# Az Európai Unió C 210/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 210 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. szeptember 8. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 210

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. szeptember 8.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 210/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 210/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 210/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 2 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 210/02

Euro-átváltási árfolyamok

2

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | IGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 210/03 | Pályázati felhívás – EACEA/20/07 – Cselekvő ifjúság – 4.1 terület – Az ifjúságpolitika területén, európai szinten tevékenykedő szervezetek támogatása | 3 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 210/04 | Értesítés az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 5 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 210/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 210/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 210/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 210/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID) (
  1
  ) | 12 |
| 2007/C 210/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4726 – Thomson/Reuters) (
  1
  ) | 13 |
| 2007/C 210/10 | Felhívás észrevételek benyújtására az állami támogatások kérdéskörében a Bizottság általános csoportmentességi rendelettervezetére vonatkozóan | 14 |

V   Hirdetmények

IGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 210/03

Pályázati felhívás – EACEA/20/07 – Cselekvő ifjúság – 4.1 terület – Az ifjúságpolitika területén, európai szinten tevékenykedő szervezetek támogatása

3

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 210/04

Értesítés az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

5

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 210/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

9

2007/C 210/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

10

2007/C 210/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  )

1

11

2007/C 210/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID) (
  1
  )

1

12

2007/C 210/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4726 – Thomson/Reuters) (
  1
  )

1

13

2007/C 210/10

Felhívás észrevételek benyújtására az állami támogatások kérdéskörében a Bizottság általános csoportmentességi rendelettervezetére vonatkozóan

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 210/01)

2007. július 20-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4757. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4757. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/2

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. szeptember 7.

(2007/C 210/02)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3696 |
| JPY | Japán yen | 157,79 |
| DKK | Dán korona | 7,4467 |
| GBP | Angol font | 0,6773 |
| SEK | Svéd korona | 9,326 |
| CHF | Svájci frank | 1,6437 |
| ISK | Izlandi korona | 88,02 |
| NOK | Norvég korona | 7,9085 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5842 |
| CZK | Cseh korona | 27,631 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 254,47 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6984 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8081 |
| RON | Román lej | 3,3032 |
| SKK | Szlovák korona | 33,726 |
| TRY | Török líra | 1,7697 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6564 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4398 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,6646 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9834 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0867 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 284,96 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,8556 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,3261 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3209 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 870,82 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7998 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,734 |
| RUB | Orosz rubel | 35,112 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,546 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3696

JPY

Japán yen

157,79

DKK

Dán korona

7,4467

GBP

Angol font

0,6773

SEK

Svéd korona

9,326

CHF

Svájci frank

1,6437

ISK

Izlandi korona

88,02

NOK

Norvég korona

7,9085

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5842

CZK

Cseh korona

27,631

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

254,47

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6984

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8081

RON

Román lej

3,3032

SKK

Szlovák korona

33,726

TRY

Török líra

1,7697

AUD

Ausztrál dollár

1,6564

CAD

Kanadai dollár

1,4398

HKD

Hongkongi dollár

10,6646

NZD

Új-zélandi dollár

1,9834

SGD

Szingapúri dollár

2,0867

KRW

Dél-Koreai won

1 284,96

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,8556

CNY

Kínai renminbi

10,3261

HRK

Horvát kuna

7,3209

IDR

Indonéz rúpia

12 870,82

MYR

Maláj ringgit

4,7998

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,734

RUB

Orosz rubel

35,112

THB

Thaiföldi baht

44,546

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

IGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/3

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/20/07

Cselekvő ifjúság

4.1 terület – Az ifjúságpolitika területén, európai szinten tevékenykedő szervezetek támogatása

(2007/C 210/03)

1.   Célkitűzések és leírás

Jelen pályázati felhívás a „Cselekvő ifjúság” program 4.1 számú intézkedésére vonatkozik, és az ifjúsági területen, európai szinten és általános európai cél érdekében tevékenykedő szervezetek állandó tevékenységeit támogatja.

E tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a fiatal állampolgárok aktív közéleti, társadalmi részvételének előmozdításához, és a tágabb értelemben vett ifjúsági területen létrehozandó európai együttműködési programok kidolgozásához és megvalósításához.

Jelen pályázati felhívás a 2008-ra nyújtandó támogatásokra vonatkozik és két különböző típusú megállapodásra nyújt lehetőséget:

| — | Partnerségi keretmegállapodás: azok a szervezetek, amelyek hosszú távú együttműködést kívánnak kiépíteni az Ügynökséggel, hároméves partnerségi keretmegállapodásra (1) nyújthatnak be pályázatot. |
| --- | --- |

—

Partnerségi keretmegállapodás: azok a szervezetek, amelyek hosszú távú együttműködést kívánnak kiépíteni az Ügynökséggel, hároméves partnerségi keretmegállapodásra (1) nyújthatnak be pályázatot.

| — | Éves működési megállapodás: azok a szervezetek, amelyek nem kívánják partnerségi keretmegállapodás keretében hosszú távra elkötelezni magukat, éves működési támogatás elnyerésére nyújthatnak be pályázatot. |
| --- | --- |

—

Éves működési megállapodás: azok a szervezetek, amelyek nem kívánják partnerségi keretmegállapodás keretében hosszú távra elkötelezni magukat, éves működési támogatás elnyerésére nyújthatnak be pályázatot.

Jelen pályázati felhívás végrehajtásáért az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség felel.

2.   Támogatható pályázók

2.1.   Támogatható szervezetek

A szervezeteknek a működési támogatás elnyeréséhez az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

| — | nem kormányzati szervezet, |
| --- | --- |

—

nem kormányzati szervezet,

| — | az éves működési megállapodások esetében legalább egy év, a partnerségi keretmegállapodások esetében pedig legalább négy év telt el a hivatalos megalapítás óta, a pályázat benyújtásakor, |
| --- | --- |

—

az éves működési megállapodások esetében legalább egy év, a partnerségi keretmegállapodások esetében pedig legalább négy év telt el a hivatalos megalapítás óta, a pályázat benyújtásakor,

| — | non-profit szervezet, |
| --- | --- |

—

non-profit szervezet,

| — | ifjúsági, vagy olyan szélesebb rétegeket célzó szervezet, amely tevékenységeinek egy részét a fiatalok érdekében végzi, |
| --- | --- |

—

ifjúsági, vagy olyan szélesebb rétegeket célzó szervezet, amely tevékenységeinek egy részét a fiatalok érdekében végzi,

| — | a fiatalokat bevonja az érdekükben kidolgozott tevékenységek irányításába, |
| --- | --- |

—

a fiatalokat bevonja az érdekükben kidolgozott tevékenységek irányításába,

| — | legalább egy (fizetett vagy önkéntes) állandó munkatárssal rendelkeznek. Ezen követelmény alól kivételt képeznek az ezen program keretein belül támogatásban eddig még nem részesült szervezetek, amelyek a támogatás elnyerése esetén, egy állandó alkalmazottat szándékoznak foglalkoztatni. |
| --- | --- |

—

legalább egy (fizetett vagy önkéntes) állandó munkatárssal rendelkeznek. Ezen követelmény alól kivételt képeznek az ezen program keretein belül támogatásban eddig még nem részesült szervezetek, amelyek a támogatás elnyerése esetén, egy állandó alkalmazottat szándékoznak foglalkoztatni.

2.2.   Támogatható országok

Az alábbi országokban alapított szervezetek pályázatai támogathatók:

| — | az Európai Unió tagállamai, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tagállamai,

| — | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) és az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagállamai: Izland, Liechtenstein és Norvégia, |
| --- | --- |

—

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) és az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagállamai: Izland, Liechtenstein és Norvégia,

| — | azok az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok, amelyek előcsatlakozási stratégiával rendelkeznek: Törökország, |
| --- | --- |

—

azok az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok, amelyek előcsatlakozási stratégiával rendelkeznek: Törökország,

| — | a Nyugat-Balkán országai: Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia, |
| --- | --- |

—

a Nyugat-Balkán országai: Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia,

| — | egyes kelet-európai országok: Belarusz, Moldova, Oroszország, Ukrajna, |
| --- | --- |

—

egyes kelet-európai országok: Belarusz, Moldova, Oroszország, Ukrajna,

| — | a Svájci Államszövetség, az országgal megkötendő kétoldalú megállapodás esetén. |
| --- | --- |

—

a Svájci Államszövetség, az országgal megkötendő kétoldalú megállapodás esetén.

Az éves működési megállapodásra pályázó szervezeteknek a fent említett országok közül legalább nyolcban aktív tagszervezettel kell rendelkezniük.

A partnerségi keretmegállapodásra pályázó szervezeteknek a fent említett országok közül legalább tizenkettőben aktív tagszervezettel kell rendelkezniük.

3.   Költségvetés

Az ifjúsági területen, európai szinten tevékenykedő szervezetek működésének társfinanszírozására 2008-ra elkülönített teljes összeg mintegy 2 400 000 EUR. A közösségi pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a jóváhagyott összes működési költség 80 %-át. A maximális közösségi támogatás szervezetenként 40 000 EUR a partnerségi keretmegállapodások esetében, illetve 35 000 EUR az éves működési megállapodások esetében. Az Ügynökség felhívja a pályázók figyelmét, hogy mindkét támogatás-típus megpályázása esetén két külön pályázat nyújtandó be, valamint, hogy a maximálisan igényelhető összeg ekkor egyik pályázat esetében sem haladhatja meg a 35 000 EUR.

Az Ügynökség fenntartja magának a jogot arra, hogy ne ossza ki a rendelkezésre álló teljes támogatási keretet.

4.   Pályázati határidő

A 2008-ra vonatkozó hároméves partnerségi keretmegállapodásra, valamint az éves működési támogatásra irányuló pályázatokat legkésőbb 2007. október 31-ig kell elküldeni az Ügynökségnek.

5.   Kiegészítő információk

A pályázatokat a kiírás teljes szövegében feltüntetett követelményeknek megfelelően, az erre a célra készült űrlapon kell benyújtani. Fenti dokumentumok az alábbi honlapokon találhatók meg az interneten:

| — | Az Európai Bizottság honlapja: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság honlapja: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html

| — | Az Ügynökség honlapja: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm |
| --- | --- |

—

Az Ügynökség honlapja: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

---

(1)  A keretmegállapodás aláírása nem kötelezi az Ügynökséget támogatás nyújtására 2009-ben vagy 2010-ben.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/5

---

Értesítés az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

(2007/C 210/04)

A Bizottság saját kezdeményezésére úgy határozott, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) 19. cikke alapján egyes indiai exportáló gyártók támogatásának szintjére korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indít.

1.   Termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék (a továbbiakban: az érintett termék) az Indiából származó, és jelenleg az 5402 33 00 KN-kód alá sorolható poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY). Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

2.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedés a 2094/2002/EK tanácsi rendelettel (2) az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY) behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő vám.

3.   A felülvizsgálat indokolása

Elegendő meggyőző bizonyíték áll a Bizottság rendelkezésére arról, hogy az intézkedések bevezetésének alapját képező támogatási körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A jelek szerint jelentősen csökkentek azok a kedvezmények, amelyek két támogatási rendszerből (a Duty Entitlement Passbook szabályozásból (DEPBS) és a jövedelemadóról szóló törvény 80 HHC szakasza keretében odaítélt jövedelemadó-mentességi rendszerből (Income Tax Exemption, ITES)) származnak. Ez azon megfelelő indiai alapjogszabályok módosításának tulajdonítható, amelyeken e rendszerek alapulnak.

Következésképpen a támogatás szintje valószínűleg csökkent azon vállalatok esetében, amelyekre vonatkozóan olyan intézkedéseket hoztak, amelyek a meglévő intézkedések szintjének meghatározásához vezető vizsgálatokban alkalmazott vizsgálati időszakban teljes mértékben vagy részben az említett két rendszer egyikéből vagy mindkettőből származó kedvezményeken alapulnak.

Ez azt jelzi, hogy a jelenlegi támogatás ellensúlyozásához a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozóan az előző bekezdésben említett intézkedésekre azok mai szintjén nincs szükség. Ezért az intézkedéseket a szóban forgó vállalatok esetében felül kell vizsgálni.

E vállalatok közé tartoznak a mellékletben felsoroltak, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék mindazon egyéb gyártói, amelyek az alábbi 5. b) i. pontban meghatározott határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál, és ugyanezen a határidőn belül bizonyítják, hogy 1. a vizsgálati időszakban (2000. október 1.-2001. szeptember 30.) a rájuk vonatkozó intézkedések szintjének meghatározásához vezető vizsgálat során részesültek a fent említett két rendszer egyikének vagy mindkettőnek a kedvezményeiből, valamint, hogy 2. az e rendszerekben végbement, említett szerkezeti változások miatt az e rendszerekből származó kedvezményeik csökkentek.

Emellett ha a felülvizsgálat kimutatja, vagy az érdekelt felek bármelyike az alábbi 5. a) i. pontban meghatározott határidőn belül megfelelő nyilvánvaló bizonyítékkal szolgál arról, hogy az érintett terméknek a jelenlegi felülvizsgálatban érintett exportőrei a fent említett rendszereken kívüli támogatási rendszerek kedvezményeiből részesülnek, akkor a jelenlegi felülvizsgálat keretében az utóbbi rendszereket is meg lehet vizsgálni.

Mivel a jelenlegi felülvizsgálatból következő módosított támogatási határértékek hatást gyakorolhatnak az intézkedések szintjét meghatározó vizsgálatban együttműködő vállalatokra alkalmazandó intézkedésekre, és/vagy az összes többi vállalatra alkalmazandó fennmaradó intézkedésekre is, ezért ezek mértékét ennek megfelelően felül lehet vizsgálni.

Megjegyzendő, hogy azon vállalatok esetében, amelyekre dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések egyaránt vonatkoznak, a kiegyenlítő intézkedés módosítása esetén a dömpingellenes intézkedést annak megfelelően ki lehet igazítani.

4.   Az eljárás

A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hivatalból folytatott részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az alaprendelet 19. cikke alapján felülvizsgálatot indít.

A vizsgálat felméri a meglévő intézkedések folytatásának, megszüntetésének vagy módosításának szükségességét azon vállalatok esetében, amelyek a fent említett támogatási rendszerek egyikéből vagy mindkettőből származó kedvezményekből részesültek, valamint ha ezek a vállalatok a fenti 3. pont (6) bekezdésében említett elegendő bizonyíték alapján más rendszerek kedvezményeiből részesültek. A vizsgálat – a jelenlegi vizsgálat megállapításaitól függően – azt is meg fogja állapítani, hogy szükséges-e felülvizsgálni a meglévő intézkedések szintjét meghatározó vizsgálat során együttműködő egyéb vállalatokra alkalmazandó intézkedéseket és/vagy az összes többi vállalatra alkalmazandó fennmaradó intézkedéseket.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozhat, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végez.

i.   Az exportőrök/gyártók esetében végzett mintavétel

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e mintavétel és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri valamennyi exportőrt/gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 5. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 6. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | a Közösségbe irányuló kivitelre értékesített érintett termék helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. április 1. és 2007. március 31. között, |
| --- | --- |

—

a Közösségbe irányuló kivitelre értékesített érintett termék helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. április 1. és 2007. március 31. között,

| — | a belföldi piacon értékesített érintett termék helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. április 1. és 2007. március 31. között, |
| --- | --- |

—

a belföldi piacon értékesített érintett termék helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. április 1. és 2007. március 31. között,

| — | a vállalatnak szándékában áll-e egyedi támogatási határértéket igényelni (egyedi értéket csak gyártók igényelhetnek) (3), |
| --- | --- |

—

a vállalatnak szándékában áll-e egyedi támogatási határértéket igényelni (egyedi értéket csak gyártók igényelhetnek) (3),

| — | a vállalat tevékenységének pontos leírása a következő szempontok alapján: az érintett termék gyártása és tonnában kifejezett gyártási mennyisége, a gyártási kapacitás és az annak terén megvalósult beruházások 2006. április 1. és 2007. március 31. között, |
| --- | --- |

—

a vállalat tevékenységének pontos leírása a következő szempontok alapján: az érintett termék gyártása és tonnában kifejezett gyártási mennyisége, a gyártási kapacitás és az annak terén megvalósult beruházások 2006. április 1. és 2007. március 31. között,

| — | az érintett termék gyártásában és/vagy értékesítésében résztvevő valamennyi kapcsolódó társaság (4) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termék gyártásában és/vagy értékesítésében résztvevő valamennyi kapcsolódó társaság (4) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | kapott-e a vállalat kedvezményeket a DEBPS és/vagy az ITES rendszer keretében i. a rá jelenleg érvényes intézkedések szintjének meghatározásához vezető vizsgálat vizsgálati ideje során (2000. október 1.-2001. szeptember 30.) és/vagy ii. a 2006. április 1.-2007. március 31. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

kapott-e a vállalat kedvezményeket a DEBPS és/vagy az ITES rendszer keretében i. a rá jelenleg érvényes intézkedések szintjének meghatározásához vezető vizsgálat vizsgálati ideje során (2000. október 1.-2001. szeptember 30.) és/vagy ii. a 2006. április 1.-2007. március 31. közötti időszakban,

| — | bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen. Amennyiben a vállalatot a mintavételben való részvétel céljából kiválasztják, ki kell töltenie egy kérdőívet, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 7. pont ismerteti.

A Bizottság ezen kívül kapcsolatba lép az exportáló ország hatóságaival és az exportőrök/termelők valamennyi ismert szervezetével annak érdekében, hogy az exportőrök/termelők mintájának kiválasztásához szükségesnek ítélt információkat beszerezze.

ii.   A minta végső kiválasztása

Ha az érdekelt felek bármelyike a minta kiválasztásával kapcsolatban információkat kíván benyújtani, be kell tartania a 5. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőt.

A Bizottság a minta végleges kiválasztását a mintavételi eljárásban részt venni szándékozó érintett felekkel folytatott konzultációkat követően kívánja elvégezni.

A mintába felvett vállalatoknak a 5. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, és a vizsgálat során kötelesek együttműködni.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 27. cikkének (4) bekezdésével és 28. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 7. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek ítélt információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld ki a mintában szereplő vállalatoknak és az érintett exportáló ország hatóságainak.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az összes érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltasson további információkat, és állításait támassza alá bizonyítékokkal. Az információknak és bizonyítékoknak az 5. a) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet az 5. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

5.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek, különösen az érintett exportáló országok hatóságainak – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat és be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat, ideértve a 3. pont hatodik bekezdésében említetteket. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

ii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

b)   A mintavétellel kapcsolatos különleges határidő

| i. | Az 4. a) pont i. alpontjában ismertetett információknak az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz, a Bizottság ugyanis az értesítésnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy a vizsgálati mintába bekerüljenek. |
| --- | --- |

i.

Az 4. a) pont i. alpontjában ismertetett információknak az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz, a Bizottság ugyanis az értesítésnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy a vizsgálati mintába bekerüljenek.

| ii. | A 4. a) pont ii. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak 21 napon belül kell megérkeznie a Bizottsághoz azt követően, hogy ezt az értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik. |
| --- | --- |

ii.

A 4. a) pont ii. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak 21 napon belül kell megérkeznie a Bizottsághoz azt követően, hogy ezt az értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.

| iii. | A mintában szereplő feleknek kitöltött kérdőíveiket a mintába való felvételükről szóló értesítés kézhezvételétől számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a Bizottságnak. |
| --- | --- |

iii.

A mintában szereplő feleknek kitöltött kérdőíveiket a mintába való felvételükről szóló értesítés kézhezvételétől számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a Bizottságnak.

6.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), és fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásbeli beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a levelezést – „Limited” (korlátozott hozzáférés) (5) jelöléssel kell ellátni, és az alaprendelet 29. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is mellékelni kell, melyet „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

7.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 28. cikkével összhangban megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet a fél számára, mintha együttműködött volna.

8.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

9.   Egyéb időközi felülvizsgálatok az alaprendelet 19. cikke alapján

A jelenlegi felülvizsgálat hatályát a fenti 4. pont ismerteti. Minden olyan fél, amely egyéb okok miatt kér felülvizsgálatot, ezt az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései szerint teheti meg.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során kapott valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 323., 2002.11.28., 21. o.

(3)  Az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedi határértéket azok a vállalatok igényelhetnek, melyeket a mintába nem vettek fel.

(4)  A kapcsolódó társaság kifejezés jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(5)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. Az alaprendelet 29. cikke szerint, illetve a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (ASCM) 12. cikke értelmében bizalmas dokumentumnak minősül.

(6)  HL L 8., 2001.1.12, 1. o.

---

MELLÉKLET

| — | Indo Rama Synthetics Limited, 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Dist. Dhar, Madhya Pradesh |
| --- | --- |

—

| — | Welspun Syntex Limited, Kamani Wadi, 1st floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002 |
| --- | --- |

—

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/9

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 210/05)

| 1. | 2007. augusztus 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a HOCHTIEF Aktiengesellschafthoz, tartozó HOCHTIEF PPP Solutions GmbH (a továbbiakban: Hochtief, Németország), valamint a VINCI S.A. és a VINCI Concessions S.A. (a továbbiakban együttesen: Vinci, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szereznek. |
| --- | --- |

1.

2007. augusztus 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a HOCHTIEF Aktiengesellschafthoz, tartozó HOCHTIEF PPP Solutions GmbH (a továbbiakban: Hochtief, Németország), valamint a VINCI S.A. és a VINCI Concessions S.A. (a továbbiakban együttesen: Vinci, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szereznek.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Hochtief esetében: építkezés és az ehhez kapcsolódó szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Hochtief esetében: építkezés és az ehhez kapcsolódó szolgáltatások,

| — | a Vinci esetében: koncessziók kezelése, építkezés és az ehhez kapcsolódó szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

a Vinci esetében: koncessziók kezelése, építkezés és az ehhez kapcsolódó szolgáltatások,

| — | a közös vállalkozás (JV) esetében: autópályaszakaszok újjáépítése és karbantartása. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás (JV) esetében: autópályaszakaszok újjáépítése és karbantartása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) alapján az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) alapján az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/10

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 210/06)

| 1. | 2007. szeptember 3-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Lite-On Technologies Corporation (a továbbiakban: Lite-On, Tajvan) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a 2007. augusztus 13-án meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Perlos Corporation (a továbbiakban: Perlos, Finnország) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. szeptember 3-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Lite-On Technologies Corporation (a továbbiakban: Lite-On, Tajvan) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a 2007. augusztus 13-án meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Perlos Corporation (a továbbiakban: Perlos, Finnország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Lite-On esetében: számítógépes, kommunikációs és szórakoztatóelektronikai készülékek szállítása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Lite-On esetében: számítógépes, kommunikációs és szórakoztatóelektronikai készülékek szállítása,

| — | a Perlos esetében: mobiltelefonok mechanikus részeinek tervezése és gyártása. |
| --- | --- |

—

a Perlos esetében: mobiltelefonok mechanikus részeinek tervezése és gyártása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) értelmében az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) értelmében az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/11

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 210/07)

| 1. | 2007. augusztus 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Imperial Tobacco Group PLC (a továbbiakban: Imperial, Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a 2007. július 18-án meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint az Altadis S.A. (a továbbiakban: Altadis, Spanyolország) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. augusztus 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Imperial Tobacco Group PLC (a továbbiakban: Imperial, Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a 2007. július 18-án meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint az Altadis S.A. (a továbbiakban: Altadis, Spanyolország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Imperial esetében: dohánytermékek gyártása és forgalmazása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Imperial esetében: dohánytermékek gyártása és forgalmazása,

| — | az Altadis esetében: dohánytermékek gyártása, dohánytermékek és nem-dohánytermékek forgalmazása. |
| --- | --- |

—

az Altadis esetében: dohánytermékek gyártása, dohánytermékek és nem-dohánytermékek forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/12

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 210/08)

| 1. | 2007. augusztus 31-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Avnet Inc. (a továbbiakban: Avnet, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi eszközvásárlás útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Magirus Group (Németország), nevezetesen annak infrastrukturális részlege (a továbbiakban: Magirus EID) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. augusztus 31-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Avnet Inc. (a továbbiakban: Avnet, USA) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi eszközvásárlás útján részleges irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Magirus Group (Németország), nevezetesen annak infrastrukturális részlege (a továbbiakban: Magirus EID) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Avnet esetében: elektronikus alkatrészek, számítógépes termékek és technológiai szolgáltatások forgalmazása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Avnet esetében: elektronikus alkatrészek, számítógépes termékek és technológiai szolgáltatások forgalmazása,

| — | a Magirus EID esetében: IT termékek forgalmazása. |
| --- | --- |

—

a Magirus EID esetében: IT termékek forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/13

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4726 – Thomson/Reuters)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/C 210/09)

| 1. | 2007. szeptember 3-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a The Thomson Corporation (a továbbiakban: Thomson, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Reuters Group PLC (a továbbiakban: Reuters, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. szeptember 3-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a The Thomson Corporation (a továbbiakban: Thomson, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Reuters Group PLC (a továbbiakban: Reuters, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Thomson esetében: szoftvereszközökbe és alkalmazásokba integrált, hozzáadott értéket tartalmazó információszolgáltatás a jog, az adóügyek, a számvitel, a pénzügyi szolgáltatások, a tudományos kutatás és az egészségvédelem piacain működő szakemberek számára, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Thomson esetében: szoftvereszközökbe és alkalmazásokba integrált, hozzáadott értéket tartalmazó információszolgáltatás a jog, az adóügyek, a számvitel, a pénzügyi szolgáltatások, a tudományos kutatás és az egészségvédelem piacain működő szakemberek számára,

| — | a Reuters esetében: információszolgáltatás, kapcsolódó szoftverek és hírek a pénzügyi szolgáltatások, a média és a vállalati piacok szakemberek számára. |
| --- | --- |

—

a Reuters esetében: információszolgáltatás, kapcsolódó szoftverek és hírek a pénzügyi szolgáltatások, a média és a vállalati piacok szakemberek számára.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4726 – Thomson/Reuters hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4726 – Thomson/Reuters hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 8.9.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 210/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 210/14

---

Felhívás észrevételek benyújtására az állami támogatások kérdéskörében a Bizottság általános csoportmentességi rendelettervezetére vonatkozóan

(2007/C 210/10)

Az érdekelt felek észrevételeiket az ezen rendelettervezet közzétételét követő egy hónapon belül a következő címre küldhetik meg:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Consultation on general block exemption (HT 364) (Általános csoportmentességi konzultáció) |
| State aid Registry (Állami Támogtások Hivatala) |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

Európai Bizottság

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Consultation on general block exemption (HT 364) (Általános csoportmentességi konzultáció)

State aid Registry (Állami Támogtások Hivatala)

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

A szöveg a következő internetes honlapon is elérhető:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm

