# Eiropas Savienības C 252/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 252 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 26. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 252

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 26. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 252/01 | Īpašais ziņojums 4/2007 par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2007/C 252/01

Īpašais ziņojums 4/2007 par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 26.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 252/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS 4/2007

par fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 252/01)

SATURS

| I–VII | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–VII

| 1.–9. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–9.

| 1. | Kas ir eksporta kompensācijas? |
| --- | --- |

1.

| 2.–3. | Kāda ir eksporta kompensāciju subsīdiju vērtība? |
| --- | --- |

2.–3.

| 4.–6. | Kas ir fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes? |
| --- | --- |

4.–6.

| 7.–9. | Revīzijas tvērums un pieeja |
| --- | --- |

7.–9.

| 10.–52. | APSVĒRUMI |
| --- | --- |

10.–52.

| 10.–42. | Vai dalībvalstis veic fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes sūtījumiem, kuriem piešķir eksporta kompensācijas, kā to paredz regulas? |
| --- | --- |

10.–42.

| 10.–18. | Veikto fizisko pārbaužu skaits un atlases līdzekļi |
| --- | --- |

10.–18.

| 19.–21. | Veikto pārbaužu izmaksas |
| --- | --- |

19.–21.

| 22.–23. | Iepriekšēja brīdināšana par pārbaudēm |
| --- | --- |

22.–23.

| 24. | Vērtīgi beztaras sūtījumi |
| --- | --- |

24.

| 25.–28. | Transportlīdzekļu plombu uzlikšana un aizstājējpārbaudes |
| --- | --- |

25.–28.

| 29.–31. | Aizstājējpārbaužu obligātais skaits un to tvērums |
| --- | --- |

29.–31.

| 32.–33. | Īpašas aizstājējpārbaudes |
| --- | --- |

32.–33.

| 34. | Aizstājējpārbaužu kvalitāte |
| --- | --- |

34.

| 35.–38. | Aizstājējpārbaužu un īpašo aizstājējpārbaužu laikā konstatēto pārkāpumu pēcpārbaude |
| --- | --- |

35.–38.

| 39.–42. | Apstiprinājums par izvešanu no ES |
| --- | --- |

39.–42.

| 43.–45. | Fizisko pārbaužu rezultāti un to konteksts |
| --- | --- |

43.–45.

| 46.–52. | Vai Komisijas veiktā šo pārbaužu izpildes pārraudzība ir apmierinoša, un vai Komisija ir reaģējusi uz šo pārbaužu rezultātiem vai nepilnībām, īstenojot attiecīgus pasākumus? |
| --- | --- |

46.–52.

| 53.–57. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

53.–57.

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Eksporta kompensācijas ir subsīdijas, ko izmaksā lauksaimniecības produktu eksportētājiem, lai kompensētu starpību starp ES iekšējā tirgus cenām un zemāko pasaules tirgus cenu. Lai gan izmaksāto eksporta kompensāciju summa pēdējos gados ir samazinājusies, tā joprojām ir ievērojama, 2005. gadā sasniedzot ap 3 000 miljoniem EUR. Šo tendenci turpināja ar 2 500 miljoniem EUR, ko izmaksāja 2006. gadā. |
| --- | --- |

I.

Eksporta kompensācijas ir subsīdijas, ko izmaksā lauksaimniecības produktu eksportētājiem, lai kompensētu starpību starp ES iekšējā tirgus cenām un zemāko pasaules tirgus cenu. Lai gan izmaksāto eksporta kompensāciju summa pēdējos gados ir samazinājusies, tā joprojām ir ievērojama, 2005. gadā sasniedzot ap 3 000 miljoniem EUR. Šo tendenci turpināja ar 2 500 miljoniem EUR, ko izmaksāja 2006. gadā.

| II. | Lai nodrošinātu kompensāciju izmaksu tikai par atbilstīgām precēm un nepieļautu viltotus prasījumus, eksporta sūtījumiem jāveic pārbaudes. Tās veic gan nosūtīšanas vietā no preču izcelsmes dalībvalsts, gan vietā, kur tās izved no ES teritorijas. Šīs pārbaudes ietver vismaz 5 % visu eksporta deklarāciju fizisku pārbaudīšanu nosūtīšanas vietā un turpmākas vizuālas aizstājējpārbaudes uz ES robežas, lai nodrošinātu, ka deklarētās preces, par kurām prasīta kompensācija, patiešām ir tās, kas tiek faktiski eksportētas. |
| --- | --- |

II.

