 273, 9.11.2006

| — | Lausunto nro 4/2006 neuvoston asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamiseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2006 neuvoston asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamiseksi

EUVL C 273, 9.11.2006

| — | Lausunto nro 5/2006 ehdotuksesta Eurooppa-koulujen varainhoitoasetuksen muuttamiseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2006 ehdotuksesta Eurooppa-koulujen varainhoitoasetuksen muuttamiseksi

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 804/2004/EY muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (Herkules II -ohjelma) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 804/2004/EY muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta (Herkules II -ohjelma)

EUVL C 302, 12.12.2006

| — | Lausunto nro 7/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta

EUVL C 8, 12.1.2007

| — | Lausunto nro 8/2006 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi talousarvion kurinalaisuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 2040/2000 kumoamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2006 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi talousarvion kurinalaisuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 2040/2000 kumoamisesta

EUVL C 8, 12.1.2007

| — | Lausunto nro 1/2007 komission asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamiseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2007 komission asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamiseksi

EUVL C 46, 28.2.2007

| — | Lausunto nro 2/2007 luonnoksesta neuvoston asetukseksi yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2007 luonnoksesta neuvoston asetukseksi yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta

EUVL C 101, 4.5.2007

| — | Lausunto nro 3/2007 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2007 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta

EUVL C 101, 4.5.2007

| — | Lausunto nro 4/2007 ehdotuksesta komission asetukseksi (EY) tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesta toimeenpanovirastojen varainhoitoa koskevasta malliasetuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2007 ehdotuksesta komission asetukseksi (EY) tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesta toimeenpanovirastojen varainhoitoa koskevasta malliasetuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamisesta

EUVL C 216, 14.9.2007

| — | Lausunto nro 5/2007 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euratomin hankintakeskukseen sovellettavasta varainhoitoasetuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2007 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euratomin hankintakeskukseen sovellettavasta varainhoitoasetuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2007 jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista, ”kansallisista ilmoituksista” sekä kansallisten tarkastuselinten EU-varojen osalta tekemästä tarkastustyöstä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2007 jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista, ”kansallisista ilmoituksista” sekä kansallisten tarkastuselinten EU-varojen osalta tekemästä tarkastustyöstä

EUVL C 216, 14.9.2007

---