A(Z) .../.../EK BIZOTTSÁGI RENDELET TERVEZETE

(2007. ...)

az EK-Szerződésnek a támogatások bizonyos fajtáit a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító 87. és 88. cikke alkalmazásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 1. cikke a) és b) pontjára,

e rendelet tervezetének kihirdetését követően (2),

az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Szerződés 87. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy bizonyos feltételekkel a kis- és középvállalkozásoknak (KKV-k) nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a környezetvédelmi támogatás, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás bizonyos feltételekkel összeegyeztethető a közös piaccal, és nem tartozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá. |
| --- | --- |

(1)

A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Szerződés 87. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy bizonyos feltételekkel a kis- és középvállalkozásoknak (KKV-k) nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a környezetvédelmi támogatás, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás bizonyos feltételekkel összeegyeztethető a közös piaccal, és nem tartozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá.

| (2) | A Bizottság számos határozatban alkalmazta a Szerződés 87. és 88. cikkét, és elegendő tapasztalatot szerzett ahhoz, hogy kis- és középvállalkozásoknak nyújtott -támogatásra jogosult területeken belüli, illetve kívüli – beruházási támogatások, kockázatitőke-befektetési programok keretében, valamint a kutatási és fejlesztés területén nyújtott támogatások tekintetében általános összeegyeztethetőségi kritériumokat határozzon meg, különösen a Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (3), a 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási-fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése tekintetében való módosításáról szóló, 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelet (4), valamint az állami támogatásról és kockázatitőke-befektetésről szóló bizottsági közlemény (5) és a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) végrehajtásával összefüggésben. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság számos határozatban alkalmazta a Szerződés 87. és 88. cikkét, és elegendő tapasztalatot szerzett ahhoz, hogy kis- és középvállalkozásoknak nyújtott -támogatásra jogosult területeken belüli, illetve kívüli – beruházási támogatások, kockázatitőke-befektetési programok keretében, valamint a kutatási és fejlesztés területén nyújtott támogatások tekintetében általános összeegyeztethetőségi kritériumokat határozzon meg, különösen a Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (3), a 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási-fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése tekintetében való módosításáról szóló, 2004. február 25-i 364/2004/EK bizottsági rendelet (4), valamint az állami támogatásról és kockázatitőke-befektetésről szóló bizottsági közlemény (5) és a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) végrehajtásával összefüggésben.

| (3) | A Bizottság a Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési, foglalkoztatási, környezetvédelmi, kutatási-fejlesztési témakörök esetében, valamint a regionális támogatás terén a KKV-k és a nagyvállalkozások tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatban is elegendő tapasztalatot szerzett, különösen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (7), az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (8), a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (9), a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (10), a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás (11) és a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (12) végrehajtásával összefüggésben. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési, foglalkoztatási, környezetvédelmi, kutatási-fejlesztési témakörök esetében, valamint a regionális támogatás terén a KKV-k és a nagyvállalkozások tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatban is elegendő tapasztalatot szerzett, különösen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (7), az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet (8), a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (9), a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (10), a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás (11) és a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (12) végrehajtásával összefüggésben.

| (4) | A tapasztalatokat figyelembe véve szükség van a fent említett rendeletekben megállapított feltételek kiigazítására. Az egyszerűsítés és a támogatásoknak a Bizottság által történő hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása miatt ezeket egyetlen rendeletnek kell felváltania. |
| --- | --- |

(4)

A tapasztalatokat figyelembe véve szükség van a fent említett rendeletekben megállapított feltételek kiigazítására. Az egyszerűsítés és a támogatásoknak a Bizottság által történő hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása miatt ezeket egyetlen rendeletnek kell felváltania.

| (5) | E rendeletnek minden, a rendelet valamennyi releváns követelményének megfelelő támogatást mentesítenie kell, valamint minden támogatási programot, feltéve hogy az ilyen program alapján nyújtható támogatás megfelel e rendelet valamennyi releváns követelményének. A támogatások hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása érdekében a támogatásnak, a támogatási programok alapján nyújtott egyedi támogatásoknak és a támogatási programokon kívül nyújtott ad hoc egyedi támogatásoknak – kivéve ugyanakkor a támogatási programokat – kifejezett hivatkozást kell tartalmazniuk e rendeletre és a Bizottság által az ilyen intézkedésekhez rendelt azonosító számra. Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtását ellenőrizni tudja, a Bizottságnak meg kell kapnia a tagállamoktól az e rendelet értelmében végrehajtott intézkedésekre vonatkozó valamennyi információt. Amennyiben a tagállam ésszerű határidőn belül nem nyújt megfelelő tájékoztatást az ilyen támogatási intézkedésekről, az úgy tekinthető, mint arra utaló jel, hogy e rendelet feltételeit nem teljesítik. Valamely támogatás ellenőrzéséhez szükséges információk benyújtásának bármely tagállam általi elmulasztása ily módon arra vezethet, hogy a Bizottság a rendelet egészét vagy vonatkozó részét az érintett tagállam tekintetében visszavonja. Mihelyt a tagállam benyújtja a pontos és teljes körű információt, a Bizottság újból lehetővé teszi a rendelet teljes körű alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

E rendeletnek minden, a rendelet valamennyi releváns követelményének megfelelő támogatást mentesítenie kell, valamint minden támogatási programot, feltéve hogy az ilyen program alapján nyújtható támogatás megfelel e rendelet valamennyi releváns követelményének. A támogatások hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása érdekében a támogatásnak, a támogatási programok alapján nyújtott egyedi támogatásoknak és a támogatási programokon kívül nyújtott ad hoc egyedi támogatásoknak – kivéve ugyanakkor a támogatási programokat – kifejezett hivatkozást kell tartalmazniuk e rendeletre és a Bizottság által az ilyen intézkedésekhez rendelt azonosító számra. Annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtását ellenőrizni tudja, a Bizottságnak meg kell kapnia a tagállamoktól az e rendelet értelmében végrehajtott intézkedésekre vonatkozó valamennyi információt. Amennyiben a tagállam ésszerű határidőn belül nem nyújt megfelelő tájékoztatást az ilyen támogatási intézkedésekről, az úgy tekinthető, mint arra utaló jel, hogy e rendelet feltételeit nem teljesítik. Valamely támogatás ellenőrzéséhez szükséges információk benyújtásának bármely tagállam általi elmulasztása ily módon arra vezethet, hogy a Bizottság a rendelet egészét vagy vonatkozó részét az érintett tagállam tekintetében visszavonja. Mihelyt a tagállam benyújtja a pontos és teljes körű információt, a Bizottság újból lehetővé teszi a rendelet teljes körű alkalmazását.

| (6) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra, amelyek nem tartoznak e rendelet hatálya alá, továbbra is vonatkozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal. Az ilyen támogatásokat a Bizottság főleg az e rendeletben meghatározott feltételek alapján,valamint a Bizottság által elfogadott speciális iránymutatásokban és keretszabályokban előírt kritériumokkal összhangban fogja értékelni, ahol a szóban forgó támogatás egy ilyen speciális eszköz alkalmazási körébe tartozik. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra, amelyek nem tartoznak e rendelet hatálya alá, továbbra is vonatkozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal. Az ilyen támogatásokat a Bizottság főleg az e rendeletben meghatározott feltételek alapján,valamint a Bizottság által elfogadott speciális iránymutatásokban és keretszabályokban előírt kritériumokkal összhangban fogja értékelni, ahol a szóban forgó támogatás egy ilyen speciális eszköz alkalmazási körébe tartozik.

| (7) | E rendelet nem alkalmazható az exporttámogatásokra vagy a hazai termékeket az importtermékekkel szemben előnyben részesítő támogatásokra. Különösen nem alkalmazható olyan támogatásokra, melyek más országokban lévő értékesítési hálózat kialakítását és működtetését finanszírozzák. A kereskedelmi vásárokon való részvétel, illetve egy új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeire adott támogatások általában nem jelentenek exporttámogatást. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet nem alkalmazható az exporttámogatásokra vagy a hazai termékeket az importtermékekkel szemben előnyben részesítő támogatásokra. Különösen nem alkalmazható olyan támogatásokra, melyek más országokban lévő értékesítési hálózat kialakítását és működtetését finanszírozzák. A kereskedelmi vásárokon való részvétel, illetve egy új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeire adott támogatások általában nem jelentenek exporttámogatást.

| (8) | E rendeletet gyakorlatilag valamennyi ágazatra alkalmazni kell. A halászati és az akvakultúra ágazatában e rendeletnek csak a kutatási-fejlesztési, a kockázati tőke formájában nyújtott, a képzési, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatást kell mentesítenie. |
| --- | --- |

(8)

E rendeletet gyakorlatilag valamennyi ágazatra alkalmazni kell. A halászati és az akvakultúra ágazatában e rendeletnek csak a kutatási-fejlesztési, a kockázati tőke formájában nyújtott, a képzési, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatást kell mentesítenie.

| (9) | A mezőgazdasági ágazatban, tekintettel a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésére érvényes külön szabályokra, e rendeletnek csak a kutatási-fejlesztési, a kockázati tőke formájában nyújtott, a képzési, a környezetvédelmi, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatást kell mentesítenie. |
| --- | --- |

(9)

A mezőgazdasági ágazatban, tekintettel a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésére érvényes külön szabályokra, e rendeletnek csak a kutatási-fejlesztési, a kockázati tőke formájában nyújtott, a képzési, a környezetvédelmi, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatást kell mentesítenie.

| (10) | Tekintettel a mezőgazdasági termékek és a nem mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása közötti hasonlóságokra, e rendeletet bizonyos feltételek teljesülése esetén alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a mezőgazdasági termékek és a nem mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása közötti hasonlóságokra, e rendeletet bizonyos feltételek teljesülése esetén alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására.

| (11) | Sem egy termék első értékesítéséhez, sem a viszonteladók és feldolgozók részére történő első értékesítéshez szükséges gazdálkodó tevékenységek nem tekinthetők feldolgozásnak vagy forgalmazásnak e rendelet alkalmazásában. Az Európai Közösségek Bírósága megállapította, hogy ha egyszer a Közösség jogszabályt alkotott egy adott mezőgazdasági ágazat piaca közös szervezésének létrehozására, a tagállamok kötelesek tartózkodni olyan intézkedések meghozatalától, amelyek ezt megakadályozhatják, vagy amelyek ez alóli kivételeket teremthetnek. Ezért e rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, sem pedig olyan támogatásra, amely az elsődleges termelőkkel való megosztási kötelezettséghez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(11)

Sem egy termék első értékesítéséhez, sem a viszonteladók és feldolgozók részére történő első értékesítéshez szükséges gazdálkodó tevékenységek nem tekinthetők feldolgozásnak vagy forgalmazásnak e rendelet alkalmazásában. Az Európai Közösségek Bírósága megállapította, hogy ha egyszer a Közösség jogszabályt alkotott egy adott mezőgazdasági ágazat piaca közös szervezésének létrehozására, a tagállamok kötelesek tartózkodni olyan intézkedések meghozatalától, amelyek ezt megakadályozhatják, vagy amelyek ez alóli kivételeket teremthetnek. Ezért e rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, sem pedig olyan támogatásra, amely az elsődleges termelőkkel való megosztási kötelezettséghez kapcsolódik.

| (12) | Tekintettel a szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendeletre (13), e rendelet nem alkalmazható a szénbányászatban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra, a képzési, a kutatási-fejlesztési, valamint a környezetvédelmi támogatások kivételével. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendeletre (13), e rendelet nem alkalmazható a szénbányászatban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra, a képzési, a kutatási-fejlesztési, valamint a környezetvédelmi támogatások kivételével.

| (13) | Amennyiben a regionális támogatási program regionális célkitűzések megvalósítását foglalja magában, de a gazdaság bizonyos ágazataira irányul, a program célkitűzése és valószínű hatásai inkább ágazatiak, semmint horizontálisak. Ezért a gazdaság bizonyos ágazataira irányuló regionális támogatási programok nem mentesülhetnek a bejelentési kötelezettség alól. Ugyanakkor a turizmus fontos szerepet játszik a nemzetgazdaságokban és általában nagyon pozitív hatást gyakorol a regionális fejlődésre. Ezért a turisztikai tevékenységekre irányuló regionális támogatási programokat mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben a regionális támogatási program regionális célkitűzések megvalósítását foglalja magában, de a gazdaság bizonyos ágazataira irányul, a program célkitűzése és valószínű hatásai inkább ágazatiak, semmint horizontálisak. Ezért a gazdaság bizonyos ágazataira irányuló regionális támogatási programok nem mentesülhetnek a bejelentési kötelezettség alól. Ugyanakkor a turizmus fontos szerepet játszik a nemzetgazdaságokban és általában nagyon pozitív hatást gyakorol a regionális fejlődésre. Ezért a turisztikai tevékenységekre irányuló regionális támogatási programokat mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól.

| (14) | A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (14) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nyújtott támogatást az említett iránymutatás szerint kell vizsgálni, kijátszásának megakadályozása érdekében. Azon kis-és középvállalkozások, amelyek kevesebb mint három éve működnek vállalkozásként, és amelyek üzleti terve az első hároméves időszakra veszteséget tervez, e rendelet alkalmazásában ezen időszak alatt nem tekinthetők nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(14)

A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (14) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nyújtott támogatást az említett iránymutatás szerint kell vizsgálni, kijátszásának megakadályozása érdekében. Azon kis-és középvállalkozások, amelyek kevesebb mint három éve működnek vállalkozásként, és amelyek üzleti terve az első hároméves időszakra veszteséget tervez, e rendelet alkalmazásában ezen időszak alatt nem tekinthetők nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.

| (15) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az engedélyezett támogatás ne változtassa meg az általános érdekkel ellentétesen a kereskedelmi feltételeket. Ezért e rendelet hatálya alól ki kell zárni az olyan támogatást, amelynek kedvezményezettjére valamely korábbi támogatás visszafizetésére kötelező bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást tiltottnak és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította, és amelynek a kedvezményezett még nem tett eleget. Következésképpen az ilyen kedvezményezettnek kifizetett egyedi ad hoc támogatásra és az olyan támogatási programra, amely nem tartalmaz rendelkezést az ilyen kedvezményezettek kifejezett kizárására, továbbra is vonatkoznak a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettségek. E rendelkezés nem érinti a támogatási programok kedvezményezettjeinek jogos elvárásait, amelyekre nincs érvényben korábbi támogatás visszafizetésére kötelező fennálló határozat. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az engedélyezett támogatás ne változtassa meg az általános érdekkel ellentétesen a kereskedelmi feltételeket. Ezért e rendelet hatálya alól ki kell zárni az olyan támogatást, amelynek kedvezményezettjére valamely korábbi támogatás visszafizetésére kötelező bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást tiltottnak és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította, és amelynek a kedvezményezett még nem tett eleget. Következésképpen az ilyen kedvezményezettnek kifizetett egyedi ad hoc támogatásra és az olyan támogatási programra, amely nem tartalmaz rendelkezést az ilyen kedvezményezettek kifejezett kizárására, továbbra is vonatkoznak a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettségek. E rendelkezés nem érinti a támogatási programok kedvezményezettjeinek jogos elvárásait, amelyekre nincs érvényben korábbi támogatás visszafizetésére kötelező fennálló határozat.

| (16) | A Közösség állami támogatásokra vonatkozó szabályainak következetes alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint az adminisztráció egyszerűsítése miatt az e rendelet hatálya alá tartozó különböző támogatási kategóriák szempontjából fontos kifejezések meghatározását össze kell hangolni. |
| --- | --- |

(16)

A Közösség állami támogatásokra vonatkozó szabályainak következetes alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint az adminisztráció egyszerűsítése miatt az e rendelet hatálya alá tartozó különböző támogatási kategóriák szempontjából fontos kifejezések meghatározását össze kell hangolni.

| (17) | Az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a hatékony ellenőrzés céljából e rendeletet csak az átlátható támogatásokra kell alkalmazni. Átlátható támogatás az a támogatás, amely esetében lehetséges előre kiszámítani a bruttó támogatási egyenérték pontos összegét anélkül, hogy szükség lenne kockázatértékelés elvégzésére. Ilyen pontos számítást lehet végezni például támogatások, kamattámogatás vagy felső határhoz kötött adómentesség esetében. |
| --- | --- |

(17)

Az átláthatóság, az egyenlő elbánás és a hatékony ellenőrzés céljából e rendeletet csak az átlátható támogatásokra kell alkalmazni. Átlátható támogatás az a támogatás, amely esetében lehetséges előre kiszámítani a bruttó támogatási egyenérték pontos összegét anélkül, hogy szükség lenne kockázatértékelés elvégzésére. Ilyen pontos számítást lehet végezni például támogatások, kamattámogatás vagy felső határhoz kötött adómentesség esetében.

| (18) | A kezességvállalási programokból álló támogatást akkor kell átláthatónak tekinteni, amikor a bruttó támogatástartalom kiszámítási módszerét a Bizottságnak történő bejelentését követően jóváhagyták, és regionális támogatás esetén akkor is, amikor a Bizottság az ilyen módszert a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet (15) elfogadását követően hagyta jóvá. A Bizottság a Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (16) alapján vizsgálja meg az ilyen bejelentéseket. Tekintettel arra, hogy a visszatérítendő előleg formájában nyújtott támogatás esetében nehéz kiszámítani a bruttó támogatástartalmat, az ilyen támogatás csak akkor tartozik a rendelet hatálya alá, ha a visszatérítendő előleg teljes összege kisebb az e rendelet szerint alkalmazandó egyéni bejelentés értékhatáránál, valamint az e rendeletben meghatározott maximális támogatási intenzitásnál. |
| --- | --- |

(18)

A kezességvállalási programokból álló támogatást akkor kell átláthatónak tekinteni, amikor a bruttó támogatástartalom kiszámítási módszerét a Bizottságnak történő bejelentését követően jóváhagyták, és regionális támogatás esetén akkor is, amikor a Bizottság az ilyen módszert a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet (15) elfogadását követően hagyta jóvá. A Bizottság a Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (16) alapján vizsgálja meg az ilyen bejelentéseket. Tekintettel arra, hogy a visszatérítendő előleg formájában nyújtott támogatás esetében nehéz kiszámítani a bruttó támogatástartalmat, az ilyen támogatás csak akkor tartozik a rendelet hatálya alá, ha a visszatérítendő előleg teljes összege kisebb az e rendelet szerint alkalmazandó egyéni bejelentés értékhatáránál, valamint az e rendeletben meghatározott maximális támogatási intenzitásnál.

| (19) | A nagyobb összegű támogatásokat, mivel ezek esetében nagyobb a verseny torzulásának kockázata, a Bizottságnak továbbra is egyedi alapon kell vizsgálnia. Ezért a értékhatárokat az e rendelet hatálya alá tartozó támogatás minden egyes fajtája esetében olyan szinten kell meghatározni, amely tekintetbe veszi az érintett támogatás fajtáját és annak a versenyre gyakorolt valószínű hatásait. Az említett értékhatárokat meghaladó összegű támogatásokra továbbra is vonatkozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. |
| --- | --- |

(19)

A nagyobb összegű támogatásokat, mivel ezek esetében nagyobb a verseny torzulásának kockázata, a Bizottságnak továbbra is egyedi alapon kell vizsgálnia. Ezért a értékhatárokat az e rendelet hatálya alá tartozó támogatás minden egyes fajtája esetében olyan szinten kell meghatározni, amely tekintetbe veszi az érintett támogatás fajtáját és annak a versenyre gyakorolt valószínű hatásait. Az említett értékhatárokat meghaladó összegű támogatásokra továbbra is vonatkozik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség.

| (20) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás arányos legyen és a szükséges összegre korlátozódjon, a értékhatárokat lehetőség szerint az elszámolható költségekhez viszonyított támogatási intenzitás formájában kell megadni. A támogatási intenzitás kiszámítása céljából a több részletben fizetendő támogatást a támogatás odaítélésekor érvényes értékre kell diszkontálni. A diszkontálás céljára és a nem visszatérítendő támogatás formájában történő támogatás összegének kiszámításhoz a támogatás odaítélésekor érvényes referenciarátát kell alkalmazni. Mivel olyan támogatási formán alapul, amelyre vonatkozóan nehéz meghatározni az elszámolható költségeket, a kockázati tőke formájában történő támogatással kapcsolatos értékhatárt a támogatás maximális összegében kell kifejezni. |
| --- | --- |

(20)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás arányos legyen és a szükséges összegre korlátozódjon, a értékhatárokat lehetőség szerint az elszámolható költségekhez viszonyított támogatási intenzitás formájában kell megadni. A támogatási intenzitás kiszámítása céljából a több részletben fizetendő támogatást a támogatás odaítélésekor érvényes értékre kell diszkontálni. A diszkontálás céljára és a nem visszatérítendő támogatás formájában történő támogatás összegének kiszámításhoz a támogatás odaítélésekor érvényes referenciarátát kell alkalmazni. Mivel olyan támogatási formán alapul, amelyre vonatkozóan nehéz meghatározni az elszámolható költségeket, a kockázati tőke formájában történő támogatással kapcsolatos értékhatárt a támogatás maximális összegében kell kifejezni.

| (21) | A támogatási intenzitás vagy támogatási összeg formájában kifejezett értékhatárokat – a Bizottság tapasztalatait figyelembe véve – a támogatott ágazatban a verseny torzulásának a lehető legkisebbre csökkentése és a piaci hiányosság vagy az érintett kohéziós probléma megoldása közötti megfelelő egyensúlyt megtalálva kell meghatározni. A regionális támogatás tekintetében ezt a értékhatárt a regionális támogatási térképek alapján engedélyezett támogatási intenzitás figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(21)

A támogatási intenzitás vagy támogatási összeg formájában kifejezett értékhatárokat – a Bizottság tapasztalatait figyelembe véve – a támogatott ágazatban a verseny torzulásának a lehető legkisebbre csökkentése és a piaci hiányosság vagy az érintett kohéziós probléma megoldása közötti megfelelő egyensúlyt megtalálva kell meghatározni. A regionális támogatás tekintetében ezt a értékhatárt a regionális támogatási térképek alapján engedélyezett támogatási intenzitás figyelembevételével kell meghatározni.

| (22) | Annak megállapítása érdekében, hogy az e rendeletben megállapított egyedi bejelentési értékhatárokat és a maximális támogatási intenzitásokat betartják-e, a támogatott tevékenyéghez vagy projekthez nyújtott állami támogatás teljes összegét kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a támogatást helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(22)

Annak megállapítása érdekében, hogy az e rendeletben megállapított egyedi bejelentési értékhatárokat és a maximális támogatási intenzitásokat betartják-e, a támogatott tevékenyéghez vagy projekthez nyújtott állami támogatás teljes összegét kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a támogatást helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásokból finanszírozzák.

| (23) | Ezen túlmenően e rendeletnek meg kell határoznia azokat a körülményeket, amelyek esetén a támogatás különböző fajtái halmozódhatnak. E rendeletnek az e rendelet hatálya alá tartozó támogatás és az e rendelet hatálya alá nem tartozó állami támogatás halmozódása tekintetében figyelembe kell venni a Bizottságnak az e rendelet hatálya alá nem tartozó támogatást jóváhagyó határozatát, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, amelyeken ez utóbbi határozat alapul. A hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás és más típusú támogatások halmozódása tekintetében külön rendelkezéseket kell alkalmazni. E rendeletnek az azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatási intézkedések és a nem azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatási intézkedések halmozódásáról is rendelkeznie kell. |
| --- | --- |

(23)

Ezen túlmenően e rendeletnek meg kell határoznia azokat a körülményeket, amelyek esetén a támogatás különböző fajtái halmozódhatnak. E rendeletnek az e rendelet hatálya alá tartozó támogatás és az e rendelet hatálya alá nem tartozó állami támogatás halmozódása tekintetében figyelembe kell venni a Bizottságnak az e rendelet hatálya alá nem tartozó támogatást jóváhagyó határozatát, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, amelyeken ez utóbbi határozat alapul. A hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás és más típusú támogatások halmozódása tekintetében külön rendelkezéseket kell alkalmazni. E rendeletnek az azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatási intézkedések és a nem azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatási intézkedések halmozódásáról is rendelkeznie kell.

| (24) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatásra szükség legyen és ösztönzőleg hasson további tevékenységek vagy projektek beindítására, e rendelet nem alkalmazható olyan tevékenységekhez nyújtott támogatásra, amelyeket a kedvezményezett a piaci feltételek szerint már támogatás nélkül is tudna végezni. Bármely, e rendelet alkalmazásában KKV-knak nyújtott támogatás tekintetében az ösztönzést meglévőnek kell tekinteni, ha a KKV a támogatott projekt vagy tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos tevékenységek megkezdése előtt támogatás iránti kérelmet nyújt be a tagállamhoz. [Bármely, e rendelet alkalmazásában nagyvállalkozásnak minősülő kedvezményezettnek nyújtott támogatás tekintetében a tagállam a KKV-kra vonatkozó feltételek mellett azt is ellenőrzi, hogy a kedvezményezett belső dokumentum keretében elemezte-e a támogatott projekt vagy tevékenység támogatással és támogatás nélkül történő megvalósíthatóságát. A kedvezményezettnek ezt az elemzést a mennyiségi és minőségi mutatók alapján előre el kell végeznie. A tagállamnak ellenőriznie kell ezt az elemzést és az ilyen dokumentumokat meg kell őriznie a nyilvántartásában. Ezen túlmenően, mivel a nagyvállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatások ösztönző hatását nehéz megállapítani, az ilyen típusú támogatást ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből. A Bizottság az érintett támogatás bejelentésével összefüggésben az alkalmazandó iránymutatásokban, keretrendszerekben vagy más közösségi eszközökben megállapított feltételek alapján megvizsgálja az ilyen ösztönző hatás meglétét.] |
| --- | --- |

(24)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatásra szükség legyen és ösztönzőleg hasson további tevékenységek vagy projektek beindítására, e rendelet nem alkalmazható olyan tevékenységekhez nyújtott támogatásra, amelyeket a kedvezményezett a piaci feltételek szerint már támogatás nélkül is tudna végezni. Bármely, e rendelet alkalmazásában KKV-knak nyújtott támogatás tekintetében az ösztönzést meglévőnek kell tekinteni, ha a KKV a támogatott projekt vagy tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos tevékenységek megkezdése előtt támogatás iránti kérelmet nyújt be a tagállamhoz. [Bármely, e rendelet alkalmazásában nagyvállalkozásnak minősülő kedvezményezettnek nyújtott támogatás tekintetében a tagállam a KKV-kra vonatkozó feltételek mellett azt is ellenőrzi, hogy a kedvezményezett belső dokumentum keretében elemezte-e a támogatott projekt vagy tevékenység támogatással és támogatás nélkül történő megvalósíthatóságát. A kedvezményezettnek ezt az elemzést a mennyiségi és minőségi mutatók alapján előre el kell végeznie. A tagállamnak ellenőriznie kell ezt az elemzést és az ilyen dokumentumokat meg kell őriznie a nyilvántartásában. Ezen túlmenően, mivel a nagyvállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatások ösztönző hatását nehéz megállapítani, az ilyen típusú támogatást ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből. A Bizottság az érintett támogatás bejelentésével összefüggésben az alkalmazandó iránymutatásokban, keretrendszerekben vagy más közösségi eszközökben megállapított feltételek alapján megvizsgálja az ilyen ösztönző hatás meglétét.]

| (25) | Az átláthatóság és a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében, a 994/98/EK rendelet 3. cikkével összhangban szükséges létrehozni egy olyan egységes formanyomtatványt, amelynek használatával a tagállamok összefoglaló információt nyújtanak a Bizottságnak, ha e rendelettel összhangban lévő támogatási programot vagy ad hoc egyedi támogatást valósítanak meg. Az összefoglaló információ formanyomtatványát az intézkedésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az interneten való közzétételéhez kell felhasználni. Az összefoglaló információt az intézkedés végrehajtását megelőzően a bevált IT-alkalmazás felhasználásával elektronikus formában kell benyújtani a Bizottsághoz. Annak érdekében, hogy a regionális támogatás jobban átlátható legyen a kibővült Közösségben, a tagállamoknak közzé kell tenniük a támogatási program teljes szövegét, és közölniük kell a Közösséggel azt az internetcímet, amelyen az megtalálható. A Bizottság a vele közölt minden egyes támogatási intézkedéshez hozzárendel egy azonosító számot. Önmagában az, hogy a támogatási intézkedés kap egy azonosító számot, nem jelenti azt, hogy a Bizottság megvizsgálta abból a szempontból, hogy a támogatás megfelel-e az e rendeletben foglalt feltételeknek. Ezért ennek alapján a tagállamnak vagy a kedvezményezettnek nem lehetnek jogos elvárásai a támogatási intézkedés és e rendelet összeegyeztethetősége tekintetében. |
| --- | --- |

(25)

Az átláthatóság és a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében, a 994/98/EK rendelet 3. cikkével összhangban szükséges létrehozni egy olyan egységes formanyomtatványt, amelynek használatával a tagállamok összefoglaló információt nyújtanak a Bizottságnak, ha e rendelettel összhangban lévő támogatási programot vagy ad hoc egyedi támogatást valósítanak meg. Az összefoglaló információ formanyomtatványát az intézkedésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az interneten való közzétételéhez kell felhasználni. Az összefoglaló információt az intézkedés végrehajtását megelőzően a bevált IT-alkalmazás felhasználásával elektronikus formában kell benyújtani a Bizottsághoz. Annak érdekében, hogy a regionális támogatás jobban átlátható legyen a kibővült Közösségben, a tagállamoknak közzé kell tenniük a támogatási program teljes szövegét, és közölniük kell a Közösséggel azt az internetcímet, amelyen az megtalálható. A Bizottság a vele közölt minden egyes támogatási intézkedéshez hozzárendel egy azonosító számot. Önmagában az, hogy a támogatási intézkedés kap egy azonosító számot, nem jelenti azt, hogy a Bizottság megvizsgálta abból a szempontból, hogy a támogatás megfelel-e az e rendeletben foglalt feltételeknek. Ezért ennek alapján a tagállamnak vagy a kedvezményezettnek nem lehetnek jogos elvárásai a támogatási intézkedés és e rendelet összeegyeztethetősége tekintetében.

| (26) | A Bizottságnak ugyanezen okokból egyedi követelményeket kell meghatároznia a tagállamok által a Bizottsághoz benyújtandó éves jelentések formája és tartalma tekintetében. Ezen túlmenően indokolt megállapítani az e rendelettel mentesített támogatási programok és egyedi támogatások tagállami nyilvántartására vonatkozó szabályokat is. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottságnak ugyanezen okokból egyedi követelményeket kell meghatároznia a tagállamok által a Bizottsághoz benyújtandó éves jelentések formája és tartalma tekintetében. Ezen túlmenően indokolt megállapítani az e rendelettel mentesített támogatási programok és egyedi támogatások tagállami nyilvántartására vonatkozó szabályokat is.

| (27) | Az e rendelettel mentesített támogatási programokra, illetve egyedi támogatásokra nézve további feltételeket kell megállapítani. A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjára tekintettel az ilyen támogatásnak valóban arányosnak kell lennie azon piaci hiányosságokkal és hátrányokkal, amelyeket a Közösség érdekében fel kell számolni. Ezért e rendelet hatályát a KKV-knak nyújtott beruházási támogatás, a környezetvédelmi beruházási támogatás és regionális támogatás tekintetében a bizonyos tárgyi és immateriális beruházásokhoz nyújtott támogatásokra indokolt korlátozni. Figyelembe véve, hogy a közúti szállítás és a légiközlekedés ágazataiban a közösségi kapacitás nincs kihasználva, és tekintettel a versenyt torzító különleges problémákra, a fő tevékenységüket ezekben a szállítási ágazatokban végző vállalkozásoknak az elszámolható beruházási költségei nem tartalmazhatják a szállítási eszközöket és felszereléseket. Különös rendelkezések vonatkoznak a környezetvédelmi támogatás céljából nyújtott tárgyi eszközök meghatározására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(27)

Az e rendelettel mentesített támogatási programokra, illetve egyedi támogatásokra nézve további feltételeket kell megállapítani. A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjára tekintettel az ilyen támogatásnak valóban arányosnak kell lennie azon piaci hiányosságokkal és hátrányokkal, amelyeket a Közösség érdekében fel kell számolni. Ezért e rendelet hatályát a KKV-knak nyújtott beruházási támogatás, a környezetvédelmi beruházási támogatás és regionális támogatás tekintetében a bizonyos tárgyi és immateriális beruházásokhoz nyújtott támogatásokra indokolt korlátozni. Figyelembe véve, hogy a közúti szállítás és a légiközlekedés ágazataiban a közösségi kapacitás nincs kihasználva, és tekintettel a versenyt torzító különleges problémákra, a fő tevékenységüket ezekben a szállítási ágazatokban végző vállalkozásoknak az elszámolható beruházási költségei nem tartalmazhatják a szállítási eszközöket és felszereléseket. Különös rendelkezések vonatkoznak a környezetvédelmi támogatás céljából nyújtott tárgyi eszközök meghatározására vonatkozóan.

| (28) | A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a támogatást akkor kell odaítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák. |
| --- | --- |

(28)

A Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a támogatást akkor kell odaítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák.

| (29) | Annak érdekében, hogy egy beruházás tőketényezője ne részesüljön előnyben a munkaerő-tényezővel szemben, gondoskodni kell arról, hogy a KKV-knak nyújtott beruházási támogatás és a regionális támogatás mértékének megállapítása a beruházás költségein vagy a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott új munkahelyek költségein alapuljon. |
| --- | --- |

(29)

Annak érdekében, hogy egy beruházás tőketényezője ne részesüljön előnyben a munkaerő-tényezővel szemben, gondoskodni kell arról, hogy a KKV-knak nyújtott beruházási támogatás és a regionális támogatás mértékének megállapítása a beruházás költségein vagy a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott új munkahelyek költségein alapuljon.

| (30) | Az adókedvezmény formájában nyújtott környezetvédelmi támogatás, a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás, a regionális támogatás vagy a kedvezményezettnek kockázati tőke formájában ad hoc alapon nyújtott támogatás jelentős hatást gyakorolhat az adott piacon tapasztalható versenyre, mivel a kedvezményezettet támogatja más, támogatásban nem részesülő vállalkozásokkal szemben. Mivel csak egyes vállalkozásoknak ítélik oda, az ad hoc támogatás valószínűleg csak korlátozott mértékű pozitív strukturális hatást gyakorol a környezetvédelemre, a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatására, a regionális kohézióra vagy a kockázati tőke piacának hiányosságaira. Ezért az adókedvezmény formájában nyújtott környezetvédelmi támogatást nyújtó támogatási programokat, a regionális támogatást vagy a kockázati tőke formájában nyújtott támogatást e rendelet alapján mentesíteni kell, míg az egyedi ad hoc támogatások odaítélését be kell jelenteni a Bizottságnak. Ugyanakkor e rendeletnek mentesítenie kell az ad hoc regionális támogatást, ha azt regionális támogatási program alapján odaítélt támogatás kiegészítésére használják fel, ahol az ad hoc összetevő a beruházáshoz nyújtandó támogatás teljes összegének legfeljebb 50 %-a lehet. |
| --- | --- |

(30)

Az adókedvezmény formájában nyújtott környezetvédelmi támogatás, a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás, a regionális támogatás vagy a kedvezményezettnek kockázati tőke formájában ad hoc alapon nyújtott támogatás jelentős hatást gyakorolhat az adott piacon tapasztalható versenyre, mivel a kedvezményezettet támogatja más, támogatásban nem részesülő vállalkozásokkal szemben. Mivel csak egyes vállalkozásoknak ítélik oda, az ad hoc támogatás valószínűleg csak korlátozott mértékű pozitív strukturális hatást gyakorol a környezetvédelemre, a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatására, a regionális kohézióra vagy a kockázati tőke piacának hiányosságaira. Ezért az adókedvezmény formájában nyújtott környezetvédelmi támogatást nyújtó támogatási programokat, a regionális támogatást vagy a kockázati tőke formájában nyújtott támogatást e rendelet alapján mentesíteni kell, míg az egyedi ad hoc támogatások odaítélését be kell jelenteni a Bizottságnak. Ugyanakkor e rendeletnek mentesítenie kell az ad hoc regionális támogatást, ha azt regionális támogatási program alapján odaítélt támogatás kiegészítésére használják fel, ahol az ad hoc összetevő a beruházáshoz nyújtandó támogatás teljes összegének legfeljebb 50 %-a lehet.

| (31) | A 70/2001/EK rendelethez hasonlóan a KKV-knak nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatással kapcsolatos rendelkezések nem biztosítanak lehetőséget a maximális támogatási intenzitás regionális többlettámogatással történő növelésére. A regionális támogatásról szóló szakaszban meghatározott maximális támogatási intenzitás azonban mindaddig megítélhető a KKV-knak, ameddig a regionális támogatás nyújtásának valamennyi feltétele teljesül. Ehhez hasonlóan a környezetvédelmi beruházási támogatással kapcsolatos rendelkezések nem biztosítanak lehetőséget a maximális támogatási intenzitás regionális többlettámogatással történő növelésére. A regionális támogatásról szóló szakaszban meghatározott maximális támogatási intenzitás azonban azon projektekre is alkalmazható, amelyek pozitív hatást gyakorolnak a környezetre, amennyiben teljesülnek a regionális támogatásra vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

(31)

A 70/2001/EK rendelethez hasonlóan a KKV-knak nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatással kapcsolatos rendelkezések nem biztosítanak lehetőséget a maximális támogatási intenzitás regionális többlettámogatással történő növelésére. A regionális támogatásról szóló szakaszban meghatározott maximális támogatási intenzitás azonban mindaddig megítélhető a KKV-knak, ameddig a regionális támogatás nyújtásának valamennyi feltétele teljesül. Ehhez hasonlóan a környezetvédelmi beruházási támogatással kapcsolatos rendelkezések nem biztosítanak lehetőséget a maximális támogatási intenzitás regionális többlettámogatással történő növelésére. A regionális támogatásról szóló szakaszban meghatározott maximális támogatási intenzitás azonban azon projektekre is alkalmazható, amelyek pozitív hatást gyakorolnak a környezetre, amennyiben teljesülnek a regionális támogatásra vonatkozó feltételek.

| (32) | A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás a tagállamok és a Közösség egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő. A nemzeti regionális támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül fenntartható módon segítse elő a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban működő vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését, ésszerűsítését, korszerűsítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi e régiókban. |
| --- | --- |

(32)

A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás a tagállamok és a Közösség egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő. A nemzeti regionális támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül fenntartható módon segítse elő a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban működő vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését, ésszerűsítését, korszerűsítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi e régiókban.

| (33) | Azt megelőzendő, hogy egy nagyberuházási projektet mesterségesen alprojektekre osszanak fel, egy nagyberuházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha az egy vagy több vállalat által egy hároméves időszakon belül befejezett beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközökre vonatkozik. Annak megállapításakor, hogy a beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a tagállamoknak figyelembe kell venniük a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget. A gazdasági oszthatatlanságot a tulajdonviszonyoktól függetlenül kell értékelni. Ez azt jelenti, hogy annak meghatározásakor, hogy a nagyberuházási projekt egyetlen beruházási projektnek minősül-e, az értékelésnek azonosnak kell lennie, függetlenül attól, hogy a projektet egy vállalkozás, a beruházási költségeken osztozó több vállalkozás, illetve több, ugyanazon beruházási projekten belül különálló beruházások költségeit viselő vállalkozás valósítja-e meg (például egy közös vállalat esetében). |
| --- | --- |

(33)

Azt megelőzendő, hogy egy nagyberuházási projektet mesterségesen alprojektekre osszanak fel, egy nagyberuházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha az egy vagy több vállalat által egy hároméves időszakon belül befejezett beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközökre vonatkozik. Annak megállapításakor, hogy a beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a tagállamoknak figyelembe kell venniük a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget. A gazdasági oszthatatlanságot a tulajdonviszonyoktól függetlenül kell értékelni. Ez azt jelenti, hogy annak meghatározásakor, hogy a nagyberuházási projekt egyetlen beruházási projektnek minősül-e, az értékelésnek azonosnak kell lennie, függetlenül attól, hogy a projektet egy vállalkozás, a beruházási költségeken osztozó több vállalkozás, illetve több, ugyanazon beruházási projekten belül különálló beruházások költségeit viselő vállalkozás valósítja-e meg (például egy közös vállalat esetében).

| (34) | A regionális támogatással ellentétben, amelyet csak támogatott területeken lehet odaítélni, a KKV-knak nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatást a támogatott és nem támogatott területeken egyaránt oda lehet ítélni. Ilyen módon a tagállamok a támogatott területeken beruházási támogatást biztosíthatnak, amennyiben betartják vagy a regionális támogatásról szóló szakaszra, vagy a KKV-knak nyújtott beruházási támogatásról szóló szakaszra vonatkozó valamennyi feltételt. |
| --- | --- |

(34)

A regionális támogatással ellentétben, amelyet csak támogatott területeken lehet odaítélni, a KKV-knak nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatást a támogatott és nem támogatott területeken egyaránt oda lehet ítélni. Ilyen módon a tagállamok a támogatott területeken beruházási támogatást biztosíthatnak, amennyiben betartják vagy a regionális támogatásról szóló szakaszra, vagy a KKV-knak nyújtott beruházási támogatásról szóló szakaszra vonatkozó valamennyi feltételt.

| (35) | A fenntartható fejlődés a növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó lisszaboni stratégia egyik fő pillére, a versenyképességgel és az energiaellátás biztonságával együtt. A fenntartható fejlődés többek között a környezet magas szintű védelmén és minőségének javításán alapul. A környezetvédelmi fenntarthatóság előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem eredménye az is, hogy nő az ellátás biztonsága, biztosítható az európai gazdaságok versenyképessége, valamint rendelkezésre áll a megfizethető energia. A környezetvédelem gyakran piaci hiányosságokkal kerül szembe negatív externáliák formájában. Szokásos piaci feltételek mellett előfordulhat, hogy a vállalkozások nem feltétlenül éreznek ösztönzést az általuk okozott szennyezés csökkentésére, mivel a csökkentés növelheti a költségeiket. Amikor a vállalkozások nem kötelesek a szennyezéssel kapcsolatos költségek internalizálására, a társadalom egésze viseli ezeket a költségeket. A környezetvédelmi költségek internalizálása környezetvédelmi előírások bevezetésével vagy adók kivetésével biztosítható. A környezetvédelmi szabványok közösségi szintű teljes összehangolásának hiánya egyenlőtlen feltételeket teremt. Továbbá a környezetvédelem még magasabb szintjét azon kezdeményezésekkel lehetne elérni, amelyek a kötelező közösségi szabványok túlteljesítésére irányulnak, ami ronthatja az érintett vállalkozások versenyhelyzetét. |
| --- | --- |

(35)

A fenntartható fejlődés a növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó lisszaboni stratégia egyik fő pillére, a versenyképességgel és az energiaellátás biztonságával együtt. A fenntartható fejlődés többek között a környezet magas szintű védelmén és minőségének javításán alapul. A környezetvédelmi fenntarthatóság előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem eredménye az is, hogy nő az ellátás biztonsága, biztosítható az európai gazdaságok versenyképessége, valamint rendelkezésre áll a megfizethető energia. A környezetvédelem gyakran piaci hiányosságokkal kerül szembe negatív externáliák formájában. Szokásos piaci feltételek mellett előfordulhat, hogy a vállalkozások nem feltétlenül éreznek ösztönzést az általuk okozott szennyezés csökkentésére, mivel a csökkentés növelheti a költségeiket. Amikor a vállalkozások nem kötelesek a szennyezéssel kapcsolatos költségek internalizálására, a társadalom egésze viseli ezeket a költségeket. A környezetvédelmi költségek internalizálása környezetvédelmi előírások bevezetésével vagy adók kivetésével biztosítható. A környezetvédelmi szabványok közösségi szintű teljes összehangolásának hiánya egyenlőtlen feltételeket teremt. Továbbá a környezetvédelem még magasabb szintjét azon kezdeményezésekkel lehetne elérni, amelyek a kötelező közösségi szabványok túlteljesítésére irányulnak, ami ronthatja az érintett vállalkozások versenyhelyzetét.

| (36) | Figyelembe véve a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás alkalmazása során szerzett kellő tapasztalatokat, a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítéséhez nyújtott támogatásnak vagy közösségi szabványok hiányában (például a meglévő járművek modernizálása esetében), a KKV-knak a jövőbeni közösségi szabványokhoz kellő időben történő igazodásához nyújtott támogatásnak, az energiatakarékossággal kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatásnak, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléshez nyújtott környezetvédelmi támogatásnak, a megújuló energiaforrások alkalmazásának előmozdításával kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatásnak és az adócsökkentések formájában nyújtott környezetvédelmi támogatásnak mentesülnie kell a bejelentési kötelezettség alól. Különösen az elfogadott közösségi szabványoknak megfelelő új szállítójárművek beszerzésének támogatása megengedett, még a szabványok hatályba lépése előtt, míg az új szabványok, ha kötelező erejűvé válnak, nem alkalmazhatóak visszamenőleges hatállyal a már megvásárolt járművekre. |
| --- | --- |

(36)

Figyelembe véve a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás alkalmazása során szerzett kellő tapasztalatokat, a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítéséhez nyújtott támogatásnak vagy közösségi szabványok hiányában (például a meglévő járművek modernizálása esetében), a KKV-knak a jövőbeni közösségi szabványokhoz kellő időben történő igazodásához nyújtott támogatásnak, az energiatakarékossággal kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatásnak, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléshez nyújtott környezetvédelmi támogatásnak, a megújuló energiaforrások alkalmazásának előmozdításával kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatásnak és az adócsökkentések formájában nyújtott környezetvédelmi támogatásnak mentesülnie kell a bejelentési kötelezettség alól. Különösen az elfogadott közösségi szabványoknak megfelelő új szállítójárművek beszerzésének támogatása megengedett, még a szabványok hatályba lépése előtt, míg az új szabványok, ha kötelező erejűvé válnak, nem alkalmazhatóak visszamenőleges hatállyal a már megvásárolt járművekre.

| (37) | A környezetvédelem megvalósításához szükséges beruházási vagy termelési többletköltségek pontos kiszámítása elengedhetetlen annak megállapításához, hogy az adott támogatás összeegyeztethető-e a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével. A számításnak olyan hasonló referenciaberuházáson kell alapulnia, amely a hatékony termelés tekintetében azonos kapacitás mellett nem biztosítja az adott környezeti előnyöket. Tekintettel azokra a nehézségekre, amelyek különösen a többletberuházásból származó haszon levonásával kapcsolatban adódhatnak, rendelkezést kell hozni a beruházási többletköltségek egyszerűsített számítási módszerére vonatkozóan. Ezért – az energiamegtakarítási intézkedésekkel kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás kivételével – e költségeket a rendelet alkalmazásának céljából a működési előnyök, a költségmegtakarítások vagy a kiegészítő termelés, valamint a beruházás során keletkezett működési költségek figyelembevétele nélkül kell kiszámítani. A különböző típusú érintett környezetvédelmi beruházások maximális támogatási intenzitását eszerint határozták meg. |
| --- | --- |

(37)

A környezetvédelem megvalósításához szükséges beruházási vagy termelési többletköltségek pontos kiszámítása elengedhetetlen annak megállapításához, hogy az adott támogatás összeegyeztethető-e a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével. A számításnak olyan hasonló referenciaberuházáson kell alapulnia, amely a hatékony termelés tekintetében azonos kapacitás mellett nem biztosítja az adott környezeti előnyöket. Tekintettel azokra a nehézségekre, amelyek különösen a többletberuházásból származó haszon levonásával kapcsolatban adódhatnak, rendelkezést kell hozni a beruházási többletköltségek egyszerűsített számítási módszerére vonatkozóan. Ezért – az energiamegtakarítási intézkedésekkel kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás kivételével – e költségeket a rendelet alkalmazásának céljából a működési előnyök, a költségmegtakarítások vagy a kiegészítő termelés, valamint a beruházás során keletkezett működési költségek figyelembevétele nélkül kell kiszámítani. A különböző típusú érintett környezetvédelmi beruházások maximális támogatási intenzitását eszerint határozták meg.

| (38) | A kapcsolt energiatermeléshez nyújtott környezetvédelmi támogatás és a megújuló energiaforrások alkalmazásának előmozdításával kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás tekintetében a többletköltségeket a rendelet alkalmazásának céljából egyéb, ugyanazon elszámolható költségekhez megítélt támogatási intézkedések – kivéve a környezetvédelmi beruházási támogatás – figyelembevétele nélkül kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(38)

A kapcsolt energiatermeléshez nyújtott környezetvédelmi támogatás és a megújuló energiaforrások alkalmazásának előmozdításával kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás tekintetében a többletköltségeket a rendelet alkalmazásának céljából egyéb, ugyanazon elszámolható költségekhez megítélt támogatási intézkedések – kivéve a környezetvédelmi beruházási támogatás – figyelembevétele nélkül kell kiszámítani.

| (39) | Azon különbségek felszámolása érdekében, amelyek a verseny torzulásához vezethetnek, és a KKV-kkal kapcsolatos különböző közösségi és nemzeti kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése céljából, valamint a világos adminisztráció és a jogbiztonság miatt az e rendelet alkalmazása céljából a KKV fogalommeghatározásának a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (17) szereplő fogalommeghatározáson kell alapulnia. |
| --- | --- |

(39)

Azon különbségek felszámolása érdekében, amelyek a verseny torzulásához vezethetnek, és a KKV-kkal kapcsolatos különböző közösségi és nemzeti kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése céljából, valamint a világos adminisztráció és a jogbiztonság miatt az e rendelet alkalmazása céljából a KKV fogalommeghatározásának a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (17) szereplő fogalommeghatározáson kell alapulnia.

| (40) | A kis- és középvállalkozások döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, és általánosabb értelemben a társadalmi stabilitás tényezőjeként és gazdasági hajtóerőként működnek. Fejlődésüket azonban korlátozhatják a piac hiányosságai, ami miatt a KKV-k tipikus hátrányokat szenvednek. Gyakran nehezen jutnak tőkéhez, kockázati tőkéhez vagy hitelhez egyes pénzpiacok kockázatkerülő jellege folytán, illetve azért, mert esetleg csak korlátozott biztosítékokat tudnak nyújtani. Szűkös forrásaik miatt az információhoz, különösen az új technológiákra és a lehetséges piacokra vonatkozó információhoz korlátozott mértékben férnek hozzá. Ezért a KKV-k gazdasági tevékenysége fejlesztésének elősegítése érdekében e rendeletnek a támogatások bizonyos fajtáit mentesítenie kell, ha azokat KKV-k javára ítélik oda. Következésképpen az ilyen támogatásokat indokolt mentesíteni az előzetes bejelentési kötelezettség alól, valamint úgy tekinteni e rendelet rendelkezése értelmében, hogy amikor a kedvezményezett megfelel az e rendelet mellékletében szereplő, a KKV-kra vonatkozó fogalommeghatározásban meghatározott feltételeknek, az adott KKV-ról feltételezhető – amennyiben a támogatási összeg nem haladja meg az alkalmazandó bejelentési értékhatárt –, hogy fejlődését a piac hiányosságai által a KKV-k vonatkozásában jellemzően előidézett hátrányok korlátozzák. |
| --- | --- |

(40)

A kis- és középvállalkozások döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, és általánosabb értelemben a társadalmi stabilitás tényezőjeként és gazdasági hajtóerőként működnek. Fejlődésüket azonban korlátozhatják a piac hiányosságai, ami miatt a KKV-k tipikus hátrányokat szenvednek. Gyakran nehezen jutnak tőkéhez, kockázati tőkéhez vagy hitelhez egyes pénzpiacok kockázatkerülő jellege folytán, illetve azért, mert esetleg csak korlátozott biztosítékokat tudnak nyújtani. Szűkös forrásaik miatt az információhoz, különösen az új technológiákra és a lehetséges piacokra vonatkozó információhoz korlátozott mértékben férnek hozzá. Ezért a KKV-k gazdasági tevékenysége fejlesztésének elősegítése érdekében e rendeletnek a támogatások bizonyos fajtáit mentesítenie kell, ha azokat KKV-k javára ítélik oda. Következésképpen az ilyen támogatásokat indokolt mentesíteni az előzetes bejelentési kötelezettség alól, valamint úgy tekinteni e rendelet rendelkezése értelmében, hogy amikor a kedvezményezett megfelel az e rendelet mellékletében szereplő, a KKV-kra vonatkozó fogalommeghatározásban meghatározott feltételeknek, az adott KKV-ról feltételezhető – amennyiben a támogatási összeg nem haladja meg az alkalmazandó bejelentési értékhatárt –, hogy fejlődését a piac hiányosságai által a KKV-k vonatkozásában jellemzően előidézett hátrányok korlátozzák.

| (41) | A kisvállalkozások és a középvállalkozások közötti különbségekre való tekintettel eltérő alapvető támogatási intenzitást és eltérő többlettámogatást kell meghatározni a kisvállalkozások és a középvállalkozások esetében. Az általában a KKV-kat érintő piaci hiányosságok, többek között a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, a középvállalkozásokkal összehasonlítva a kisvállalkozások fejlődése szempontjából még nagyobb akadályokat idéznek elő. |
| --- | --- |

(41)

A kisvállalkozások és a középvállalkozások közötti különbségekre való tekintettel eltérő alapvető támogatási intenzitást és eltérő többlettámogatást kell meghatározni a kisvállalkozások és a középvállalkozások esetében. Az általában a KKV-kat érintő piaci hiányosságok, többek között a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, a középvállalkozásokkal összehasonlítva a kisvállalkozások fejlődése szempontjából még nagyobb akadályokat idéznek elő.

| (42) | Az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény (18) alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján úgy tűnik, hogy a Közösségben számos egyedi kockázatitőke-piaci hiányosság tapasztalható a beruházás bizonyos fajtáinak tekintetében a vállalkozások fejlődésének egyes szakaszaiban. Ezek a piaci hiányosságok a kockázati tőke kínálatának és keresletének nem megfelelő összehangolásából származnak. Ennek következtében a piacon rendelkezésre álló kockázati tőke szintje alacsony maradhat, és a vállalkozások nem jutnak finanszírozáshoz annak ellenére, hogy értékes üzleti tervvel és növekedési kilátásokkal rendelkeznek. A kockázatitőke-piacok hiányosságának – amely különösen a KKV-k tőkéhez való hozzáférésére van kedvezőtlen hatással, és amely indokolttá teheti az állami beavatkozást – fő forrása a hiányos vagy aszimmetrikus tájékoztatás. Következésképpen a kockázatitőke-befektetési programoknak, amelyek befektetési alapok formájában valósulnak meg, amelyekben az alapok kellő hányada magán saját tőkének tekinthető, bizonyos feltételek mellett mentesülniük kell a bejelentési kötelezettség alól. Ez a rendelet nem lesz hatással az EBA és az EBB jogállásra ahogyan azt a kockázatitőke-befektetésekről szóló közösségi iránymutatásokban meghatározták. |
| --- | --- |

(42)

Az állami támogatásokról és a kockázati tőkéről szóló közlemény (18) alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján úgy tűnik, hogy a Közösségben számos egyedi kockázatitőke-piaci hiányosság tapasztalható a beruházás bizonyos fajtáinak tekintetében a vállalkozások fejlődésének egyes szakaszaiban. Ezek a piaci hiányosságok a kockázati tőke kínálatának és keresletének nem megfelelő összehangolásából származnak. Ennek következtében a piacon rendelkezésre álló kockázati tőke szintje alacsony maradhat, és a vállalkozások nem jutnak finanszírozáshoz annak ellenére, hogy értékes üzleti tervvel és növekedési kilátásokkal rendelkeznek. A kockázatitőke-piacok hiányosságának – amely különösen a KKV-k tőkéhez való hozzáférésére van kedvezőtlen hatással, és amely indokolttá teheti az állami beavatkozást – fő forrása a hiányos vagy aszimmetrikus tájékoztatás. Következésképpen a kockázatitőke-befektetési programoknak, amelyek befektetési alapok formájában valósulnak meg, amelyekben az alapok kellő hányada magán saját tőkének tekinthető, bizonyos feltételek mellett mentesülniük kell a bejelentési kötelezettség alól. Ez a rendelet nem lesz hatással az EBA és az EBB jogállásra ahogyan azt a kockázatitőke-befektetésekről szóló közösségi iránymutatásokban meghatározták.

| (43) | A kutatási-fejlesztési támogatás elősegítheti a gazdasági növekedést, a versenyképesség fokozását és a foglalkoztatás növekedését. A 364/2004/EK rendeletnek, a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének (19), a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének (20) alkalmazása terén szerzett tapasztalatok alapján úgy tűnik, hogy a KKV-k és a nagyvállalkozások felhasználható kutatási-fejlesztési kapacitásai miatt a piaci hiányosságok megakadályozhatják az optimális teljesítmény elérését és nem kielégítő eredményhez vezethetnek. A nem kielégítő eredmény általában összefügg a pozitív externáliák/a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival, a közjavak/a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival, a hiányos vagy aszimmetrikus tájékoztatással, valamint a koordinációs és hálózati hiányosságokkal. |
| --- | --- |

(43)

A kutatási-fejlesztési támogatás elősegítheti a gazdasági növekedést, a versenyképesség fokozását és a foglalkoztatás növekedését. A 364/2004/EK rendeletnek, a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének (19), a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének (20) alkalmazása terén szerzett tapasztalatok alapján úgy tűnik, hogy a KKV-k és a nagyvállalkozások felhasználható kutatási-fejlesztési kapacitásai miatt a piaci hiányosságok megakadályozhatják az optimális teljesítmény elérését és nem kielégítő eredményhez vezethetnek. A nem kielégítő eredmény általában összefügg a pozitív externáliák/a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival, a közjavak/a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival, a hiányos vagy aszimmetrikus tájékoztatással, valamint a koordinációs és hálózati hiányosságokkal.

| (44) | A KKV-k számára a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás különösen fontos, mert a KKV-k egyik strukturális hátránya abból a nehézségből származik, amelyet az új technológiai fejlesztésekhez, technológiaátadásokhoz vagy a magasan képzett alkalmazottakhoz való hozzáférés során tapasztalhatnak. Ezért a kutatási-fejlesztési projekthez, a műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz, valamint az iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez a KKV-knek nyújtott támogatásnak mentesülnie kell az előzetes bejelentési kötelezettség alól, bizonyos feltételek értelmében. |
| --- | --- |

(44)

A KKV-k számára a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás különösen fontos, mert a KKV-k egyik strukturális hátránya abból a nehézségből származik, amelyet az új technológiai fejlesztésekhez, technológiaátadásokhoz vagy a magasan képzett alkalmazottakhoz való hozzáférés során tapasztalhatnak. Ezért a kutatási-fejlesztési projekthez, a műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz, valamint az iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez a KKV-knek nyújtott támogatásnak mentesülnie kell az előzetes bejelentési kötelezettség alól, bizonyos feltételek értelmében.

| (45) | Ami a kutatási-fejlesztési projekthez nyújtott támogatást illeti, a kutatási projekt támogatott részének teljes mértékben az alapkutatás, az ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia. Amikor egy projekt különféle feladatokat foglal magában, az egyes feladatokat aszerint kell minősíteni, hogy az alapkutatás, az ipari kutatás vagy a kísérleti fejlesztés kategóriájába tartoznak-e, vagy nem tartoznak e kategóriák egyikébe sem. Ennek a minősítésnek nem kell feltétlenül időrendi megközelítést követnie, amely az időben szakaszosan halad az alapkutatástól a piachoz közelebb álló tevékenységek felé. Ennek megfelelően a projekt keretében egy későbbi időpontban elvégzett feladat ipari kutatásnak minősíthető. Az sem kizárt, hogy a projekt egy korábbi időpontjában végzett tevékenység kísérleti kutatásnak minősül. |
| --- | --- |

(45)

Ami a kutatási-fejlesztési projekthez nyújtott támogatást illeti, a kutatási projekt támogatott részének teljes mértékben az alapkutatás, az ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia. Amikor egy projekt különféle feladatokat foglal magában, az egyes feladatokat aszerint kell minősíteni, hogy az alapkutatás, az ipari kutatás vagy a kísérleti fejlesztés kategóriájába tartoznak-e, vagy nem tartoznak e kategóriák egyikébe sem. Ennek a minősítésnek nem kell feltétlenül időrendi megközelítést követnie, amely az időben szakaszosan halad az alapkutatástól a piachoz közelebb álló tevékenységek felé. Ennek megfelelően a projekt keretében egy későbbi időpontban elvégzett feladat ipari kutatásnak minősíthető. Az sem kizárt, hogy a projekt egy korábbi időpontjában végzett tevékenység kísérleti kutatásnak minősül.

| (46) | A mezőgazdasági ágazatban, különösen a kutatás és fejlesztés állami támogatásáról szóló közösségi keretet módosító bizottsági közlemény (21) végrehajtása során nyert tapasztalatok alapján, a kutatásra és fejlesztésre nyújtott bizonyos támogatást mentesíteni kell, ha a kutatás és fejlesztés és innováció állami támogatásáról szóló közösségi keret mezőgazdasági ágazatra vonatkozó különleges rendelkezéseihez hasonló feltételek teljesülnek. Amennyiben azok a különleges feltételek nem teljesülnek, a támogatás mentesíthető, ha teljesíti e rendelet kutatáshoz és fejlesztéshez kapcsolódó általános rendelkezésekben meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(46)

A mezőgazdasági ágazatban, különösen a kutatás és fejlesztés állami támogatásáról szóló közösségi keretet módosító bizottsági közlemény (21) végrehajtása során nyert tapasztalatok alapján, a kutatásra és fejlesztésre nyújtott bizonyos támogatást mentesíteni kell, ha a kutatás és fejlesztés és innováció állami támogatásáról szóló közösségi keret mezőgazdasági ágazatra vonatkozó különleges rendelkezéseihez hasonló feltételek teljesülnek. Amennyiben azok a különleges feltételek nem teljesülnek, a támogatás mentesíthető, ha teljesíti e rendelet kutatáshoz és fejlesztéshez kapcsolódó általános rendelkezésekben meghatározott feltételeket.

| (47) | A hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalók képzésének és elhelyezkedésének támogatása, valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatos többletköltségek ellentételezése a Közösség és a tagállamok gazdasági és szociális politikájának központi célkitűzése. |
| --- | --- |

(47)

A hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalók képzésének és elhelyezkedésének támogatása, valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával kapcsolatos többletköltségek ellentételezése a Közösség és a tagállamok gazdasági és szociális politikájának központi célkitűzése.

| (48) | A képzés rendszerint pozitív externáliákkal jár a társadalom egészének szempontjából, mivel növeli a szakmunkások számát, akiket más vállalkozások is felvehetnek, javítja a közösségi ipar versenyképességét és fontos szerepet játszik a Közösség foglalkoztatási stratégiájában. A képzés, beleértve az e-tanulást az ismeretek – az elsődleges közjó – kialakítása, megszerzése és elterjesztése szempontjából is elengedhetetlen. Tekintettel arra, hogy a közösségi vállalkozások általában nem fektetnek be eleget a munkavállalók képzésébe, különösen, ha a képzés általános jellegű, és nem jár azonnali és konkrét előnnyel az érintett vállalkozás számára, az állami támogatás segíthet e piaci hiányosság megszüntetésében. Ezért az ilyen támogatást bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell az előzetes bejelentési kötelezettség alól. Tekintettel azokra a sajátos hátrányokra, amelyekkel a KKV-k szembesülnek, valamint a magasabb relatív költségekre, amelyek a képzésbe történő beruházás esetén terhelik őket, az e rendelet által mentesített támogatási intenzitásokat növelni kell a KKV-k esetében. |
| --- | --- |

(48)

A képzés rendszerint pozitív externáliákkal jár a társadalom egészének szempontjából, mivel növeli a szakmunkások számát, akiket más vállalkozások is felvehetnek, javítja a közösségi ipar versenyképességét és fontos szerepet játszik a Közösség foglalkoztatási stratégiájában. A képzés, beleértve az e-tanulást az ismeretek – az elsődleges közjó – kialakítása, megszerzése és elterjesztése szempontjából is elengedhetetlen. Tekintettel arra, hogy a közösségi vállalkozások általában nem fektetnek be eleget a munkavállalók képzésébe, különösen, ha a képzés általános jellegű, és nem jár azonnali és konkrét előnnyel az érintett vállalkozás számára, az állami támogatás segíthet e piaci hiányosság megszüntetésében. Ezért az ilyen támogatást bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell az előzetes bejelentési kötelezettség alól. Tekintettel azokra a sajátos hátrányokra, amelyekkel a KKV-k szembesülnek, valamint a magasabb relatív költségekre, amelyek a képzésbe történő beruházás esetén terhelik őket, az e rendelet által mentesített támogatási intenzitásokat növelni kell a KKV-k esetében.

| (49) | Különbséget tehetünk az általános és a speciális képzés között. A megengedett támogatási intenzitásokat a képzés típusa és a vállalkozás mérete szerint kell megkülönböztetni. Az általános képzés máshol is hasznosítható képesítéseket biztosít és fenntartható módon javítja a képzett munkavállaló foglalkoztathatóságát. Az e célra szolgáló támogatás kevésbé torzítja a versenyt, ami azt jelenti, hogy magasabb támogatási intenzitások nyújthatók előzetes bejelentési kötelezettség nélkül. A speciális képzés esetén, ami főleg a vállalkozás számára jelent előnyt, nagyobb a verseny torzulásának veszélye, ezért a mentesíthető támogatási intenzitásnak sokkal alacsonyabbnak kell lennie. A képzést általános jellegűnek tekintik akkor is, ha kapcsolódik a környezetgazdálkodáshoz, az öko-innovációhoz vagy a vállalati szociális felelősséghez, és ezáltal növeli a kedvezményezett azon kapacitását, hogy hozzájáruljon az általános célkitűzésekhez a környezetvédelem területén. |
| --- | --- |

(49)

Különbséget tehetünk az általános és a speciális képzés között. A megengedett támogatási intenzitásokat a képzés típusa és a vállalkozás mérete szerint kell megkülönböztetni. Az általános képzés máshol is hasznosítható képesítéseket biztosít és fenntartható módon javítja a képzett munkavállaló foglalkoztathatóságát. Az e célra szolgáló támogatás kevésbé torzítja a versenyt, ami azt jelenti, hogy magasabb támogatási intenzitások nyújthatók előzetes bejelentési kötelezettség nélkül. A speciális képzés esetén, ami főleg a vállalkozás számára jelent előnyt, nagyobb a verseny torzulásának veszélye, ezért a mentesíthető támogatási intenzitásnak sokkal alacsonyabbnak kell lennie. A képzést általános jellegűnek tekintik akkor is, ha kapcsolódik a környezetgazdálkodáshoz, az öko-innovációhoz vagy a vállalati szociális felelősséghez, és ezáltal növeli a kedvezményezett azon kapacitását, hogy hozzájáruljon az általános célkitűzésekhez a környezetvédelem területén.

| (50) | A megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalók egyes csoportjai még mindig rendkívüli nehézségekkel találkoznak a munkaerőpiacra történő belépéskor. Ezért indokolt, hogy a hatóságok olyan intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek ösztönzőket biztosítanak a vállalkozások számára a foglalkoztatás szintjének növeléséhez, különösen a hátrányos helyzetű munkavállalók csoportjainak körében. A foglalkoztatási költségek a vállalkozás szokásos működési költségeinek részét képezik. Ezért különösen fontos, hogy a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott foglalkoztatási támogatás pozitív hatást gyakoroljon az említett munkavállalók foglalkoztatási szintjére és ne csak azon költségek csökkentését tegye lehetővé a vállalkozások számára, amelyeket egyébként viselniük kellene. Következésképpen az ilyen támogatásnak mentesülnie kell az előzetes bejelentési kötelezettség alól, ha valószínűsíthető, hogy segíti e munkavállalói csoportok munkaerőpiacra való újrabekerülését, illetve a megváltozott munkaképességű munkavállalók tekintetében munkaerőpiacra való újrabekerülést és beépülést. |
| --- | --- |

(50)

A megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalók egyes csoportjai még mindig rendkívüli nehézségekkel találkoznak a munkaerőpiacra történő belépéskor. Ezért indokolt, hogy a hatóságok olyan intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek ösztönzőket biztosítanak a vállalkozások számára a foglalkoztatás szintjének növeléséhez, különösen a hátrányos helyzetű munkavállalók csoportjainak körében. A foglalkoztatási költségek a vállalkozás szokásos működési költségeinek részét képezik. Ezért különösen fontos, hogy a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott foglalkoztatási támogatás pozitív hatást gyakoroljon az említett munkavállalók foglalkoztatási szintjére és ne csak azon költségek csökkentését tegye lehetővé a vállalkozások számára, amelyeket egyébként viselniük kellene. Következésképpen az ilyen támogatásnak mentesülnie kell az előzetes bejelentési kötelezettség alól, ha valószínűsíthető, hogy segíti e munkavállalói csoportok munkaerőpiacra való újrabekerülését, illetve a megváltozott munkaképességű munkavállalók tekintetében munkaerőpiacra való újrabekerülést és beépülést.

| (51) | Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani azon támogatásokra vonatkozóan, amelyeket e rendelet hatálybalépése előtt ítéltek oda, és amelyekről nem közölték, hogy sértik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettséget. A Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezésével a meglévő regionális beruházási programok a mentesítés szerint továbbra is végrehajthatók az említett rendeletben előírt feltételek mellett, a 9. cikk (2) bekezdés, utolsó francia bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(51)

Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani azon támogatásokra vonatkozóan, amelyeket e rendelet hatálybalépése előtt ítéltek oda, és amelyekről nem közölték, hogy sértik a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettséget. A Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezésével a meglévő regionális beruházási programok a mentesítés szerint továbbra is végrehajthatók az említett rendeletben előírt feltételek mellett, a 9. cikk (2) bekezdés, utolsó francia bekezdésével összhangban.

| (52) | Tekintettel a Bizottság e téren szerzett tapasztalataira, és különösen az állami támogatási politika felülvizsgálatának általában szükséges gyakoriságára, indokolt korlátozni e rendelet alkalmazásának időtartamát. Amennyiben ez a rendelet meghosszabbítás nélkül lejár, az e rendelet által mentesített támogatási programok további hat hónapra mentességet kapnak annak érdekében, hogy a tagállamoknak legyen idejük alkalmazkodni. |
| --- | --- |

(52)

Tekintettel a Bizottság e téren szerzett tapasztalataira, és különösen az állami támogatási politika felülvizsgálatának általában szükséges gyakoriságára, indokolt korlátozni e rendelet alkalmazásának időtartamát. Amennyiben ez a rendelet meghosszabbítás nélkül lejár, az e rendelet által mentesített támogatási programok további hat hónapra mentességet kapnak annak érdekében, hogy a tagállamoknak legyen idejük alkalmazkodni.

| (53) | A következő rendeletek hatályukat vesztik: a 70/2001/EK, a 68/2001/EK, a 2204/2002/EK és az 1628/2006/EK rendelet, |
| --- | --- |

(53)

A következő rendeletek hatályukat vesztik: a 70/2001/EK, a 68/2001/EK, a 2204/2002/EK és az 1628/2006/EK rendelet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a következő típusú támogatásokra kell alkalmazni:

| a) | regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás; |
| --- | --- |

a)

regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás;

| b) | KKV-nak nyújtott beruházási támogatás; |
| --- | --- |

b)

KKV-nak nyújtott beruházási támogatás;

| c) | környezetvédelmi támogatás; |
| --- | --- |

c)

környezetvédelmi támogatás;

| d) | KKV-knak tanácsadáshoz és a KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

d)

KKV-knak tanácsadáshoz és a KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás;

| e) | kockázati tőke formájában nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

e)

kockázati tőke formájában nyújtott támogatás;

| f) | kutatási-fejlesztési támogatás; |
| --- | --- |

f)

kutatási-fejlesztési támogatás;

| g) | képzési támogatás; |
| --- | --- |

g)

képzési támogatás;

| h) | hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

h)

hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás.

(2)   E rendelet nem alkalmazható a következőkre:

| a) | exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás; |
| --- | --- |

a)

exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;

| b) | az importáruk helyett hazai áru használatától függő támogatás. |
| --- | --- |

b)

az importáruk helyett hazai áru használatától függő támogatás.

(3)   E rendeletet a gazdaság valamennyi ágazatára alkalmazni kell, a következők kivételével:

| a) | a 104/2000/EK tanácsi rendelet (22) hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a képzési támogatás, a kockázati tőke formájában nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a környezetvédelmi támogatás, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás kivételével; |
| --- | --- |

a)

a 104/2000/EK tanácsi rendelet (22) hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a képzési támogatás, a kockázati tőke formájában nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a környezetvédelmi támogatás, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás kivételével;

| b) | a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a képzési támogatás, a kockázati tőke formájában nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a környezetvédelmi támogatás, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás kivételével; |
| --- | --- |

b)

a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a képzési támogatás, a kockázati tőke formájában nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a környezetvédelmi támogatás, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás kivételével;

| c) | a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a következő esetekben:






  i. | amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a következő esetekben:

i.

amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre; vagy

| ii. | amennyiben a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ;

| d) | a széniparban tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a képzési támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, valamint a környezetvédelmi támogatás kivételével; |
| --- | --- |

d)

a széniparban tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a képzési támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, valamint a környezetvédelmi támogatás kivételével;

| e) | az acéliparban tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a környezetvédelmi támogatás, a képzési támogatás, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás kivételével; |
| --- | --- |

e)

az acéliparban tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a környezetvédelmi támogatás, a képzési támogatás, valamint a hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás kivételével;

| f) | a hajóépítő iparban tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott regionális beruházási támogatás; |
| --- | --- |

f)

a hajóépítő iparban tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott regionális beruházási támogatás;

| g) | a szintetikusszál-iparban (23) tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott regionális beruházási támogatás. |
| --- | --- |

g)

a szintetikusszál-iparban (23) tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott regionális beruházási támogatás.

(4)   E rendelet nem alkalmazható a feldolgozóipar vagy a szolgáltatások egyes ágazataira irányuló regionális beruházási támogatási programokra. A turisztikai tevékenységekre irányuló programok nem tekintendők valamely meghatározott ágazatra irányulónak.

(5)   E rendelet nem alkalmazható a nagyvállalkozásoknak nyújtott egyedi ad hoc támogatásra, a 11. cikk (1) bekezdésében meghatározottak kivételével.

(6)   E rendelet nem alkalmazható a következő támogatásokra:

| a) | olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás kifizetését olyan vállalkozás számára, amely ellen a Bizottság az adott támogatást tiltottnak és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozatán alapuló visszafizetésre kötelező határozat van érvényben; |
| --- | --- |

a)

olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás kifizetését olyan vállalkozás számára, amely ellen a Bizottság az adott támogatást tiltottnak és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozatán alapuló visszafizetésre kötelező határozat van érvényben;

| b) | egyedi ad hoc támogatás olyan vállalkozás javára, amely ellen a Bizottság az adott támogatást tiltottnak és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozatán alapuló visszafizetésre kötelező határozat van érvényben; |
| --- | --- |

b)

egyedi ad hoc támogatás olyan vállalkozás javára, amely ellen a Bizottság az adott támogatást tiltottnak és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozatán alapuló visszafizetésre kötelező határozat van érvényben;

| c) | nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

c)

nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás.

2. cikk

Fogalom-meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek; |
| --- | --- |

1.

„támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek;

| 2. | „támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általánosan és elméleti szinten meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára határozatlan időre és/vagy határozatlan összegre vonatkozóan odaítélhető; |
| --- | --- |

2.

„támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általánosan és elméleti szinten meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára határozatlan időre és/vagy határozatlan összegre vonatkozóan odaítélhető;

| 3. | „egyedi ad hoc támogatás”: olyan egyedi támogatás, amelyet nem támogatási program keretében nyújtanak; |
| --- | --- |

3.

„egyedi ad hoc támogatás”: olyan egyedi támogatás, amelyet nem támogatási program keretében nyújtanak;

| 4. | „támogatási intenzitás”: a támogatás összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

4.

„támogatási intenzitás”: a támogatás összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve;

| 5. | „átlátható támogatás”: olyan támogatás, amelynél a bruttó támogatástartalom kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható; |
| --- | --- |

5.

„átlátható támogatás”: olyan támogatás, amelynél a bruttó támogatástartalom kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható;

| 6. | „kis- és középvállalkozások” vagy „KKV”: az I. mellékletben megállapított feltételeket teljesítő vállalkozások; |
| --- | --- |

6.

„kis- és középvállalkozások” vagy „KKV”: az I. mellékletben megállapított feltételeket teljesítő vállalkozások;

| 7. | „nagyvállalkozások”: az I. mellékletben megállapított feltételeket nem teljesítő vállalkozások; |
| --- | --- |

7.

„nagyvállalkozások”: az I. mellékletben megállapított feltételeket nem teljesítő vállalkozások;

| 8. | „támogatott területek”: az érintett tagállam vonatkozásában a 2007 és 2013 közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térkép alapján regionális támogatásra jogosult régiók; |
| --- | --- |

8.

„támogatott területek”: az érintett tagállam vonatkozásában a 2007 és 2013 közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térkép alapján regionális támogatásra jogosult régiók;

| 9. | „tárgyi eszközök”: földhöz, épületekhez, üzemekhez, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó eszközök. A szállítási ágazatban – a közúti szállítás és a légiközlekedés kivételével – a szállítási eszközök és felszerelések tárgyi eszközöknek tekinthetők, kivéve a regionális támogatást; |
| --- | --- |

9.

„tárgyi eszközök”: földhöz, épületekhez, üzemekhez, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó eszközök. A szállítási ágazatban – a közúti szállítás és a légiközlekedés kivételével – a szállítási eszközök és felszerelések tárgyi eszközöknek tekinthetők, kivéve a regionális támogatást;

| 10. | „immateriális eszközök”: szabadalmi jog, licenc, know-how vagy nem szabadalmaztatott műszaki ismeretek megszerzése útján megvalósuló technológiatranszfer; |
| --- | --- |

10.

„immateriális eszközök”: szabadalmi jog, licenc, know-how vagy nem szabadalmaztatott műszaki ismeretek megszerzése útján megvalósuló technológiatranszfer;

| 11. | „nagyberuházási projekt”: tárgyi eszközökbe történő beruházás, amelynek elszámolható költsége a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes árak és árfolyamok alapján meghaladja az 50 millió EUR-t; |
| --- | --- |

11.

„nagyberuházási projekt”: tárgyi eszközökbe történő beruházás, amelynek elszámolható költsége a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes árak és árfolyamok alapján meghaladja az 50 millió EUR-t;

| 12. | az „alkalmazottak száma”: az éves munkaegység (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben alkalmazott személyek száma; a részmunkaidősök és az idénymunkások száma az éves munkaegység törtrészének felel meg; |
| --- | --- |

12.

az „alkalmazottak száma”: az éves munkaegység (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben alkalmazott személyek száma; a részmunkaidősök és az idénymunkások száma az éves munkaegység törtrészének felel meg;

| 13. | „közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahelyek”: a beruházáshoz köthető tevékenységhez kapcsolódó munkahelyek, ideértve az olyan munkahelyeket, amelyek a beruházás által létrehozott kapacitás kihasználtságának növelése következtében jöttek létre; |
| --- | --- |

13.

„közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahelyek”: a beruházáshoz köthető tevékenységhez kapcsolódó munkahelyek, ideértve az olyan munkahelyeket, amelyek a beruházás által létrehozott kapacitás kihasználtságának növelése következtében jöttek létre;

| 14. | „bérköltség”: az érintett munkahelyek vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely a következőket foglalja magában:






  a) | az adózás előtti bruttó bér; és |
| --- | --- | --- |

14.

„bérköltség”: az érintett munkahelyek vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely a következőket foglalja magában:

a)

az adózás előtti bruttó bér; és

| b) | a kötelező járulékok, mint például a társadalombiztosítási járulék; |
| --- | --- |

b)

a kötelező járulékok, mint például a társadalombiztosítási járulék;

| 15. | „KKV-knak nyújtott beruházási és környezetvédelmi támogatás”: a 12. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő támogatás; |
| --- | --- |

15.

„KKV-knak nyújtott beruházási és környezetvédelmi támogatás”: a 12. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő támogatás;

| 16. | „beruházási támogatás”: magába foglalja a következő cikkekben szereplő támogatásokat: a regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásokról szóló 11. cikk; a KKV-k beruházási és foglalkoztatási támogatásáról szóló 12. cikk, valamint a környezetvédelmi beruházási támogatásról szóló 14–18. cikkek; |
| --- | --- |

16.

„beruházási támogatás”: magába foglalja a következő cikkekben szereplő támogatásokat: a regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásokról szóló 11. cikk; a KKV-k beruházási és foglalkoztatási támogatásáról szóló 12. cikk, valamint a környezetvédelmi beruházási támogatásról szóló 14–18. cikkek;

| 17. | „hátrányos helyzetű munkavállaló”: bármely, a következő csoportok valamelyikébe tartozó személy:






  a) | bármely személy, aki az előző 6 hónapban nem állt rendszeres, fizetett alkalmazásban; |
| --- | --- | --- |

17.

„hátrányos helyzetű munkavállaló”: bármely, a következő csoportok valamelyikébe tartozó személy:

a)

bármely személy, aki az előző 6 hónapban nem állt rendszeres, fizetett alkalmazásban;

| b) | bármely személy, aki nem szerzett középfokú végzettséget vagy szakképesítést (ISCED 3); |
| --- | --- |

b)

bármely személy, aki nem szerzett középfokú végzettséget vagy szakképesítést (ISCED 3);

| c) | bármely 50 éven felüli személy; |
| --- | --- |

c)

bármely 50 éven felüli személy;

| d) | bármely, egy vagy több eltartottal egyedül élő felnőtt; |
| --- | --- |

d)

bármely, egy vagy több eltartottal egyedül élő felnőtt;

| e) | bármely női munkavállaló, aki a nemek közötti átlagos országos egyensúlyhiánynál 25 %-kal jelentősebb egyensúlyhiánnyal jellemezhető ágazatban vagy szakmában dolgozik; |
| --- | --- |

e)

bármely női munkavállaló, aki a nemek közötti átlagos országos egyensúlyhiánynál 25 %-kal jelentősebb egyensúlyhiánnyal jellemezhető ágazatban vagy szakmában dolgozik;

| f) | bármely személy, aki egy tagállam etnikai kisebbségéhez tartozik és akinek szüksége van a nyelvi fejlesztésre, szakképzettséghez vagy munkatapasztalathoz jutásra ahhoz, hogy javuljanak a lehetőségei a stabil munkalehetőséghez jutásra; |
| --- | --- |

f)

bármely személy, aki egy tagállam etnikai kisebbségéhez tartozik és akinek szüksége van a nyelvi fejlesztésre, szakképzettséghez vagy munkatapasztalathoz jutásra ahhoz, hogy javuljanak a lehetőségei a stabil munkalehetőséghez jutásra;

| 18. | „megváltozott munkaképességű munkavállaló”: bármely olyan személy






  a) | aki a nemzeti jog szerint megváltozott munkaképességűnek elismert; vagy |
| --- | --- | --- |

18.

„megváltozott munkaképességű munkavállaló”: bármely olyan személy

a)

aki a nemzeti jog szerint megváltozott munkaképességűnek elismert; vagy

| b) | aki elismerten fizikai, elmebeli vagy pszichológiai károsodásban szenved; |
| --- | --- |

b)

aki elismerten fizikai, elmebeli vagy pszichológiai károsodásban szenved;

| 19. | „védett munkahely”: olyan létesítményben történő foglalkoztatás, ahol az alkalmazottak legalább 50 %-a megváltozott munkaképességű munkavállaló; |
| --- | --- |

19.

„védett munkahely”: olyan létesítményben történő foglalkoztatás, ahol az alkalmazottak legalább 50 %-a megváltozott munkaképességű munkavállaló;

| 20. | „támogatott munkahely”: megváltozott munkaképességű munkavállalók olyan létesítményben történő foglalkoztatása, amely személyes segítséget vagy támogatást nyújt, de nem biztosítja a védett munkahelyre jellemző környezetet; |
| --- | --- |

20.

„támogatott munkahely”: megváltozott munkaképességű munkavállalók olyan létesítményben történő foglalkoztatása, amely személyes segítséget vagy támogatást nyújt, de nem biztosítja a védett munkahelyre jellemző környezetet;

| 21. | „mezőgazdasági termék”:






  a) | a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, kivéve a 104/2000/EK rendelet hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-termékeket; |
| --- | --- | --- |

21.

„mezőgazdasági termék”:

a)

a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, kivéve a 104/2000/EK rendelet hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-termékeket;

| b) | a 4502, a 4503 és a 4504 KN-kód alá tartozó termékek (parafatermékek); |
| --- | --- |

b)

a 4502, a 4503 és a 4504 KN-kód alá tartozó termékek (parafatermékek);

| c) | az 1898/87/EGK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett, tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek (24); |
| --- | --- |

c)

az 1898/87/EGK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett, tejet és tejtermékeket utánzó vagy helyettesítő termékek (24);

| 22. | „mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely művelet, amelynek az eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve az elsődleges termelőnek az állati vagy növényi eredetű termék első eladását előkészítő tevékenységei; |
| --- | --- |

22.

„mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely művelet, amelynek az eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve az elsődleges termelőnek az állati vagy növényi eredetű termék első eladását előkészítő tevékenységei;

| 23. | „mezőgazdasági termék forgalomba hozatala”: a mezőgazdasági termék értékesítési célú birtoklása vagy bemutatása, megvételre való felkínálása, leszállítása vagy egyéb módon történő piacra bocsátása kivéve az elsődleges termelő részéről a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első eladást, valamint a termék első eladását előkészítő tevékenységeket; az elsődleges termelő részéről a végső felhasználóknak történő eladást csak akkor kell forgalomba hozatalnak tekinteni, amennyiben az e célra elkülönített helyiségben történik; |
| --- | --- |

23.

„mezőgazdasági termék forgalomba hozatala”: a mezőgazdasági termék értékesítési célú birtoklása vagy bemutatása, megvételre való felkínálása, leszállítása vagy egyéb módon történő piacra bocsátása kivéve az elsődleges termelő részéről a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első eladást, valamint a termék első eladását előkészítő tevékenységeket; az elsődleges termelő részéről a végső felhasználóknak történő eladást csak akkor kell forgalomba hozatalnak tekinteni, amennyiben az e célra elkülönített helyiségben történik;

| 24. | „turisztikai tevékenység”: a NACE Rev.1.1 szerinti alábbi üzleti tevékenységek:






  a) | NACE 55: Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás; |
| --- | --- | --- |

24.

„turisztikai tevékenység”: a NACE Rev.1.1 szerinti alábbi üzleti tevékenységek:

a)

NACE 55: Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás;

| b) | NACE 63.3: Utazásszervezés, utazási ügynöki tevékenység, idegenvezetés; |
| --- | --- |

b)

NACE 63.3: Utazásszervezés, utazási ügynöki tevékenység, idegenvezetés;

| c) | NACE 92: Szórakoztatás, kultúra, sport; |
| --- | --- |

c)

NACE 92: Szórakoztatás, kultúra, sport;

| 25. | „visszafizetendő előleg”: a projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely visszafizetésének feltételei a kutatási-fejlesztési projekt eredményétől függnek; |
| --- | --- |

25.

„visszafizetendő előleg”: a projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely visszafizetésének feltételei a kutatási-fejlesztési projekt eredményétől függnek;

| 26. | „kockázati tőke”: vállalkozásoknak nyújtott saját tőke vagy kvázi-sajáttőke finanszírozás a korai növekedési szakaszokban (magvető, induló és növekedési szakasz); |
| --- | --- |

26.

„kockázati tőke”: vállalkozásoknak nyújtott saját tőke vagy kvázi-sajáttőke finanszírozás a korai növekedési szakaszokban (magvető, induló és növekedési szakasz);

| 27. | „acélipar”: azon ágazatok, amelyekre a 2007–2013 időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások I. sz. melléklete vonatkozik (25). |
| --- | --- |

27.

„acélipar”: azon ágazatok, amelyekre a 2007–2013 időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások I. sz. melléklete vonatkozik (25).

3. cikk

A mentesség feltételei

(1)   Az e rendelet I. fejezetében szereplő valamennyi feltételnek, valamint az e rendelet II. fejezetében szereplő, a kérdésre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő támogatási programok a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy az ilyen program alapján odaítélt bármely egyedi támogatás megfelel az e rendeletben foglalt valamennyi feltételnek, és a programban kifejezetten utalnak e rendeletre, megadva a címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adatait.

(2)   Az (1) bekezdésben említett programok keretében nyújtott egyedi támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a támogatás megfelel az e rendelet I. fejezetében szereplő valamennyi feltételnek, valamint az e rendelet II. fejezetében szereplő, a kérdésre vonatkozó rendelkezéseknek, és az egyedi támogatásra vonatkozó intézkedésben kifejezetten utalnak e rendeletre, megadva a címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adatait, valamint kifejezett utalás történik a Bizottság által – a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően – kiadott azonosító számra.

(3)   Az egyedi ad hoc támogatás, amely eleget tesz az e rendelet I. fejezetében szereplő valamennyi feltételnek, valamint az e rendelet II. fejezetében szereplő, a kérdésre vonatkozó rendelkezéseinek a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a támogatás kifejezetten utal e rendeletre, megadva a címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adatait, valamint kifejezett utalás történik a Bizottság által – a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően – kiadott azonosító számra.

4. cikk

Támogatási intenzitás és elszámolható költségek

(1)   A támogatási intenzitás kiszámítása céljából valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Abban az esetben, ha a támogatást a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni. A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontjában való értékén kell számításba venni. A diszkontálásra használt kamatláb a támogatás odaítélésekor érvényes referenciaráta. A jövőben esedékes adómentesség vagy adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetében – megfelelve a bruttó támogatástartalomban meghatározott támogatási intenzitásnak – a támogatás részleteinek diszkontálására az adókedvezmények érvényesítésének különböző időpontjaiban érvényes referenciarátát kell alkalmazni.

(2)   Az elszámolható költségeket világos és tételes okmányokkal kell igazolni.

5. cikk

A támogatás átláthatósága

(1)   E rendeletet csak az átlátható támogatásokra kell alkalmazni.

Különösen a következő típusú támogatások tekintendők átláthatónak:

| a) | a hitelekből álló támogatás, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes referenciaráta alapján és a hitellel kapcsolatos szokásos biztosíték és/vagy rendkívüli kockázat meglétének figyelembevételével számították ki; |
| --- | --- |

a)

a hitelekből álló támogatás, amennyiben a bruttó támogatástartalmat a támogatás odaítélésekor érvényes referenciaráta alapján és a hitellel kapcsolatos szokásos biztosíték és/vagy rendkívüli kockázat meglétének figyelembevételével számították ki;

| b) | kezességvállalás esetén, ha a bruttó támogatástartalom kiszámításához használt módszertant a Bizottság elfogadta, miután a módszertant az e rendelet vagy az 1628/2006/EK rendelet alapján bejelentették, és a jóváhagyott módszertan kifejezetten foglalkozik a kérdéses garanciák és alapul szolgáló tranzakciók típusaival; |
| --- | --- |

b)

kezességvállalás esetén, ha a bruttó támogatástartalom kiszámításához használt módszertant a Bizottság elfogadta, miután a módszertant az e rendelet vagy az 1628/2006/EK rendelet alapján bejelentették, és a jóváhagyott módszertan kifejezetten foglalkozik a kérdéses garanciák és alapul szolgáló tranzakciók típusaival;

| c) | adóintézkedésekből álló támogatás, amennyiben az intézkedés olyan maximális összeget határoz meg, amely biztosítja, hogy nem lépik túl az alkalmazandó értékhatárokat. |
| --- | --- |

c)

adóintézkedésekből álló támogatás, amennyiben az intézkedés olyan maximális összeget határoz meg, amely biztosítja, hogy nem lépik túl az alkalmazandó értékhatárokat.

(2)   A következő típusú támogatások nem tekintendők átláthatónak:

| a) | a tőkeinjekciókból álló támogatás; |
| --- | --- |

a)

a tőkeinjekciókból álló támogatás;

| b) | kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás, a 23. cikkben foglalt feltételeknek megfelelő támogatás kivételével. |
| --- | --- |

b)

kockázatitőke-befektetési intézkedésekből álló támogatás, a 23. cikkben foglalt feltételeknek megfelelő támogatás kivételével.

(3)   A visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatást csak akkor lehet átlátható támogatásnak tekinteni, ha a visszafizetendő előleg teljes összege nem haladja meg az e rendelet alapján alkalmazandó értékhatárt. Ha ez az értékhatár támogatási intenzitás formájában van megadva, az elszámolható költségek százalékában kifejezett visszafizetendő előleg teljes összege nem haladhatja meg az alkalmazandó támogatási intenzitást.

6. cikk

Egyedi bejelentési értékhatárok

(1)   E rendelet nem alkalmazható azokra az egyedi támogatásokra, akár ad hoc támogatásként, akár program alapján nyújtották, amelyek támogatástartalma meghaladja a következő értékhatárokat:

| a) | KKV-knak nyújtott beruházási és környezetvédelmi támogatás: vállalkozásonként és beruházási projektenként 7,5 millió EUR; |
| --- | --- |

a)

KKV-knak nyújtott beruházási és környezetvédelmi támogatás: vállalkozásonként és beruházási projektenként 7,5 millió EUR;

| b) | környezetvédelmi célú beruházási támogatás: vállalkozásonként és beruházási projektenként 5 millió EUR; |
| --- | --- |

b)

környezetvédelmi célú beruházási támogatás: vállalkozásonként és beruházási projektenként 5 millió EUR;

| c) | KKV-knak tanácsadáshoz nyújtott támogatás és KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás: vállalkozásonként és projektenként 2 millió EUR; |
| --- | --- |

c)

KKV-knak tanácsadáshoz nyújtott támogatás és KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás: vállalkozásonként és projektenként 2 millió EUR;

| d) | kutatási-fejlesztési projekttámogatás, valamint megvalósíthatósági tanulmányok:






  i. | ha a projekt túlnyomórészt alapkutatást foglal magában: 20 millió EUR vállalkozásonként és projektenként/megvalósíthatósági tanulmányonként; |
| --- | --- | --- |

d)

kutatási-fejlesztési projekttámogatás, valamint megvalósíthatósági tanulmányok:

i.

ha a projekt túlnyomórészt alapkutatást foglal magában: 20 millió EUR vállalkozásonként és projektenként/megvalósíthatósági tanulmányonként;

| ii. | ha a projekt túlnyomórészt ipari kutatást foglal magában: 10 millió EUR vállalkozásonként és projektenként/megvalósíthatósági tanulmányonként; |
| --- | --- |

ii.

ha a projekt túlnyomórészt ipari kutatást foglal magában: 10 millió EUR vállalkozásonként és projektenként/megvalósíthatósági tanulmányonként;

| iii. | minden egyéb projekt esetében: 7,5 millió EUR vállalkozásonként és projektenként/megvalósíthatósági tanulmányonként; |
| --- | --- |

iii.

minden egyéb projekt esetében: 7,5 millió EUR vállalkozásonként és projektenként/megvalósíthatósági tanulmányonként;

| iv. | ha a projekt EUREKA projekt, az (i), (ii), illetve (iii) pontban megállapított összegek kétszerese. |
| --- | --- |

iv.

ha a projekt EUREKA projekt, az (i), (ii), illetve (iii) pontban megállapított összegek kétszerese.

Egy projekt akkor foglal magában túlnyomórészt alapkutatást, illetve ipari kutatást, ha az elszámolható projektköltségeknek több mint 50 %-a olyan tevékenységből adódik, amely az alapkutatás, illetve az ipari kutatás kategóriájába tartozik. Olyan esetekben, amikor a projekt uralkodó jellege nem állapítható meg, az alacsonyabb értékhatárt kell alkalmazni.

| e) | a KKV-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás: 5 millió EUR vállalkozásonként és projektenként; |
| --- | --- |

e)

a KKV-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás: 5 millió EUR vállalkozásonként és projektenként;

| f) | képzési támogatás: 2 millió EUR képzési projektenként; |
| --- | --- |

f)

képzési támogatás: 2 millió EUR képzési projektenként;

| g) | a hátrányos helyzetű munkavállalók elhelyezkedéséhez nyújtott támogatás: évente 5 millió EUR vállalkozásonként; |
| --- | --- |

g)

a hátrányos helyzetű munkavállalók elhelyezkedéséhez nyújtott támogatás: évente 5 millió EUR vállalkozásonként;

| h) | a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bérköltségek formájában nyújtott támogatás: évente 10 millió EUR vállalkozásonként; |
| --- | --- |

h)

a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bérköltségek formájában nyújtott támogatás: évente 10 millió EUR vállalkozásonként;

| i) | a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához egyéb költségek fedezése céljával nyújtott támogatás: évente 10 millió EUR vállalkozásonként. |
| --- | --- |

i)

a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához egyéb költségek fedezése céljával nyújtott támogatás: évente 10 millió EUR vállalkozásonként.

(2)   Nagyberuházási projekteknek nyújtott regionális támogatások, amennyiben az összes forrásból származó támogatás teljes összege meghaladja annak az összegnek a 75 %-át, amelyet egy 100 millió EUR elszámolható költséggel rendelkező beruházás az érvényes regionális támogatási térkép nagyvállalkozásokra vonatkozó normál értékhatár alapján igénybe vehetne a támogatás odaítélésének időpontjában.

7. cikk

Támogatáshalmozódás

(1)   Annak megállapítása során, hogy a 6. cikkben megállapított egyedi bejelentési értékhatárokat és a II. fejezetben megállapított maximális támogatási intenzitásokat betartják-e, a támogatott tevékenységre vagy projektre vonatkozó állami támogatási intézkedések teljes összegét kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a támogatást helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból finanszírozzák-e.

(2)   Az e rendelet értelmében mentesített támogatás halmozható az e rendelet értelmében mentesített bármely támogatással, amennyiben az adott támogatási intézkedések különböző azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak.

(3)   Az e rendelet értelmében mentesített támogatás – a részben vagy teljesen ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában – nem halmozható egyéb, az e rendelet értelmében mentesített támogatással vagy az 1998/2006 bizottsági rendeletben (26) megállapított feltételeknek megfelelő de minimis támogatással, vagy más közösségi finanszírozással, amennyiben a halmozódás az e rendelet alapján e támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépéséhez vezetne.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérően a megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás – ahogyan azt a 32. és 33. cikk szabályozza – azonos elszámolható költségek vonatkozásában az e rendelet alapján alkalmazható legmagasabb értékhatárt meghaladóan is halmozható az e rendelet értelmében mentesített támogatással, feltéve, hogy az ilyen halmozódás nem eredményez a munkavállalók alkalmazási idejére vonatkozó bérköltségek 100 %-át meghaladó támogatási intenzitást.

(5)   Az e rendelet értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatási intézkedések és az e rendelet értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatási intézkedések halmozódásának tekintetében a második albekezdésben megállapított feltételeket kell alkalmazni.

Amennyiben a célvállalkozás a 23. cikk hatálya alá tartozó kockázatitőke-befektetési intézkedés alapján kapott tőkét és ezt követően az első kockázatitőke-befektetés első három éve alatt e rendelet szerinti támogatás iránti kérelmet nyújt be, az e rendelet szerinti, vonatkozó támogatási értékhatárok vagy maximális elszámolható költségek általánosságban 50 %-kal, a támogatott területeken található célvállalkozások esetében pedig 20 %-kal csökkennek. A csökkenés nem haladhatja meg a kapott kockázati tőke teljes összegét. Ez a csökkenés nem vonatkozik a 25–27. cikk alapján mentesített kutatási-fejlesztési támogatásra.

8. cikk

Ösztönző hatás

(1)   E rendelet csak az ösztönző hatással bíró támogatásokat mentesíti.

Akkor lehet úgy tekinteni, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha lehetővé teszi a kedvezményezett számára olyan tevékenységek vagy projektek végrehajtását, amelyeket a támogatás hiányában nem végzett volna el.

A regionális támogatásnak akkor is van ösztönző hatása, ha a támogatás hiányában nem került volna sor a beruházási projekt végrehajtására az érintett támogatott térségben.

(2)   A KKV-knak e rendelet alapján nyújtott támogatás esetében akkor kell úgy tekinteni, hogy az (1) bekezdésben megállapított feltétel teljesült, ha a projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munkálatok megkezdése előtt a kedvezményezett támogatás iránti kérelmet nyújtott be az érintett tagállamnak.

[(3)   A nagyvállalkozásoknak e rendelet alapján nyújtott támogatás esetében akkor kell úgy tekinteni, hogy az (1) bekezdésben megállapított feltétel teljesült, ha a (2) bekezdésben megállapított feltétel teljesítése mellett a tagállamok az adott egyedi támogatás odaítélését megelőzően ellenőrzik, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentáció a következők közül egy vagy több kritérium alapján igazolja a támogatás ösztönző hatását:

| a) | a támogatás következtében megnövekedett a projekt/tevékenység mérete; |
| --- | --- |

a)

a támogatás következtében megnövekedett a projekt/tevékenység mérete;

| b) | a támogatás következtében kiszélesedett a projekt/tevékenység köre; |
| --- | --- |

b)

a támogatás következtében kiszélesedett a projekt/tevékenység köre;

| c) | a támogatás következtében nőtt a kedvezményezett által a projektre/tevékenységre fordított teljes összeg.] |
| --- | --- |

c)

a támogatás következtében nőtt a kedvezményezett által a projektre/tevékenységre fordított teljes összeg.]

(4)   A (2) [és (3)] bekezdésben megállapított feltételek nem alkalmazandók az adóügyi intézkedések tekintetében, amelyek objektív kritériumoknak megfelelően és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítják a támogatás igénybevételének jogát, amennyiben ezeket az adópolitikai intézkedéseket azelőtt fogadták el, hogy a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdődött.

(5)   Amennyiben az (1)–(4) bekezdések feltételei nem teljesülnek, a teljes támogatási intézkedés nem mentesülhet e rendelet értelmében.

9. cikk

Átláthatóság és ellenőrzés

(1)   A tagállamok az egyedi támogatás odaítélése előtt legalább 10 munkanappal a támogatással kapcsolatos információkról elektronikus formában – a kialakított bizottsági IT-alkalmazás felhasználásával és a [III. mellékletben] megállapított formanyomtatványon – összefoglalót küldenek a Bizottságnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság honlapján történő közzététel céljából. A Bizottság az összefoglaló kézhezvételétől számított öt munkanapon belül megküldi az átvételi elismervényt, valamint az érintett támogatási intézkedés azonosító számát a tagállamnak.

(2)   Amikor a támogatási program hatályba lép vagy e rendelet alapján ad hoc egyedi támogatást nyújtanak, a tagállamok az interneten közzéteszik a támogatási intézkedés teljes szövegét, feltüntetik a támogatás odaítélésének kritériumait és feltételeit, valamint a támogatást odaítélő hatóságot. A Bizottsággal közlik a honlap címét, valamint a támogatással kapcsolatban az (1) bekezdés alapján kért információk összefoglalóját. Ez az (5) bekezdés szerint benyújtott éves jelentésben is szerepel.

(3)   A tagállamok a támogatás odaítélésével kapcsolatos, a végső kedvezményezettnek címzett minden egyes intézkedésben hivatkoznak a Bizottság által az (1) bekezdés szerint adott azonosító számra, kivéve az adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetét.

(4)   Amikor a 25. cikk alá tartozó, kísérleti és fejlesztési projektekre vonatkozó, létező támogatási program alapján nyújtanak egyedi támogatást, amely meghaladja a 3 millió EUR-t, vagy amikor nagyberuházási projektekre vonatkozó, létező támogatási program alapján nyújtanak egyedi regionális támogatást, amelyre nem vonatkozik a 6. cikk szerinti egyedi bejelentési kötelezettség, a tagállamok a támogatásnak az illetékes hatóság által történő odaítélése napjától számított 20 munkanapon belül a kialakított IT-alkalmazás felhasználásával megadják a Bizottságnak a II. mellékletben megállapított formanyomtatványban kért információkat.

(5)   A 794/2004/EK tanácsi rendelet (27) III. fejezetének megfelelően a tagállamok elektronikus formában jelentést állítanak össze e rendelet alkalmazásáról minden egyes teljes év vagy annak azon része tekintetében, amelynek során e rendelet hatályban van.

(6)   A tagállamok részletes nyilvántartást vezetnek az e rendelet alapján mentesített egyedi támogatásokról vagy támogatási programokról. A nyilvántartás tartalmaz minden, annak megállapításához szükséges információt, hogy az e rendeletben meghatározott feltételek teljesülnek-e, beleértve a vállalkozás jogállására vonatkozó információkat, amennyiben a támogatásra vagy többlettámogatásra való jogosultsága kis- és középvállalkozási minőségétől függ, a támogatás ösztönző hatására vonatkozó információt és azon információkat, amelyek e rendelet alkalmazása céljából lehetővé teszik az elszámolható költségek pontos összegének megállapítását.

Az egyedi támogatással kapcsolatos nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig kell megőrizni. A támogatási programmal kapcsolatos nyilvántartást 10 évig kell megőrizni azt követően, hogy az adott program alapján az utolsó támogatást nyújtották.

(7)   A Bizottság rendszeresen ellenőrzi a támogatási intézkedéseket, amelyekről az (1) bekezdés szerint tájékoztatják.

(8)   Írásbeli kérelemre az érintett tagállam a kérelemben meghatározott időtartamon belül megad a Bizottságnak minden olyan információt, amelyet a Bizottság szükségesnek tart e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséhez.

Amennyiben az információt az érintett tagállam nem adja meg a Bizottság által meghatározott vagy a közösen megállapított időtartamon belül, a Bizottság emlékeztetőt küld, amelyben új határidőt határoz meg az információ benyújtására vonatkozóan. Ha az érintett tagállam az emlékeztető ellenére sem adja meg a kért információt, a Bizottság – miután az érintett tagállamnak biztosította a lehetőséget, hogy ismertesse nézeteit – határozatot fogad el, amelyben megállapítja, hogy minden jövőbeni támogatási intézkedést, amelyre e rendelet vonatkozik, be kell jelenteni a Bizottságnak.

10. cikk

A beruházási támogatásra alkalmazandó egyedi feltételek

(1)   Ahhoz, hogy e rendelet alkalmazásában elszámolható költségnek minősüljenek, a beruházásoknak a következő költségelemekből kell állniuk:

| a) | tárgyi és/vagy immateriális eszközökbe történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásával, meglévő létesítmény bővítésével, egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos; vagy |
| --- | --- |

a)

tárgyi és/vagy immateriális eszközökbe történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásával, meglévő létesítmény bővítésével, egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos; vagy

| b) | egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök megvásárlása, amennyiben a létesítmény bezárásra került vagy – amennyiben nem vásárolják fel – bezárásra került volna, és az eszközöket egy független beruházó veszi meg. |
| --- | --- |

b)

egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök megvásárlása, amennyiben a létesítmény bezárásra került vagy – amennyiben nem vásárolják fel – bezárásra került volna, és az eszközöket egy független beruházó veszi meg.

Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül beruházásnak.

(2)   Ahhoz, hogy e rendelet alkalmazásában elszámolható költségnek minősüljenek, az immateriális eszközöknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel; |
| --- | --- |

a)

kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel;

| b) | leírható eszközöknek kell őket tekinteni; |
| --- | --- |

b)

leírható eszközöknek kell őket tekinteni;

| c) | piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni, anélkül hogy a 139/2004EK tanácsi rendelet (28) 3. cikke értelmében a vásárló gyakorolná az irányítást az eladó fölött vagy fordítva; |
| --- | --- |

c)

piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni, anélkül hogy a 139/2004EK tanácsi rendelet (28) 3. cikke értelmében a vásárló gyakorolná az irányítást az eladó fölött vagy fordítva;

| d) | a vállalat eszközei közé kell sorolni őket, és legalább öt évig, illetve kis- és középvállalkozások esetén három évig a támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk. |
| --- | --- |

d)

a vállalat eszközei közé kell sorolni őket, és legalább öt évig, illetve kis- és középvállalkozások esetén három évig a támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk.

(3)   Ahhoz, hogy e rendelet alkalmazásában elszámolható költségnek minősüljenek, a beruházási projekt által közvetlenül létrehozott munkahelyeknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül kell létrehozni; és |
| --- | --- |

a)

a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül kell létrehozni; és

| b) | a beruházási projektnek az érintett létesítményben foglalkoztatottak számának nettó növekedését kell eredményeznie az előző tizenkét hónap átlagához képest; és |
| --- | --- |

b)

a beruházási projektnek az érintett létesítményben foglalkoztatottak számának nettó növekedését kell eredményeznie az előző tizenkét hónap átlagához képest; és

| c) | a létrehozott munkahelyet nagyvállalkozások esetén legalább öt évig, KKV-k esetén legalább három évig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

c)

a létrehozott munkahelyet nagyvállalkozások esetén legalább öt évig, KKV-k esetén legalább három évig fenn kell tartani.

II. FEJEZET

A TÁMOGATÁS KÜLÖNBÖZŐ FAJTÁIRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK

1. SZAKASZ

Regionális támogatás

11. cikk

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás

(1)   A regionális beruházási és foglakoztatási támogatási programok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal, és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy az e cikkben megállapított feltételek teljesülnek.

Az olyan ad hoc támogatás, amelyet regionális beruházási és foglalkoztatási támogatási program alapján nyújtott támogatás kiegészítésére használnak fel, és amely a beruházáshoz nyújtandó teljes támogatásnak legfeljebb 50 %-át teszi ki, a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy az ad hoc támogatás teljesen megfelel e rendelet valamennyi feltételének.

(2)   A támogatást az érintett tagállam vonatkozásában a 2007 és 2013 közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térkép alapján regionális támogatásra jogosult régiókban nyújtják. A beruházást a teljes beruházás befejezése után legalább öt évig, illetve kis- és középvállalkozások esetén három évig fenn kell tartani az érintett régióban. Ez azonban nem akadályozza meg a gyors technológiai változások miatt korszerűtlenné vált üzem, illetve felszerelés cseréjét, amennyiben az érintett régióban a gazdasági tevékenység fenntartása biztosított az előírt időtartamra.

(3)   A bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg a regionális támogatás azon értékhatárát, amely az érintett tagállam 2007 és 2013 közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképe alapján a támogatás odaítélése idején hatályos abban a régióban, ahol a beruházás történik.

(4)   A nagyberuházási projektek javára, illetve a szállítási ágazatban nyújtott regionális támogatások kivételével a (3) bekezdésben rögzített értékhatárok 20 százalékponttal növelhetők a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén.

(5)   A (3) bekezdésben rögzített értékhatárok a támogatási intenzitásra vonatkoznak, amelyet vagy a beruházás elszámolható tárgyi és immateriális költségeinek hányadaként, vagy – közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén – az új munkavállaló két éves becsült bérköltségeinek hányadaként, vagy e fenti két módszer kombinált alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve hogy a támogatás nem lépi túl a kétfajta számítás alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket.

(6)   Amennyiben a támogatást tárgyi vagy immateriális beruházási költségek, illetve létesítmény megvásárlása esetén a megvásárlás költségei alapján számítják ki, a kedvezményezettnek az elszámolható költségek legalább 25 %-áról gondoskodnia kell saját forrás vagy olyan külső finanszírozás által, amely minden állami támogatástól mentes. Amennyiben azonban az érintett tagállam nemzeti regionális támogatási térképe keretében jóváhagyott maximális támogatási intenzitás a (4) bekezdésnek megfelelően megnövelve több mint 75 %, a kedvezményezett pénzügyi hozzájárulása ennek megfelelően csökken. Amennyiben a támogatást tárgyi vagy immateriális beruházási költségek alapján számítják ki, a (7) bekezdésben meghatározott feltételek is érvényesek.

(7)   Egy létesítmény megvásárlása esetén csak a társasági vagyon harmadik féltől történő megvásárlásának költségeit lehet figyelembe venni, feltéve hogy az ügylet piaci feltételek mellett jött létre. Amennyiben a megvásárlást más beruházás is kíséri, ez utóbbihoz kapcsolódó költségeket a megvásárlás kiadásaihoz hozzá kell adni.

A földterületen és épületeken kívül az eszközök bérletével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha az pénzügyi lízing formájában valósul meg, és a szerződés tartalmazza az eszköznek a bérlet időtartamának lejárta utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettséget; földterület és épületek bérlete esetén a beruházási projekt befejezésének várható időpontját követően a bérletnek legalább öt, illetve KKV-k esetén három évig folytatódnia kell.

KKV-k és létesítmények megvásárlása kivételével a megszerzett eszközöknek újaknak kell lenniük. Megvásárlás esetén azokat az eszközöket, amelyek megszerzéséhez a vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást, nem lehet figyelembe venni. KKV-k esetében figyelembe lehet venni az immateriális javakba történő beruházások teljes költségét is. Nagyvállalkozások esetén az ilyen költségek a projekt teljes elszámolható beruházási költségének legfeljebb 50 %-áig vehetők figyelembe.

(8)   Amennyiben a támogatás kiszámítása a bérköltségek alapján történik, a munkahelyeket közvetlenül a beruházási projektnek kell létrehoznia.

(9)   A (3) és (4) bekezdésétől eltérve a maximális támogatási intenzitás a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására vonatkozó beruházások esetén az alábbi mértékekben határozható meg:

| a) | amennyiben a kedvezményezett kis- vagy középvállalkozás, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jogosult régiókban az elszámolható költségek 50 %-áig, más, az érintett tagállam vonatkozásában 2007–2013-ra jóváhagyott regionális támogatási térkép szerint regionális támogatásra jogosult régiókban pedig az elszámolható költségek 40 %-áig; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a kedvezményezett kis- vagy középvállalkozás, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jogosult régiókban az elszámolható költségek 50 %-áig, más, az érintett tagállam vonatkozásában 2007–2013-ra jóváhagyott regionális támogatási térkép szerint regionális támogatásra jogosult régiókban pedig az elszámolható költségek 40 %-áig;

| b) | amennyiben a kedvezményezett az I. mellékletnek megfelelően számítva kevesebb, mint 750 főt foglalkoztat, és árbevétele kevesebb, mint 200 millió EUR, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jogosult régiókban az elszámolható költségek 25 %-áig, más, az érintett tagállam vonatkozásában 2007–2013-ra jóváhagyott regionális támogatási térkép szerint regionális támogatásra jogosult régiókban pedig az elszámolható költségek 20 %-áig. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kedvezményezett az I. mellékletnek megfelelően számítva kevesebb, mint 750 főt foglalkoztat, és árbevétele kevesebb, mint 200 millió EUR, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jogosult régiókban az elszámolható költségek 25 %-áig, más, az érintett tagállam vonatkozásában 2007–2013-ra jóváhagyott regionális támogatási térkép szerint regionális támogatásra jogosult régiókban pedig az elszámolható költségek 20 %-áig.

(10)   Annak érdekében, hogy megelőzzék a nagyberuházások mesterséges felbontását alprojektekre, nagyberuházásnak minősül az az egyetlen beruházás, amikor a beruházást ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások folytatják három éves időszakon keresztül, valamint gazdaságilag megoszthatatlan módon összekapcsolódó befektetett eszközökből áll.

2. SZAKASZ

KKV-knak nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás

12. cikk

KKV-knak nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás

(1)   A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:

| a) | kisvállalkozások esetében 20 %; |
| --- | --- |

a)

kisvállalkozások esetében 20 %;

| b) | középvállalkozások esetében 10 %. |
| --- | --- |

b)

középvállalkozások esetében 10 %.

(3)   Az elszámolható költségek a következők:

| a) | a beruházás elszámolható tárgyi és immateriális költségei; vagy |
| --- | --- |

a)

a beruházás elszámolható tárgyi és immateriális költségei; vagy

| b) | közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltségei. |
| --- | --- |

b)

közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltségei.

(4)   Amennyiben a beruházás a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására vonatkozik, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:

| a) | a legkülső régiókban a támogatható beruházások 75 %-a; |
| --- | --- |

a)

a legkülső régiókban a támogatható beruházások 75 %-a;

| b) | a 2019/93/EGK tanácsi rendelet (29) értelmében a kisebb égei-tengeri szigeteken az elszámolható költségek 65 %-a; |
| --- | --- |

b)

a 2019/93/EGK tanácsi rendelet (29) értelmében a kisebb égei-tengeri szigeteken az elszámolható költségek 65 %-a;

| c) | a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jogosult régiókban az elszámolható költségek 50 %-a; |
| --- | --- |

c)

a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jogosult régiókban az elszámolható költségek 50 %-a;

| d) | az összes többi régióban az elszámolható költségek 40 %-a. |
| --- | --- |

d)

az összes többi régióban az elszámolható költségek 40 %-a.

3. SZAKASZ

Környezetvédelmi támogatás

13. cikk

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „környezetvédelem”: minden olyan intézkedés, amely fizikai környezetünknek vagy természeti erőforrásainknak a kedvezményezett saját tevékenységei által történő károsodását hivatott felszámolni vagy megakadályozni, illetve a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználását eredményezi, beleértve az energiatakarékossági intézkedéseket és a megújuló energiaforrások használatát is; |
| --- | --- |

a)

„környezetvédelem”: minden olyan intézkedés, amely fizikai környezetünknek vagy természeti erőforrásainknak a kedvezményezett saját tevékenységei által történő károsodását hivatott felszámolni vagy megakadályozni, illetve a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználását eredményezi, beleértve az energiatakarékossági intézkedéseket és a megújuló energiaforrások használatát is;

| b) | „energiatakarékossági intézkedések”: azok az intézkedések, amelyek révén a vállalkozások csökkenteni tudják a termelési folyamatban felmerülő energiafelhasználást, a kevesebb természeti erőforrás igénybevételével üzemeltethető gépek, illetve szállítási eszközök tervezése és gyártása, valamint a biztonság- vagy higiénianövelő intézkedések; |
| --- | --- |

b)

„energiatakarékossági intézkedések”: azok az intézkedések, amelyek révén a vállalkozások csökkenteni tudják a termelési folyamatban felmerülő energiafelhasználást, a kevesebb természeti erőforrás igénybevételével üzemeltethető gépek, illetve szállítási eszközök tervezése és gyártása, valamint a biztonság- vagy higiénianövelő intézkedések;

| c) | „közösségi szabvány”: olyan kötelező közösségi szabvány, amely környezeti mutatókra ír elő elérendő szinteket. A 96/61/EK tanácsi irányelv (30) szerinti kötelezettségeket nem tekintik közösségi szabványoknak e rendelet értelmében; |
| --- | --- |

c)

„közösségi szabvány”: olyan kötelező közösségi szabvány, amely környezeti mutatókra ír elő elérendő szinteket. A 96/61/EK tanácsi irányelv (30) szerinti kötelezettségeket nem tekintik közösségi szabványoknak e rendelet értelmében;

| d) | „megújuló energiaforrások”: olyan források, amelyek megújuló, nem fosszilis energiaforrások (szélenergia, napenergia, geotermikus energia, hullámenergia, árapály-energia, 10 MW teljesítmény alatti vízi erőművek, közvetlen biomassza-égetés, hulladéklerakó-gáz, a szennyvíztisztító telepekről származó gáz és biogázok); |
| --- | --- |

d)

„megújuló energiaforrások”: olyan források, amelyek megújuló, nem fosszilis energiaforrások (szélenergia, napenergia, geotermikus energia, hullámenergia, árapály-energia, 10 MW teljesítmény alatti vízi erőművek, közvetlen biomassza-égetés, hulladéklerakó-gáz, a szennyvíztisztító telepekről származó gáz és biogázok);

| e) | „energiatermelés megújuló energiaforrásokból”: csak megújuló energiaforrásokat felhasználó eljárásokkal előállított energia, valamint hagyományos energiaforrásokat is alkalmazó vegyes – például együttégetést alkalmazó – létesítményekben az energiaérték alapján megújuló energiaforrásokból nyert energiarész, beleértve a tárolórendszerek feltöltésére használt megújuló villamos energiát, a tárolórendszerek eredményeként nyert villamos energia kivételével; |
| --- | --- |

e)

„energiatermelés megújuló energiaforrásokból”: csak megújuló energiaforrásokat felhasználó eljárásokkal előállított energia, valamint hagyományos energiaforrásokat is alkalmazó vegyes – például együttégetést alkalmazó – létesítményekben az energiaérték alapján megújuló energiaforrásokból nyert energiarész, beleértve a tárolórendszerek feltöltésére használt megújuló villamos energiát, a tárolórendszerek eredményeként nyert villamos energia kivételével;

| f) | „kapcsolt energiatermelés”: az egyetlen folyamat során egyszerre termelt hőenergia és villamos és/vagy mozgási energia; |
| --- | --- |

f)

„kapcsolt energiatermelés”: az egyetlen folyamat során egyszerre termelt hőenergia és villamos és/vagy mozgási energia;

| g) | „nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés”: az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelvének (31) II. és III. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő és az irányelv 4. cikkében meghatározott összehangolt hatásfok-referenciaértékeket teljesítő kapcsolt energiatermelés; |
| --- | --- |

g)

„nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés”: az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelvének (31) II. és III. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő és az irányelv 4. cikkében meghatározott összehangolt hatásfok-referenciaértékeket teljesítő kapcsolt energiatermelés;

| h) | „környezeti adó”: olyan adó, amely esetében az adóköteles tevékenységnek egyértelműen káros hatása van a környezetre, és amelynek célja bizonyos áruk vagy szolgáltatások megadóztatása a környezetvédelmi költségeknek az árba történő beépítése és/vagy annak érdekében, hogy a termelőket és fogyasztókat olyan tevékenységek felé irányítsák, amelyek jobban tekintettel vannak a környezetre; |
| --- | --- |

h)

„környezeti adó”: olyan adó, amely esetében az adóköteles tevékenységnek egyértelműen káros hatása van a környezetre, és amelynek célja bizonyos áruk vagy szolgáltatások megadóztatása a környezetvédelmi költségeknek az árba történő beépítése és/vagy annak érdekében, hogy a termelőket és fogyasztókat olyan tevékenységek felé irányítsák, amelyek jobban tekintettel vannak a környezetre;

| i) | „tárgyi eszközök”: e rendelet 3. szakasza, eltérően a 2.9 cikk rendelkezésétől, a közúti szállítás eszközeit és felszereléseit is támogatható tárgyi eszközöknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

i)

„tárgyi eszközök”: e rendelet 3. szakasza, eltérően a 2.9 cikk rendelkezésétől, a közúti szállítás eszközeit és felszereléseit is támogatható tárgyi eszközöknek kell tekinteni.

14. cikk

A közösségi szabványokat túlteljesítő környezetvédelemhez nyújtott beruházási támogatás

(1)   A környezetvédelemhez nyújtott beruházási támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2)–(5) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatott beruházás megfelel a következő feltételek egyikének:

| a) | a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy az alkalmazandó közösségi szabványok túlteljesítése révén csökkentse a tevékenységeiből származó szennyezést, a közösségi szabványoknál szigorúbb kötelező nemzeti szabványok meglététől függetlenül; |
| --- | --- |

a)

a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy az alkalmazandó közösségi szabványok túlteljesítése révén csökkentse a tevékenységeiből származó szennyezést, a közösségi szabványoknál szigorúbb kötelező nemzeti szabványok meglététől függetlenül;

| b) | a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy a közösségi szabványok hiányában csökkentse a tevékenységeiből származó szennyezést. |
| --- | --- |

b)

a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy a közösségi szabványok hiányában csökkentse a tevékenységeiből származó szennyezést.

(3)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 25 %-ot (32).

A támogatási intenzitás azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén.

(4)   Az elszámolható költségek a közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű környezetvédelem eléréséhez szükséges többletköltségek.

(5)   A hulladékgazdálkodással kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás nem mentesülhet e cikk alapján.

15. cikk

A KKV-knak a jövőbeni közösségi szabványokhoz kellő időben történő igazodáshoz nyújtott támogatás

(1)   Az a támogatás, amely lehetővé teszi a KKV-k számára, hogy betartsák a környezetvédelmi előírásokat túlteljesítő új közösségi szabványokat, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek:

(2)   A közösségi szabványokat el kellett fogadni, de a kötelező átültetés határideje nem járhatott le.

A beruházást a kötelező átültetés határideje előtt legalább egy évvel végre kell hajtani és be kell fejezni.

(3)   A támogatási intenzitás a kisvállalkozások esetében nem haladhatja meg a 15 százalékpontot (33), a középvállalkozások esetében pedig a 10 százalékpontot (34).

(4)   Az elszámolható költségek a közösségi szabványok által előírt szintű környezetvédelem eléréséhez szükséges többletköltségek.

16. cikk

Az energiatakarékossági intézkedésekkel kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás

(1)   Az a környezetvédelmi beruházási támogatás, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy energiamegtakarításokat érjenek el, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 35 %-ot (35).

A támogatási intenzitás azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén.

(3)   Az elszámolható költségek a közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű energiatakarékosság eléréséhez szükséges beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségeket az alapján kell kiszámítani, hogy a beruházási többletköltségekből le kell vonni a működési előnyöket, amelyek a beruházás első öt éve alatt a kisebb energiafogyasztásból származnak.

17. cikk

A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléssel kapcsolatos beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi támogatás

(1)   Az a környezetvédelmi támogatás, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésbe fektessenek be, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 35 %-ot (36).

A támogatási intenzitás azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén.

(3)   Az elszámolható költségek a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő erőmű megvalósításához szükséges beruházási többletköltségek.

18. cikk

A megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott környezetvédelmi támogatás

(1)   Az a környezetvédelmi támogatás, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy a megújuló energiaforrásokból történő energiatermeléssel kapcsolatos beruházásokat valósítsanak meg, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 35 %-ot (37).

A támogatási intenzitás azonban 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, illetve 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén.

(3)   Az elszámolható költségek azok a többletköltségek, amelyek a kedvezményezettet terhelik egy hagyományos, a ténylegesen előállított energia szempontjából ugyanolyan kapacitású erőműhöz vagy fűtőrendszerhez képest.

19. cikk

Adókedvezmény formájában nyújtott környezetvédelmi támogatás

(1)   A 2003/96/EK tanácsi irányelv (38) feltételeinek megfelelő, a környezeti adórendszerek alóli adókedvezmény formájában nyújtott környezetvédelmi célú támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatás nem haladhatja meg a minimum közösségi adómérték és a csökkentés nélküli nemzeti adó közötti különbségét.

Minimum közösségi adómértéknek a 2003/96/EK irányelvben előírt minimum adómértéket kell tekinteni.

(3)   Az adócsökkentések legfeljebb tíz évre adhatók meg.

4. SZAKASZ

KKV-k javára tanácsadáshoz és a KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás

20. cikk

A KKV-knak tanácsadáshoz nyújtott támogatás

(1)   A kis- és középvállalkozásoknak tanácsadáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az 50 %-ot.

(3)   Az elszámolható költségek a külső tanácsadók által nyújtott szolgáltatások tanácsadási költségeivel egyeznek meg.

Az érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, úgymint folyamatos adótanácsadás, rendszeres jogi szolgáltatás vagy hirdetés.

21. cikk

A KKV-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás

(1)   A kis- és középvállalkozásoknak a vásárokon való részvételhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az 50 %-ot.

(3)   Az elszámolható költségek a vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való első részvétele esetén a kiállító helyiség bérletével, kialakításával és működtetésével kapcsolatos költségekkel egyeznek meg.

5. SZAKASZ

Kockázati tőke formájában nyújtott támogatás

22. cikk

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „saját tőke”: részesedés egy vállalkozásban, amelyet befektetőknek kibocsátott részvények testesítenek meg; |
| --- | --- |

a)

„saját tőke”: részesedés egy vállalkozásban, amelyet befektetőknek kibocsátott részvények testesítenek meg;

| b) | „kvázi-sajáttőke”: olyan pénzügyi eszközök, amelyek hozama a tulajdonos számára elsősorban a kibocsátó megcélzott vállalkozás nyereségétől vagy veszteségétől függ, és veszteséggel szemben nincsenek biztosítva; |
| --- | --- |

b)

„kvázi-sajáttőke”: olyan pénzügyi eszközök, amelyek hozama a tulajdonos számára elsősorban a kibocsátó megcélzott vállalkozás nyereségétől vagy veszteségétől függ, és veszteséggel szemben nincsenek biztosítva;

| c) | „magán saját tőke”: a nyilvánosan jegyzett saját tőkével ellentétben a tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokban levő sajáttőke- vagy kvázi-sajáttőke befektetés, amely létrejöhet vállalkozási tőke útján; |
| --- | --- |

c)

„magán saját tőke”: a nyilvánosan jegyzett saját tőkével ellentétben a tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokban levő sajáttőke- vagy kvázi-sajáttőke befektetés, amely létrejöhet vállalkozási tőke útján;

| d) | „magvető tőke”: az indulási szakaszt megelőző tanulmányokhoz, értékelésekhez és a kezdeti ötlet kidolgozásához nyújtott finanszírozás; |
| --- | --- |

d)

„magvető tőke”: az indulási szakaszt megelőző tanulmányokhoz, értékelésekhez és a kezdeti ötlet kidolgozásához nyújtott finanszírozás;

| e) | „indulótőke”: termékfejlesztéshez és piacbevezető marketinghez nyújtott finanszírozás olyan vállalkozásoknak, amelyek terméküket még nem értékesítették üzletszerűen és nem termelnek nyereséget; |
| --- | --- |

e)

„indulótőke”: termékfejlesztéshez és piacbevezető marketinghez nyújtott finanszírozás olyan vállalkozásoknak, amelyek terméküket még nem értékesítették üzletszerűen és nem termelnek nyereséget;

| f) | „növekedési tőke”: a vállalkozásnak a növekedéshez vagy bővüléshez biztosított finanszírozás, amelynek célja a termelési kapacitás növelése, a piac- vagy termékfejlesztés, illetve a pótlólagos működőtőke biztosítása, függetlenül attól, hogy a vállalat nyereséges-e vagy sem; |
| --- | --- |

f)

„növekedési tőke”: a vállalkozásnak a növekedéshez vagy bővüléshez biztosított finanszírozás, amelynek célja a termelési kapacitás növelése, a piac- vagy termékfejlesztés, illetve a pótlólagos működőtőke biztosítása, függetlenül attól, hogy a vállalat nyereséges-e vagy sem;

| g) | „kilépési stratégia”: vállalkozási tőkealap vagy magán tőkealap részesedésének terv szerinti értékesítése maximális nyereség érdekében, ami lehet: kereskedelmi értékesítés; veszteség leírása; elsőbbségi részvények/kölcsönök visszafizetése; értékesítés más vállalkozásitőke-befektető részére; értékesítés pénzintézet részére; értékesítés nyilvános forgalomba hozatallal, beleértve az első nyilvános kibocsátást (IPO); |
| --- | --- |

g)

„kilépési stratégia”: vállalkozási tőkealap vagy magán tőkealap részesedésének terv szerinti értékesítése maximális nyereség érdekében, ami lehet: kereskedelmi értékesítés; veszteség leírása; elsőbbségi részvények/kölcsönök visszafizetése; értékesítés más vállalkozásitőke-befektető részére; értékesítés pénzintézet részére; értékesítés nyilvános forgalomba hozatallal, beleértve az első nyilvános kibocsátást (IPO);

| h) | „célvállalkozás”: olyan vállalkozás, amelybe egy befektető vagy befektetési alap befektetni készül. |
| --- | --- |

h)

„célvállalkozás”: olyan vállalkozás, amelybe egy befektető vagy befektetési alap befektetni készül.

23. cikk

Kockázati tőke formájában nyújtott támogatás

(1)   A KKV-knak szóló kockázatitőke-támogatási programok a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetők a közös piaccal, és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2)–(8) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek:

(2)   A támogatás üzleti alapon kezelt nyereségorientált befektetési alapban történő részvétel formájában valósul meg.

(3)   A befektetési alap által realizált finanszírozási részösszegek tizenkét hónap alatt nem haladhatják meg az 1 000 000 EUR-t vállalkozásonként.

(4)   A támogatott területeken található kis- vagy középvállalkozások, vagy a nem támogatott területeken található kisvállalkozások esetében a kockázatitőke-befektetés keretében nyújtott finanszírozásnak a magvető tőke, az indulótőke és/vagy a növekedési tőke finanszírozására kell korlátozódnia. A nem támogatott területeken található középvállalkozások esetében a kockázatitőke-befektetés keretében nyújtott finanszírozásnak a magvető tőke és/vagy az indulótőke finanszírozására kell korlátozódnia, a növekedési tőke finanszírozásának kizárásával.

(5)   A kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnek költségvetése legalább 70 %-át sajáttőke- és kvázi sajáttőke-befektetési eszköz formájában kell a célvállalkozások részére nyújtania. [Az a maximális időszak, amíg támogatás nyújtható a kockázatitőke-támogatási program alapján a célvállalkozásoknak, legfeljebb hat évig tarthat.]

(6)   A befektetési alapok által nyújtott finanszírozást legalább 50 %-ban magán sajáttőke révén kell biztosítani, illetve a kizárólag a támogatott területeken található KKV-kra irányuló befektetési alapok esetén legalább 30 %-ban. A tagállamok a magán sajáttőkét biztosítókat vagy közbeszerzési eljárás, vagy a befektetési alapokban való részvételre vonatkozó nyílt felhívás alapján választják ki, amennyiben a tagállam nem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a részt vevő magán sajáttőke-befektetők számának korlátozásához.

(7)   Annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedés nyereségorientált legyen, a következő feltételeknek kell teljesülniük:

| a) | minden egyes befektetésnél feltétel egy olyan üzleti terv megléte, amely részletes információkat tartalmaz a termékről, az értékesítésről, valamint a jövedelmezőség alakulásáról, és ezáltal előzetesen megalapozza a projekt életképességét; valamint |
| --- | --- |

a)

minden egyes befektetésnél feltétel egy olyan üzleti terv megléte, amely részletes információkat tartalmaz a termékről, az értékesítésről, valamint a jövedelmezőség alakulásáról, és ezáltal előzetesen megalapozza a projekt életképességét; valamint

| b) | világos és valós kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében. |
| --- | --- |

b)

világos és valós kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében.

(8)   Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési alapokat üzleti alapon vezessék, a következő feltételeknek kell teljesülniük:

| a) | létezik egy megállapodás a professzionális alapkezelő vagy kezelővállalat és az alapban részt vevők között, amely rendelkezik a vezetők javadalmazásának teljesítményhez kötéséről, valamint meghatározza az alap célkitűzéseit és a befektetések javasolt időzítéseit; valamint |
| --- | --- |

a)

létezik egy megállapodás a professzionális alapkezelő vagy kezelővállalat és az alapban részt vevők között, amely rendelkezik a vezetők javadalmazásának teljesítményhez kötéséről, valamint meghatározza az alap célkitűzéseit és a befektetések javasolt időzítéseit; valamint

| b) | a magán sajáttőke-befektetők képviseltetik magukat az alap befektetési struktúrájában, például egy befektetői vagy tanácsadói bizottság révén; valamint |
| --- | --- |

b)

a magán sajáttőke-befektetők képviseltetik magukat az alap befektetési struktúrájában, például egy befektetői vagy tanácsadói bizottság révén; valamint

| c) | az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik. |
| --- | --- |

c)

az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik.

6. SZAKASZ

Kutatási-fejlesztési támogatás

24. cikk

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „kutatási szervezet”: olyan szervezet, például egyetem vagy kutatóintézet, amelynek – jogállásától (a köz- vagy a magánjog hatálya alá tartozik-e) és finanszírozási módjától függetlenül – elsődleges célja alapkutatás, ipari kutatás és kísérleti fejlesztés folytatása és azok eredményeinek terjesztése tanítás, közzététel vagy technológiaátadás útján. Minden nyereséget ismét ilyen tevékenységekbe, eredményeik terjesztésébe vagy oktatásba fektetnek. Azok a vállalkozások, amelyek befolyással lehetnek egy ilyen szervezetre, így például a részvényesek vagy tagok útján, nem élveznek preferenciális hozzáférést e szervezet kutatási kapacitásaihoz, vagy az általa elért kutatási eredményekhez; |
| --- | --- |

a)

„kutatási szervezet”: olyan szervezet, például egyetem vagy kutatóintézet, amelynek – jogállásától (a köz- vagy a magánjog hatálya alá tartozik-e) és finanszírozási módjától függetlenül – elsődleges célja alapkutatás, ipari kutatás és kísérleti fejlesztés folytatása és azok eredményeinek terjesztése tanítás, közzététel vagy technológiaátadás útján. Minden nyereséget ismét ilyen tevékenységekbe, eredményeik terjesztésébe vagy oktatásba fektetnek. Azok a vállalkozások, amelyek befolyással lehetnek egy ilyen szervezetre, így például a részvényesek vagy tagok útján, nem élveznek preferenciális hozzáférést e szervezet kutatási kapacitásaihoz, vagy az általa elért kutatási eredményekhez;

| b) | „alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok gyakorlati alkalmazását vagy felhasználását; |
| --- | --- |

b)

„alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok gyakorlati alkalmazását vagy felhasználását;

| c) | „ipari kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Magában foglalja az ipari kutatáshoz – főként a generikus technológia-ellenőrzéshez – szükséges komplex rendszerek összetevőinek létrehozását is, a prototípusok kivételével; |
| --- | --- |

c)

„ipari kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Magában foglalja az ipari kutatáshoz – főként a generikus technológia-ellenőrzéshez – szükséges komplex rendszerek összetevőinek létrehozását is, a prototípusok kivételével;

| d) | „kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, megosztása és felhasználása új, módosított vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és szabályainak létrehozása vagy megtervezése céljából. Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó egyéb tevékenységek is. A tevékenységek magukban foglalhatják tervezetek, tervrajzok, tervek és egyéb dokumentációk előállítását is, feltéve hogy azokat nem kereskedelmi felhasználásra szánják;
  A kereskedelmi célra felhasználható prototípusok és kísérleti projektek kifejlesztése szintén ide tartozik abban az esetben, ha a prototípus szükségszerűen maga a kereskedelmi célú végtermék, és túlzottan költséges lenne kizárólag a bemutatás és az érvényesítés céljával legyártani. A bemutató darab vagy kísérleti projekt későbbi kereskedelmi felhasználása esetében az ilyen használatból származó bármely jövedelmet ki kell vonni a elszámolható költségekből.
  Termékek, eljárások és szolgáltatások kísérleti gyártása és tesztelése szintén támogatható, feltéve hogy azokat nem lehet felhasználni vagy átalakítani úgy, hogy azok ipari alkalmazásokban vagy kereskedelmileg hasznosíthatóak legyenek.
  A kísérleti fejlesztésbe nem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, létező szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken eszközölnek, akkor sem, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek. |
| --- | --- |

d)

„kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, megosztása és felhasználása új, módosított vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és szabályainak létrehozása vagy megtervezése céljából. Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó egyéb tevékenységek is. A tevékenységek magukban foglalhatják tervezetek, tervrajzok, tervek és egyéb dokumentációk előállítását is, feltéve hogy azokat nem kereskedelmi felhasználásra szánják;

A kereskedelmi célra felhasználható prototípusok és kísérleti projektek kifejlesztése szintén ide tartozik abban az esetben, ha a prototípus szükségszerűen maga a kereskedelmi célú végtermék, és túlzottan költséges lenne kizárólag a bemutatás és az érvényesítés céljával legyártani. A bemutató darab vagy kísérleti projekt későbbi kereskedelmi felhasználása esetében az ilyen használatból származó bármely jövedelmet ki kell vonni a elszámolható költségekből.

Termékek, eljárások és szolgáltatások kísérleti gyártása és tesztelése szintén támogatható, feltéve hogy azokat nem lehet felhasználni vagy átalakítani úgy, hogy azok ipari alkalmazásokban vagy kereskedelmileg hasznosíthatóak legyenek.

A kísérleti fejlesztésbe nem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, létező szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken eszközölnek, akkor sem, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek.

25. cikk

Kutatási-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás

(1)   A kutatási-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2)–(5) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek:

(2)   A kutatási projekt támogatott részének teljes egészében a következő kutatási kategóriák egyikébe kell tartoznia:

| a) | alapkutatás; |
| --- | --- |

a)

alapkutatás;

| b) | ipari kutatás; |
| --- | --- |

b)

ipari kutatás;

| c) | kísérleti fejlesztés. |
| --- | --- |

c)

kísérleti fejlesztés.

Amikor egy projekt különféle feladatokat foglal magában, az egyes feladatokat aszerint kell minősíteni, hogy az első albekezdésben felsorolt kategóriák valamelyikébe tartoznak-e, vagy nem tartoznak e kategóriák egyikébe sem.

(3)   A támogatási intenzitás főszabályként nem haladhatja meg a következő mértékeket:

| a) | 100 % az alapkutatásnál; |
| --- | --- |

a)

100 % az alapkutatásnál;

| b) | 50 % az ipari kutatásnál; |
| --- | --- |

b)

50 % az ipari kutatásnál;

| c) | 25 % a kísérleti fejlesztésnél. |
| --- | --- |

c)

25 % a kísérleti fejlesztésnél.

A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ideértve az együttműködési projektben résztvevőket is, a 4. cikk (b) bekezdés i) pontja szerint.

Amennyiben egy olyan kutatási-fejlesztési projekt részesül állami támogatásban, amely kutatási szervezetek és vállalkozások együttműködésében valósul meg, az adott kutatási projekthez nyújtott közvetlen kormányzati támogatás és – amennyiben támogatásnak minősül – a kutatási szervezetek projekthez nyújtott hozzájárulása nem haladhatja meg az alkalmazandó támogatási intenzitást az egyes kedvezményezett vállalkozások esetében.

(4)   Az ipari kutatásra és kísérleti fejlesztésre a (3) bekezdésben megállapított támogatási intenzitásokat a következőképpen lehet növelni:

| a) | amennyiben a támogatást KKV-nak nyútják, a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető a középvállalkozások és 20 százalékponttal a kisvállalkozások esetében; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a támogatást KKV-nak nyútják, a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető a középvállalkozások és 20 százalékponttal a kisvállalkozások esetében;

| b) | 80 %-os támogatási intenzitásig terjedően további 15 százalékpontos növelés adható, ha:






  i. | a projekt legalább két, egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg és a következő feltételek teljesülnek:






  — | egyik vállalkozásnak sem kell az együttműködésen alapuló projekt elszámolható költségeinek több mint 70 %-át viselnie, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

80 %-os támogatási intenzitásig terjedően további 15 százalékpontos növelés adható, ha:

i.

a projekt legalább két, egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg és a következő feltételek teljesülnek:

—

egyik vállalkozásnak sem kell az együttműködésen alapuló projekt elszámolható költségeinek több mint 70 %-át viselnie,

| — | a projekt legalább egy KKV-val folytatott együttműködésben valósul meg, vagy legalább két különböző tagállamban folytatják; vagy |
| --- | --- |

—

a projekt legalább egy KKV-val folytatott együttműködésben valósul meg, vagy legalább két különböző tagállamban folytatják; vagy

| ii. | a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő feltételek teljesülnek:






  — | a kutatási szervezet az elszámolható projektköltségek legalább 10 %-át viseli, és |
| --- | --- | --- |

ii.

a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő feltételek teljesülnek:

—

a kutatási szervezet az elszámolható projektköltségek legalább 10 %-át viseli, és

| — | a kutatási szervezetnek jogában áll a kutatási projektek eredményeit közzétenni, amennyiben azok a szervezet által végzett kutatásból származnak; vagy |
| --- | --- |

—

a kutatási szervezetnek jogában áll a kutatási projektek eredményeit közzétenni, amennyiben azok a szervezet által végzett kutatásból származnak; vagy

| iii. | ipari kutatás esetében, a projekt eredményeit széles körben terjesztik technikai és tudományos konferenciák keretében, vagy azokat tudományos és műszaki szaklapokban teszik közzé, vagy szabadon hozzáférhető adattárakban (adatbankok, amelyekben bárki hozzáférhet a nyers kutatási adatokhoz), vagy nyílt és szabad forráskódú szoftvereken keresztül. |
| --- | --- |

iii.

ipari kutatás esetében, a projekt eredményeit széles körben terjesztik technikai és tudományos konferenciák keretében, vagy azokat tudományos és műszaki szaklapokban teszik közzé, vagy szabadon hozzáférhető adattárakban (adatbankok, amelyekben bárki hozzáférhet a nyers kutatási adatokhoz), vagy nyílt és szabad forráskódú szoftvereken keresztül.

Az első albekezdés i. és ii. pont alkalmazása során az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges együttműködésnek.

(5)   Az elszámolható költségek a következők:

| a) | személyi jellegű költségek (kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet, amennyiben a kutatási projektben foglalkoztatják őket); |
| --- | --- |

a)

személyi jellegű költségek (kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet, amennyiben a kutatási projektben foglalkoztatják őket);

| b) | eszközök és felszerelések költségei, a kutatási projektben való használatuk mértékéig és idejére. Ha ezeket az eszközöket és felszereléseket nem használják teljes élettartamuk alatt a kutatási projektben, csak a kutatási projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítás minősül elszámolható költségnek; |
| --- | --- |

b)

eszközök és felszerelések költségei, a kutatási projektben való használatuk mértékéig és idejére. Ha ezeket az eszközöket és felszereléseket nem használják teljes élettartamuk alatt a kutatási projektben, csak a kutatási projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítás minősül elszámolható költségnek;

| c) | épület- és földhasználati költségek a projektben való használatuk mértékének és idejének megfelelően. Az épületek tekintetében csak a kutatási projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterületek esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók; |
| --- | --- |

c)

épület- és földhasználati költségek a projektben való használatuk mértékének és idejének megfelelően. Az épületek tekintetében csak a kutatási projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterületek esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók;

| d) | a szerződéses kutatás, a külső forrásokból piaci áron megvásárolt vagy lízingelt műszaki tudás és szabadalmak, amennyiben a tranzakcióra a piaci feltételeknek megfelelően került sor, és nem történt összejátszás, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a kutatási tevékenységhez veszik igénybe; |
| --- | --- |

d)

a szerződéses kutatás, a külső forrásokból piaci áron megvásárolt vagy lízingelt műszaki tudás és szabadalmak, amennyiben a tranzakcióra a piaci feltételeknek megfelelően került sor, és nem történt összejátszás, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a kutatási tevékenységhez veszik igénybe;

| e) | további általános költségek, amelyek közvetlenül a kutatási projekt eredményeként merülnek fel; |
| --- | --- |

e)

további általános költségek, amelyek közvetlenül a kutatási projekt eredményeként merülnek fel;

| f) | egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként merülnek fel. |
| --- | --- |

f)

egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként merülnek fel.

(6)   Valamennyi elszámolható költség a kutatás és fejlesztés meghatározott kategóriáihoz kell kapcsolódjon.

26. cikk

A műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás

(1)   Az ipari kutatási vagy kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében a közös piaccal összeegyeztethető, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértékeket:

| a) | KKV-k esetében az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 75 % és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 50 %; |
| --- | --- |

a)

KKV-k esetében az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 75 % és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 50 %;

| b) | nagyvállalkozásoknál az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 65 %, és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 40 %. |
| --- | --- |

b)

nagyvállalkozásoknál az ipari kutatási tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 65 %, és a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő tanulmányok esetében 40 %.

(3)   A tanulmány költségei minősülnek elszámolható költségeknek.

27. cikk

A KKV-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás

(1)   A KKV-knak a szabadalmak és egyéb iparjogvédelmi jogok megszerzésével és hatályosításával kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében a közös piaccal összeegyeztethető, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg azt az intenzitást, amely az érintett iparjogvédelmi jogokhoz elsőként vezető kutatási tevékenységek tekintetében a 25. cikk (3) és (4) bekezdése alá tartozó projekttámogatásnak minősülne.

(3)   Az elszámolható költségek a következők:

| a) | az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által történő megítélését megelőzően felmerülő valamennyi költség, beleértve a bejelentés előkészítéséhez, benyújtásához és a vizsgálatához kapcsolódó költségeket, valamint az oltalom megadása előtt az iparjogvédelmi oltalom megszerzésére irányuló eljárásban felmerülő díjakat; |
| --- | --- |

a)

az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által történő megítélését megelőzően felmerülő valamennyi költség, beleértve a bejelentés előkészítéséhez, benyújtásához és a vizsgálatához kapcsolódó költségeket, valamint az oltalom megadása előtt az iparjogvédelmi oltalom megszerzésére irányuló eljárásban felmerülő díjakat;

| b) | fordítási és egyéb költségek, amelyek egy másik iparjogvédelmi hatóság előtt az oltalom megszerzésével vagy hatályosításával kapcsolatban merülnek fel; |
| --- | --- |

b)

fordítási és egyéb költségek, amelyek egy másik iparjogvédelmi hatóság előtt az oltalom megszerzésével vagy hatályosításával kapcsolatban merülnek fel;

| c) | az oltalom megadására irányuló eljárás, illetve a felszólalási eljárás során az oltalomképességi feltételek fennállásának bizonyítása, illetve az oltalom érvényességének védelme kapcsán felmerülő költségek, akkor is, ha ezek a költségek az oltalom megadását követően merülnek fel. |
| --- | --- |

c)

az oltalom megadására irányuló eljárás, illetve a felszólalási eljárás során az oltalomképességi feltételek fennállásának bizonyítása, illetve az oltalom érvényességének védelme kapcsán felmerülő költségek, akkor is, ha ezek a költségek az oltalom megadását követően merülnek fel.

28. cikk

Kutatási-fejlesztési támogatás a mezőgazdasági ágazatban

(1)   Az EK-Szerződéshez csatolt I. mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó kutatási-fejlesztési támogatás összeegyeztethető a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében és mentesül az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | közérdekű az egyes ágazat vagy alágazat számára; |
| --- | --- |

a)

közérdekű az egyes ágazat vagy alágazat számára;

| b) | a kutatást elvégzésére és annak céljára vonatkozó információt a kutatás megkezdése előtt közzé kell tenni az interneten. A közzétételnek tartalmaznia kell a várható eredmények hozzávetőleges időpontát és az interneten való közzétételének helyét, valamint utalást arra, hogyaz eredmény ingyenesen áll majd rendelkezésre; |
| --- | --- |

b)

a kutatást elvégzésére és annak céljára vonatkozó információt a kutatás megkezdése előtt közzé kell tenni az interneten. A közzétételnek tartalmaznia kell a várható eredmények hozzávetőleges időpontát és az interneten való közzétételének helyét, valamint utalást arra, hogyaz eredmény ingyenesen áll majd rendelkezésre;

| c) | a kutatás eredményeit legalább 5 éves időszakon keresztül hozzáférhetővé teszik az interneten. Ezt az információt az interneten közzé kell tenni, nem később, mint bármely olyan információt, amelyet valamely szervezet tagjai részére átadnak; |
| --- | --- |

c)

a kutatás eredményeit legalább 5 éves időszakon keresztül hozzáférhetővé teszik az interneten. Ezt az információt az interneten közzé kell tenni, nem később, mint bármely olyan információt, amelyet valamely szervezet tagjai részére átadnak;

| d) | a támogatást közvetlenül a kutatóintézetnek vagy szervnek kell nyújtani és az nem jelenthet direkt támogatást a kutatással össze nem függő, mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával foglalkozó vállalatnak, sem nem jelenthet ártámogatást az ilyen termékek gyártóinak. |
| --- | --- |

d)

a támogatást közvetlenül a kutatóintézetnek vagy szervnek kell nyújtani és az nem jelenthet direkt támogatást a kutatással össze nem függő, mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával foglalkozó vállalatnak, sem nem jelenthet ártámogatást az ilyen termékek gyártóinak.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 100 %-ot.

(3)   Az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó azon kutatási-fejlesztési támogatás, amely nem teljesíti az (1) bekezdésben előírtakat, összeegyeztethető a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében, és mentesül az EK-Szerződés 88. cikk (3) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben teljesülnek a 24–27. cikkben előírt feltételek.

7. SZAKASZ

Képzési támogatás

29. cikk

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „speciális képzés”: olyan oktatást tartalmazó képzés, amely közvetlenül és főképpen a munkavállalónak a vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójára irányul, és olyan képesítést ad, amely nem vagy csak csekély mértékben hasznosítható más vállalkozásoknál vagy más munkaterületeken; |
| --- | --- |

1.

„speciális képzés”: olyan oktatást tartalmazó képzés, amely közvetlenül és főképpen a munkavállalónak a vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójára irányul, és olyan képesítést ad, amely nem vagy csak csekély mértékben hasznosítható más vállalkozásoknál vagy más munkaterületeken;

| 2. | „általános képzés”: olyan oktatást tartalmazó képzés, amely nem közvetlenül vagy nem főképpen a munkavállalónak a vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójában alkalmazható, hanem olyan képesítést ad, amely többnyire hasznosítható más vállalkozásoknál vagy munkaterületeken.
  A képzés akkor tekintendő „általánosnak”, ha például:






  a) | különböző független vállalkozások együttesen szervezik, vagy ha különböző vállalkozások munkavállalói is jelentkezhetnek rá; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

„általános képzés”: olyan oktatást tartalmazó képzés, amely nem közvetlenül vagy nem főképpen a munkavállalónak a vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójában alkalmazható, hanem olyan képesítést ad, amely többnyire hasznosítható más vállalkozásoknál vagy munkaterületeken.

A képzés akkor tekintendő „általánosnak”, ha például:

a)

különböző független vállalkozások együttesen szervezik, vagy ha különböző vállalkozások munkavállalói is jelentkezhetnek rá; vagy

| b) | valamely hatóság, közjogi testület, vagy egyéb olyan testület, illetve intézmény, amelynek egy tagállam vagy a Közösség megadta erre a szükséges hatáskört, azt elismeri, hitelesíti vagy jóváhagyja. |
| --- | --- |

b)

valamely hatóság, közjogi testület, vagy egyéb olyan testület, illetve intézmény, amelynek egy tagállam vagy a Közösség megadta erre a szükséges hatáskört, azt elismeri, hitelesíti vagy jóváhagyja.

30. cikk

Képzési támogatás

(1)   A képzési támogatás a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a közös piaccal összeegyeztethető, és mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértékeket:

| a) | 25 % a speciális képzés esetében; és |
| --- | --- |

a)

25 % a speciális képzés esetében; és

| b) | 60 % az általános képzés esetében. |
| --- | --- |

b)

60 % az általános képzés esetében.

A támogatási intenzitás azonban 80 %-os maximális támogatási intenzitásig növelhető a következőképpen:

| a) | 10 százalékponttal a megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalóknak nyújtott képzés esetén; |
| --- | --- |

a)

10 százalékponttal a megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalóknak nyújtott képzés esetén;

| b) | 10 százalékponttal, ha a támogatást középvállalkozásoknak, és 20 százalékponttal, ha a támogatást kisvállalkozásoknak nyújtják. |
| --- | --- |

b)

10 százalékponttal, ha a támogatást középvállalkozásoknak, és 20 százalékponttal, ha a támogatást kisvállalkozásoknak nyújtják.

(3)   Ha valamely támogatási projektben mind speciális, mind általános képzési összetevők szerepelnek, amelyek a képzés támogatási intenzitásának a kiszámítása céljából egymástól nem választhatók el, vagy ha a támogatási projektben szereplő képzés speciális, illetve általános jellege nem állapítható meg, a speciális képzésre vonatkozó támogatási intenzitásokat kell alkalmazni.

(4)   A képzési támogatási projektek elszámolható költségei a következők:

| a) | az oktatók költségei; |
| --- | --- |

a)

az oktatók költségei;

| b) | az oktatók és képzésben részt vevők utazási költségei, beleértve a szállásköltségeket is; |
| --- | --- |

b)

az oktatók és képzésben részt vevők utazási költségei, beleértve a szállásköltségeket is;

| c) | egyéb folyó költségek, úgymint a projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, ellátmány; |
| --- | --- |

c)

egyéb folyó költségek, úgymint a projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, ellátmány;

| d) | az eszközök és felszerelések értékcsökkenésének leírása, olyan mértékben, amennyire azokat kizárólag a képzési projekt céljaira használják; |
| --- | --- |

d)

az eszközök és felszerelések értékcsökkenésének leírása, olyan mértékben, amennyire azokat kizárólag a képzési projekt céljaira használják;

| e) | a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei; |
| --- | --- |

e)

a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei;

| f) | a képzésben részt vevők költségei és közvetve elszámolható általános költségek (adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek) az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek összegével egyező összegig, az ebből termelésben eltöltött idő vagy annak megfelelője levonása után. Ami az előbbi költségtípust illeti, csak a ténylegesen a képzésben eltöltött idő – bármely, a termelésben töltött idő levonása után – vehető számításba. |
| --- | --- |

f)

a képzésben részt vevők költségei és közvetve elszámolható általános költségek (adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek) az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek összegével egyező összegig, az ebből termelésben eltöltött idő vagy annak megfelelője levonása után. Ami az előbbi költségtípust illeti, csak a ténylegesen a képzésben eltöltött idő – bármely, a termelésben töltött idő levonása után – vehető számításba.

8. SZAKASZ

A hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalóknak nyújtott támogatás

31. cikk

A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás

(1)   A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez nyújtott támogatási rendszerek a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetőek a közös piaccal és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a (2)–(5) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek:

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.

(3)   Az elszámolható költségek a felvételt követő legfeljebb 12 hónapos időszak bérköltségével egyeznek meg.

(4)   Ha a felvétel nem eredményezi az érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését, akkor egy vagy több munkahely megüresedése önkéntes kilépés, fogyatékosság, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történik.

(5)   A kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás kivételével a hátrányos helyzetű munkavállaló legalább 12 hónapig folyamatos foglalkoztatásra jogosult. Ettől eltérve a tagállamok a munkaszerződéseket szabályozó nemzeti joggal összhangban korlátozhatják a minimális foglalkoztatási időt, ebben az esetben a támogatást ennek megfelelően arányosan csökkenteni kell.

32. cikk

A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásának bértámogatás formájában történő támogatása

(1)   A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatását bértámogatás formájában nyújtó támogatási rendszerek a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetőek a közös piaccal, és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve hogy a (2)–(5) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 60 %-át.

(3)   Az elszámolható költségek bármely adott időtartam alatt felmerülő bérköltségek, amikor a megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásban van.

(4)   Ha a felvétel nem eredményezi az érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését, egy vagy több munkahely megüresedése önkéntes kilépés, fogyatékosság, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történik.

(5)   A kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás kivételével a megváltozott munkaképességű munkavállalók legalább 12 hónapig folyamatos foglalkoztatásra jogosultak. Ettől eltérően a tagállamok korlátozhatják a foglalkoztatás minimális időszakát összhangban a foglalkoztatási szerződésekre vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal; ebben az esetben a támogatás a foglalkoztatás idejének megfelelően arányosan csökkentendő.

33. cikk

A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásának támogatása a többletköltségek ellentételezésére

(1)   A megváltozott munkaképességű munkavállalók alkalmazása során felmerülő többletköltségek ellentételezésére irányuló támogatási rendszerek a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetőek a közös piaccal és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a (2) és a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek.

(2)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.

(3)   Az elszámolható költségek a munkáltató által fizetendő, a bérköltségektől eltérő költségek, amelyek azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a kedvezményezett nem megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatna, bármely olyan időszakban, amelyben a megváltozott munkaképességű munkavállalót vagy munkavállalókat ténylegesen foglalkoztatta.

Az alábbi költségek számolhatók el:

| a) | a helységek átalakításának költségei; |
| --- | --- |

a)

a helységek átalakításának költségei;

| b) | a kizárólag a megváltozott munkaképességű munkavállalók segítésére alkalmazott munkavállalók adott időszakra vonatkozó munkaerőköltségei; |
| --- | --- |

b)

a kizárólag a megváltozott munkaképességű munkavállalók segítésére alkalmazott munkavállalók adott időszakra vonatkozó munkaerőköltségei;

| c) | a megváltozott munkaképességű munkavállalók által használt berendezések átalakításának vagy beszerzésének, vagy a szoftverek beszerzésének és érvényesítésének költségei – beleértve a megfelelő vagy segítség nyújtására alkalmas technológiai eszközök költségeit is –, amelyek azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a kedvezményezett nem megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatna; |
| --- | --- |

c)

a megváltozott munkaképességű munkavállalók által használt berendezések átalakításának vagy beszerzésének, vagy a szoftverek beszerzésének és érvényesítésének költségei – beleértve a megfelelő vagy segítség nyújtására alkalmas technológiai eszközök költségeit is –, amelyek azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a kedvezményezett nem megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatna;

| d) | amennyiben a kedvezményezett vállalkozás védett munkahelyeket teremt, az érintett létesítmény létrehozásával, üzembe helyezésével vagy kibővítésével kapcsolatos költségek, továbbá minden, a megváltozott munkaképességű munkavállalók alkalmazásából közvetlenül adódó adminisztrációs és szállítási költség; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a kedvezményezett vállalkozás védett munkahelyeket teremt, az érintett létesítmény létrehozásával, üzembe helyezésével vagy kibővítésével kapcsolatos költségek, továbbá minden, a megváltozott munkaképességű munkavállalók alkalmazásából közvetlenül adódó adminisztrációs és szállítási költség;

| e) | amennyiben a kedvezményezett támogatott munkahelyeket biztosít, minden, a megváltozott munkaképességű munkavállalók alkalmazásából közvetlenül adódó adminisztrációs és szállítási költség. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a kedvezményezett támogatott munkahelyeket biztosít, minden, a megváltozott munkaképességű munkavállalók alkalmazásából közvetlenül adódó adminisztrációs és szállítási költség.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

34. cikk

Hatályvesztés

A 70/2001/EK, 68/2001/EK, 2204/2002/EK és az 1628/2006/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő minden hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

35. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet a hatálybalépése előtt nyújtott támogatásokra vonatkozik, amennyiben a támogatás megfelel az e rendeletben megállapított valamennyi feltételnek, a 9. cikk 1–3. bekezdései kivételével.

(2)   A [2008. december 31.] előtt nyújtott minden olyan támogatás, amely nem felel meg az e rendeletben megállapított feltételeknek, de megfelel a 70/2001/EK, 68/2001/EK, 2204/2002/EK vagy az 1628/2006/EK rendeletben megállapított feltételeknek, mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében említett bejelentési kötelezettség alól.

Az e rendelet hatálybalépése előtt nyújtott minden egyéb támogatást, amely sem az e rendeletben megállapított feltételeknek, sem az előző bekezdésben említett valamely rendeleben megállapított feltételeknek nem felel meg, a Bizottság a vonatkozó keretszabályokkal, iránymutatásokkal, közleményekkel és értesítésekkel összhangban értékeli.

(3)   E rendelet időbeli hatálya végén az e rendelet értelmében mentességben részesülő valamennyi támogatási program – a regionális támogatási programok kivételével – egy további hat hónapos átmeneti időszak alatt továbbra is mentességben részesül. A regionális támogatási programok mentessége az 1628/2006/EK rendelet értelmében a jóváhagyott regionális támogatási térképek lejárati időpontjakor jár le.

36. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

a Bizottság részéről

[...]

a Bizottság tagja

I. MELLÉKLET

A KKV MEGHATÁROZÁSA

1. cikk

Vállalkozás

Egy vállalkozás – jogi formájától függetlenül – gazdasági tevékenységet folytató egységnek tekintendő. Ez különösen magában foglalja a kézművesipari vagy egyéb tevékenységet folytató önálló vállalkozókat vagy családi vállalkozásokat, valamint a rendszeres gazdasági tevékenységet folytató partnerségeket vagy szövetségeket.

2. cikk

A vállalkozások kategóriáit meghatározó alkalmazotti létszám és pénzügyi értékhatárok

(1)   A mikro-, kis- és középvállalkozások (KKV-k) kategóriájába a 250-nél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozások tartoznak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy az éves mérlegfőösszegük értéke nem haladja meg a 43 millió EUR-t.

(2)   A KKV kategórián belül a kisvállalkozást olyan vállalkozásként határozzák meg, amely 50-nél kevesebb személyt foglalkoztat, és amelynek éves árbevétele és/vagy éves mérlegének értéke nem haladja meg a 10 millió EUR-t.

(3)   A KKV kategórián belül a mikrovállalkozást olyan vállalkozásként határozzák meg, amely 10-nél kevesebb személyt foglalkoztat, és amelynek éves árbevétele és/vagy éves mérlegének értéke nem haladja meg a 2 millió EUR-t.

3. cikk

Az alkalmazottak számának és a pénzügyi értékhatárok kiszámításakor figyelembe vett vállalkozástípusok

(1)   „Független vállalkozás” minden olyan vállalkozás, amelyet nem sorolnak a (2) bekezdés szerinti partnervállalkozások vagy a (3) bekezdés szerinti kapcsolt vállalkozások sorába.

(2)   „Partnervállalkozások” azok a vállalkozások, amelyeket nem sorolnak a (3) bekezdés szerinti kapcsolt vállalkozások sorába és amelyek között a következő kapcsolat áll fenn: egy vállalkozás (fölérendelt vállalkozás) – egyedül vagy a (3) bekezdés szerinti egy vagy több kapcsolt vállalkozással közösen – egy másik vállalkozás (alárendelt vállalkozás) tőkéjének vagy a szavazati jogának legalább 25 %-ával rendelkezik.

Mindazonáltal egy vállalkozás függetlennek tekinthető, tehát nem rendelkezik partnervállalkozásokkal, még abban az esetben is, ha ezt a 25 %-os értékhatárt elérik vagy meghaladják a következő beruházók, feltéve hogy azok nem kapcsolódnak a (3) bekezdés szerint – egyénileg vagy közösen – az érintett vállalkozáshoz:

| a) | állami tulajdonú befektetési vállalatok, kockázatitőke-társaságok, rendszeres kockázatitőke-befektetési tevékenységet végző egyének vagy egyének csoportja, akik nem jegyzett ügyletekbe fektetnek bele saját tőkét (üzleti angyalok), feltéve hogy ezen üzleti angyalok által eszközölt összes beruházás ugyanabban a vállalkozásban nem haladja meg a 125 000 EUR-t; |
| --- | --- |

a)

állami tulajdonú befektetési vállalatok, kockázatitőke-társaságok, rendszeres kockázatitőke-befektetési tevékenységet végző egyének vagy egyének csoportja, akik nem jegyzett ügyletekbe fektetnek bele saját tőkét (üzleti angyalok), feltéve hogy ezen üzleti angyalok által eszközölt összes beruházás ugyanabban a vállalkozásban nem haladja meg a 125 000 EUR-t;

| b) | egyetemek vagy nonprofit kutatóközpontok; |
| --- | --- |

b)

egyetemek vagy nonprofit kutatóközpontok;

| c) | intézményi befektetők, ideértve a regionális fejlesztési alapokat; |
| --- | --- |

c)

intézményi befektetők, ideértve a regionális fejlesztési alapokat;

| d) | kevesebb, mint 10 millió EUR költségvetéssel rendelkező és kevesebb, mint 5 000 lakost képviselő független helyi hatóságok. |
| --- | --- |

d)

kevesebb, mint 10 millió EUR költségvetéssel rendelkező és kevesebb, mint 5 000 lakost képviselő független helyi hatóságok.

(3)   „Kapcsolt vállalkozások” azok a vállalkozások, amelyek között az alábbi kapcsolatok valamelyike fennáll:

| a) | egy vállalkozás rendelkezik a részvényesek vagy tagok szavazati jogának többségével egy másik vállalkozásban; |
| --- | --- |

a)

egy vállalkozás rendelkezik a részvényesek vagy tagok szavazati jogának többségével egy másik vállalkozásban;

| b) | egy vállalkozásnak joga van kinevezni vagy elmozdítani egy másik vállalkozás igazgatási, irányítási vagy felügyeleti testülete tagjainak többségét; |
| --- | --- |

b)

egy vállalkozásnak joga van kinevezni vagy elmozdítani egy másik vállalkozás igazgatási, irányítási vagy felügyeleti testülete tagjainak többségét;

| c) | egy vállalkozásnak joga van meghatározó befolyást gyakorolni egy másik vállalkozásra, az azzal a vállalkozással kötött szerződéssel összhangban vagy az alapító okiratában vagy alapszabályában meghatározott rendelkezésnek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

egy vállalkozásnak joga van meghatározó befolyást gyakorolni egy másik vállalkozásra, az azzal a vállalkozással kötött szerződéssel összhangban vagy az alapító okiratában vagy alapszabályában meghatározott rendelkezésnek megfelelően;

| d) | egy vállalkozás, amely részvénytulajdonos egy másik vállalkozásban vagy tagja annak a vállalkozásnak, egyedül felügyeli a másik vállalkozásban a részvényesek vagy tagok szavazati jogának többségét, annak a vállalkozásnak a többi részvényesével vagy tagjával kötött megállapodásnak megfelelően. |
| --- | --- |

d)

egy vállalkozás, amely részvénytulajdonos egy másik vállalkozásban vagy tagja annak a vállalkozásnak, egyedül felügyeli a másik vállalkozásban a részvényesek vagy tagok szavazati jogának többségét, annak a vállalkozásnak a többi részvényesével vagy tagjával kötött megállapodásnak megfelelően.

Feltételezik, hogy nincsen meghatározó befolyás, ha a (2) bekezdés második albekezdésében felsorolt befektetők közvetlenül vagy közvetetten nem vesznek részt az érintett vállalkozás irányításában, a részvénytulajdonosként őket megillető jogok sérelme nélkül.

Az első albekezdésben leírt kapcsolatok valamelyikével egy vagy több másik vállalkozáson keresztül rendelkező vállalkozások, vagy a (2) bekezdésben említett befektetők szintén kapcsoltnak tekintendők.

Azok a vállalkozások, amelyek ilyen kapcsolatok valamelyikével rendelkeznek egy természetes személyen vagy közösen eljáró természetes személyek csoportján keresztül, szintén kapcsolt vállalkozásoknak tekintendők, amennyiben tevékenységüket vagy annak egy részét ugyanazon a vonatkozó piacon vagy szomszédos piacokon végzik.

„Szomszédos piac” egy termék vagy szolgáltatás piaca, amely a vonatkozó piachoz képest közvetlenül az értéklánc előző vagy következő szintjén helyezkedik el.

(4)   A (2) bekezdés második albekezdésében megállapított esetek kivételével egy vállalkozás nem tekinthető KKV-nak, ha a tőke vagy a szavazati jogok legalább 25 %-át közvetlenül vagy közvetetten, egyénileg vagy közösen, egy vagy több állami szerv irányítja.

(5)   A vállalkozások független vállalkozási, partnervállalkozási vagy kapcsolt vállalkozási státuszukról nyilatkozatot tehetnek, amely magában foglalja a 2. cikkben a értékhatárok tekintetében megállapított adatokat. A nyilatkozatot abban az esetben is megtehetik, ha a tőke megoszlása nem teszi lehetővé annak pontos meghatározását, hogy a tőke kinek a tulajdonát képezi; ebben az esetben a vállalkozás jóhiszeműen kijelentheti, hogy jogosan feltételezheti, hogy a tőke 25 %-át vagy nagyobb részét nem birtokolja egy másik vállalkozás vagy több, egymással kapcsolt viszonyban lévő vállalkozás. Az ilyen nyilatkozatokat a nemzeti vagy közösségi szabályok által előírt ellenőrzések és vizsgálatok sérelme nélkül kell megtenni.

4. cikk

Az alkalmazotti létszámhoz, valamint a pénzügyi összegekhez és a referenciaidőszakokhoz felhasznált adatok

(1)   Az alkalmazotti létszámhoz és a pénzügyi összegekhez felhasznált adatok a legutolsó jóváhagyott elszámolási időszakhoz kapcsolódó, éves szinten kiszámított adatok. Ezeket az elszámolás lezárásának napjától kezdődően veszik figyelembe. Az árbevétel tekintetében kiválasztott összeget a hozzáadottérték-adó (HÉA) és egyéb közvetett adók levonásával kell számítani.

(2)   Amennyiben, az elszámolás lezárásának napján a vállalkozás úgy találja, hogy éves szinten meghaladta vagy nem teljesítette a 2. cikkben megállapított alkalmazotti létszámot vagy pénzügyi értékhatárt, nem veszíti el a mikro- kis- vagy középvállalkozási státuszt, illetve nem szerez ilyet, kivéve, ha a vállalkozás ezeket a értékhatárokat két egymást követő elszámolási időszakban átlépi.

(3)   Újonnan alapított vállalkozások esetében, amelyek elszámolását még nem hagyták jóvá, a felhasználandó adatokat a pénzügyi év folyamán készített jóhiszemű becslésből kell származtatni.

5. cikk

Alkalmazotti létszám

Az alkalmazotti létszám az éves munkaerőegységek (ÉME) számával egyenlő, azaz azon személyek számával, akik teljes munkaidőben dolgoztak az érintett vállalkozásban vagy annak nevében a vizsgált referenciaév egészében. Azon személyek munkája, akik nem dolgoztak egész évben, vagy részmunkaidőben dolgoztak, tekintet nélkül a munka időtartamára, valamint a szezonális munkavállalók munkája az ÉME törtrészének számít. A személyzet az alábbiakból áll:

| a) | alkalmazottak; |
| --- | --- |

a)

alkalmazottak;

| b) | a vállalkozásnak dolgozó, annak alárendelt személyek, akik a nemzeti jog értelmében alkalmazottnak minősülnek; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozásnak dolgozó, annak alárendelt személyek, akik a nemzeti jog értelmében alkalmazottnak minősülnek;

| c) | tulajdonos-vezetők; |
| --- | --- |

c)

tulajdonos-vezetők;

| d) | a vállalkozásban rendszeres tevékenységet folytató partnerek, akik részesülnek a vállalkozás pénzügyi hasznából. |
| --- | --- |

d)

a vállalkozásban rendszeres tevékenységet folytató partnerek, akik részesülnek a vállalkozás pénzügyi hasznából.

Nem számítanak alkalmazottaknak azok a szakiskolások és szakképzésben részt vevő tanulók, akik szakmai képzési szerződéssel vannak jelen a munkahelyen. A szülési vagy szülői szabadságok időtartamát nem kell számítani.

6. cikk

A vállalkozás adatainak meghatározása

(1)   Független vállalkozások esetében az adatokat – ideértve az alkalmazottak számát – kizárólag az adott vállalkozás elszámolása alapján állapítják meg.

(2)   A partnervállalkozással vagy kapcsolt vállalkozásokkal rendelkező vállalkozások adatait, ezen belül az alkalmazottak számát, a vállalkozás elszámolása vagy egyéb adatai alapján állapítják meg, vagy – ha van ilyen – a vállalkozás összevont elszámolása alapján, vagy az összevont elszámolást alapul véve, amelyben a vállalkozás a konszolidáció révén van jelen.

Az első albekezdésben említett adatokhoz hozzá kell adni az érintett vállalkozás minden olyan partnervállalkozásának adatait, amely hozzá képest közvetlenül az értéklánc előző vagy következő szintjén helyezkedik el. Az összesítés arányos a tőkében vagy a szavazati jogokban (amelyik nagyobb) meglévő részesedés százalékával. Két vagy több vállalat vagyoni részesedése esetén a nagyobb százalékarányt kell alkalmazni.

Az első és második albekezdésben említett adatokhoz hozzá kell adni minden olyan vállalkozás összes adatát, amelyek közvetlenül vagy közvetve kapcsolódnak az érintett vállalkozáshoz, amennyiben ezeket az adatokat még nem vették figyelembe az elszámolás konszolidációjában.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazása céljából, az érintett vállalkozás partnervállalkozásainak adatait az elszámolásaikból és egyéb adataikból kell származtatni, lehetőség szerint összesített formában. Ehhez hozzá kell adni minden olyan vállalkozás összes adatát, amelyek kapcsolódnak e partnervállalkozásokhoz, kivéve ha ezeket az adatokat már figyelembe vették a konszolidációban.

Ugyanazon (2) bekezdés alkalmazása céljából, az érintett vállalkozáshoz kapcsolódó vállalkozások adatait az elszámolásaikból és egyéb adataikból kell származtatni, lehetőség szerint összesített formában. Ezekhez arányosan hozzá kell adni e kapcsolt vállalkozás minden lehetséges partnervállalkozásának adatait, amelyek hozzá képest közvetlenül az értéklánc előző vagy következő szintjén helyezkednek el, kivéve ha ezeket az adatokat már belefoglalták az összesített elszámolásba a (2) bekezdés második albekezdése szerint megállapított százalékkal legalább arányos mértékben.

(4)   Ha az összesített elszámolásban nincsenek alkalmazottakra vonatkozó adatok egy konkrét vállalkozás tekintetében, ezeket az adatokat a vállalkozás partnervállalkozásaitól származó adatok arányos összesítésével számítják ki, hozzáadva azon vállalkozások adatait, amelyekkel az érintett vállalkozás kapcsolt viszonyban áll.

II. MELLÉKLET

A 9. CIKK (4) BEKEZDÉSÉBEN MEGÁLLAPÍTOTT, KITERJESZTETT JELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG ÉRTELMÉBEN A KUTATÁSI-FEJLESZTÉSI ÖSSZEFOGLALÓ ADATBEJELENTŐ NYOMTATVÁNYA

| 1. | A támogatás kedvezményezettje (a támogatásban részesülő vállalkozás/vállalkozások neve, KKV vagy sem): |
| --- | --- |

1.

A támogatás kedvezményezettje (a támogatásban részesülő vállalkozás/vállalkozások neve, KKV vagy sem):

| 2. | A támogatási program hivatkozása (annak/azoknak a létező támogatási programnak/programoknak a Bizottság által használt hivatkozása, amelynek/amelyeknek keretében a támogatást nyújtják): |
| --- | --- |

2.

A támogatási program hivatkozása (annak/azoknak a létező támogatási programnak/programoknak a Bizottság által használt hivatkozása, amelynek/amelyeknek keretében a támogatást nyújtják):

| 3. | A támogatást nyújtó állami szerv/szervek (a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok neve és elérhetősége): |
| --- | --- |

3.

A támogatást nyújtó állami szerv/szervek (a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok neve és elérhetősége):

| 4. | A tagállam, ahol a támogatott projektet vagy intézkedést megvalósítják: |
| --- | --- |

4.

A tagállam, ahol a támogatott projektet vagy intézkedést megvalósítják:

| 5. | A projekt vagy intézkedés típusa: |
| --- | --- |

5.

A projekt vagy intézkedés típusa:

| 6. | A projekt vagy intézkedés rövid leírása: |
| --- | --- |

6.

A projekt vagy intézkedés rövid leírása:

| 7. | Amennyiben alkalmazandó, az elszámolható költségek (euróban): |
| --- | --- |

7.

Amennyiben alkalmazandó, az elszámolható költségek (euróban):

| 8. | A támogatás diszkontált bruttó összege (euróban): |
| --- | --- |

8.

A támogatás diszkontált bruttó összege (euróban):

| 9. | Támogatási intenzitás (a bruttó támogatás-egyenérték százalékában): |
| --- | --- |

9.

Támogatási intenzitás (a bruttó támogatás-egyenérték százalékában):

| 10. | A javasolt támogatás kifizetéséhez rendelt feltételek (ha van ilyen): |
| --- | --- |

10.

A javasolt támogatás kifizetéséhez rendelt feltételek (ha van ilyen):

| 11. | A projekt vagy intézkedés elindításának és befejezésének tervezett időpontja: |
| --- | --- |

11.

A projekt vagy intézkedés elindításának és befejezésének tervezett időpontja:

| 12. | A támogatás odaítélésének időpontja: |
| --- | --- |

12.

A támogatás odaítélésének időpontja:

A NAGYBERUHÁZÁSÚ PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÖSSZEFOGLALÓ ADATBEJELENTŐ NYOMTATVÁNYA, AMENNYIBEN A TÁMOGATÁS NEM HALADJA MEG A 9. CIKK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ÉRTÉKHATÁROKAT

| 1. | A támogatás kedvezményezettje (a támogatásban részesülő vállalkozás/vállalkozások neve): |
| --- | --- |

1.

A támogatás kedvezményezettje (a támogatásban részesülő vállalkozás/vállalkozások neve):

| 2. | A támogatási program hivatkozása (annak/azoknak a létező támogatási programnak/programoknak a Bizottság által használt hivatkozása, amelynek/amelyeknek keretében a támogatást nyújtják): |
| --- | --- |

2.

A támogatási program hivatkozása (annak/azoknak a létező támogatási programnak/programoknak a Bizottság által használt hivatkozása, amelynek/amelyeknek keretében a támogatást nyújtják):

| 3. | A támogatást nyújtó állami szerv/szervek (a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok neve és elérhetősége): |
| --- | --- |

3.

A támogatást nyújtó állami szerv/szervek (a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok neve és elérhetősége):

| 4. | A tagállam, ahol a beruházásra sor kerül: |
| --- | --- |

4.

A tagállam, ahol a beruházásra sor kerül:

| 5. | A régió (NUTS 3 szint). ahol a beruházásra sor kerül: |
| --- | --- |

5.

A régió (NUTS 3 szint). ahol a beruházásra sor kerül:

| 6. | Helyhatóság (korábban NUTS 5 szint, most LAU 2), ahol a beruházásra sor kerül: |
| --- | --- |

6.

Helyhatóság (korábban NUTS 5 szint, most LAU 2), ahol a beruházásra sor kerül:

| 7. | A projekt típusa (új létesítmény létrehozása, meglévő létesítmény bővítése, egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációja vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatása): |
| --- | --- |

7.

A projekt típusa (új létesítmény létrehozása, meglévő létesítmény bővítése, egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációja vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatása):

| 8. | A beruházási projekt alapján gyártott termékek vagy nyújtott szolgáltatások (a PRODCOM/NACE-nómenklatúrával, illetve a szolgáltatási ágazatokban megvalósuló projektek esetében a CPA-nómenklatúrával): |
| --- | --- |

8.

A beruházási projekt alapján gyártott termékek vagy nyújtott szolgáltatások (a PRODCOM/NACE-nómenklatúrával, illetve a szolgáltatási ágazatokban megvalósuló projektek esetében a CPA-nómenklatúrával):

| 9. | A beruházási projekt rövid leírása: |
| --- | --- |

9.

A beruházási projekt rövid leírása:

| 10. | A beruházási projekt diszkontált elszámolható költsége (euróban): |
| --- | --- |

10.

A beruházási projekt diszkontált elszámolható költsége (euróban):

| 11. | A támogatás diszkontált bruttó összege (euróban): |
| --- | --- |

11.

A támogatás diszkontált bruttó összege (euróban):

| 12. | Támogatási intenzitás (a bruttó támogatástartalom százalékában): |
| --- | --- |

12.

Támogatási intenzitás (a bruttó támogatástartalom százalékában):

| 13. | A javasolt támogatás kifizetéséhez rendelt feltételek (ha vannak ilyenek): |
| --- | --- |

13.

A javasolt támogatás kifizetéséhez rendelt feltételek (ha vannak ilyenek):

| 14. | A projekt elindításának és befejezésének tervezett időpontja: |
| --- | --- |

14.

A projekt elindításának és befejezésének tervezett időpontja:

| 15. | A támogatás odaítélésének időpontja: |
| --- | --- |

15.

A támogatás odaítélésének időpontja:

---

(1)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

1

(2)  HL C 210., 2007.9.8., 14. o.

2

(3)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

3

(4)  HL L 63., 2004.2.28., 22. o.

4

(5)  HL C 235., 2001.8.21., 3. o.

5

(6)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

6

(7)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o.

7

(8)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

8

(9)  HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

9

(10)  HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

10

(11)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

11

(12)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

12

(13)  HL L 205., 2002.8.2., 1. o.

13

(14)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

14

(15)  HL L 302., 2006.11.1., 29. o.

15

(16)  HL C 71., 2000.3.11., 14. o.

16

(17)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

17

(18)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

18

(19)  HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

19

(20)  HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

20

(21)  HL C 48., 1998.2.13., 2. o.

21

(22)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

22

(23)  XXX NACE-kód.

23

(24)  HL L 182., 1987.7.3., 36. o.

24

(25)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

25

(26)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

26

(27)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

27

(28)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

28

(29)  HL L 184., 1993.7.27., 1. o.

29

(30)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o.

30

(31)  HL L 52., 2004.2.21., 50. o.

31

(32)  Ez a javaslat nem érinti a Bizottság álláspontját a környezetvédelmi iránymutatás jelenleg is folyamatban lévő felülvizsgálatának összefüggésében, különös tekintettel az intenzitásokra. Bármely esetben, mivel e rendelet értelmében egyszerűsített számítási módszer kerül alkalmazásra, a maximális támogatási intenzitás e rendelet értelmében szükségszerűen alacsonyabb marad, mint az iránymutatás értelmében vett, részletesebb számítási módszeren alapuló támogatási intenzitás.

32

(33)  Lásd a 32. számú lábjegyzetet.

33

(34)  Lásd a 32. számú lábjegyzetet.

34

(35)  Lásd a 32. számú lábjegyzetet.

35

(36)  Lásd a 32. számú lábjegyzetet.

36

(37)  Lásd a 32. számú lábjegyzetet.

37

(38)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

38

---