Lai nodrošinātu kompensāciju izmaksu tikai par atbilstīgām precēm un nepieļautu viltotus prasījumus, eksporta sūtījumiem jāveic pārbaudes. Tās veic gan nosūtīšanas vietā no preču izcelsmes dalībvalsts, gan vietā, kur tās izved no ES teritorijas. Šīs pārbaudes ietver vismaz 5 % visu eksporta deklarāciju fizisku pārbaudīšanu nosūtīšanas vietā un turpmākas vizuālas aizstājējpārbaudes uz ES robežas, lai nodrošinātu, ka deklarētās preces, par kurām prasīta kompensācija, patiešām ir tās, kas tiek faktiski eksportētas.

| III. | Palātas revīzijā pārbaudīja šo pārbaužu sistēmu un tiecās pārliecināties, vai šīs pārbaudes dalībvalstīs tiek veiktas tā, kā tas paredzēts Kopienas tiesību aktos. Turklāt revīzijā pārbaudīja, vai Komisija pienācīgi kontrolē šo pārbaužu īstenošanu un vai tā atbilstīgi rīkojas, kad konstatē īstenošanas nepilnības. |
| --- | --- |

III.

Palātas revīzijā pārbaudīja šo pārbaužu sistēmu un tiecās pārliecināties, vai šīs pārbaudes dalībvalstīs tiek veiktas tā, kā tas paredzēts Kopienas tiesību aktos. Turklāt revīzijā pārbaudīja, vai Komisija pienācīgi kontrolē šo pārbaužu īstenošanu un vai tā atbilstīgi rīkojas, kad konstatē īstenošanas nepilnības.

| IV. | Saistībā ar fiziskajām pārbaudēm Palāta konstatēja, ka, lai gan dalībvalstis ir ievērojušas prasību par fiziskajām pārbaudēm 5 % eksporta deklarāciju, kā tas prasīts, piemēroto metodoloģiju nepilnības dažos gadījumos pat ievērojami samazināja šo fizisko pārbaužu efektivitāti. Konkrēti:






  a) | fiziskās pārbaudes, ko veica iekraušanas vietā (bieži vien eksportētāju telpās), tika sistemātiski veiktas iekraušanas sākumā un bija kļuvušas tik paredzamas, ka vairs neatbilda prasībai būt bez vārdos neizteikta iepriekšēja brīdinājuma. Tas mazina pārbaužu efektivitāti, jo nepieteikta inspekcija paredzēta tam, lai atklātu un nepieļautu viltotas deklarācijas, un palielina nepienācīgi izmaksātu kompensāciju risku; |
| --- | --- | --- |

IV.

Saistībā ar fiziskajām pārbaudēm Palāta konstatēja, ka, lai gan dalībvalstis ir ievērojušas prasību par fiziskajām pārbaudēm 5 % eksporta deklarāciju, kā tas prasīts, piemēroto metodoloģiju nepilnības dažos gadījumos pat ievērojami samazināja šo fizisko pārbaužu efektivitāti. Konkrēti:

a)

fiziskās pārbaudes, ko veica iekraušanas vietā (bieži vien eksportētāju telpās), tika sistemātiski veiktas iekraušanas sākumā un bija kļuvušas tik paredzamas, ka vairs neatbilda prasībai būt bez vārdos neizteikta iepriekšēja brīdinājuma. Tas mazina pārbaužu efektivitāti, jo nepieteikta inspekcija paredzēta tam, lai atklātu un nepieļautu viltotas deklarācijas, un palielina nepienācīgi izmaksātu kompensāciju risku;

| b) | dalībvalstīs izmantotā metode pārbaudei paredzēto eksporta sūtījumu atlasīšanai izvērtās par to, ka pārbaudīja relatīvi daudzus nelielas vērtības un maza riska izvedumus. Tas nav bijis ierobežoto un dārgo muitas resursu produktīvs un efektīvs izmantojums; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīs izmantotā metode pārbaudei paredzēto eksporta sūtījumu atlasīšanai izvērtās par to, ka pārbaudīja relatīvi daudzus nelielas vērtības un maza riska izvedumus. Tas nav bijis ierobežoto un dārgo muitas resursu produktīvs un efektīvs izmantojums;

| c) | metode, ko izmantoja, lai pārbaudītu preču lielapjoma sūtījumus, par kuriem bieži vien paredzētas lielas kompensācijas, nenodrošināja to, lai, kombinējot fiziskās pārbaudes ar dokumentārām pārbaudēm, pārbaudītu visu sūtījumu, uz kuru attiecas nepienācīgi izmaksātu kompensāciju risks. |
| --- | --- |

c)

metode, ko izmantoja, lai pārbaudītu preču lielapjoma sūtījumus, par kuriem bieži vien paredzētas lielas kompensācijas, nenodrošināja to, lai, kombinējot fiziskās pārbaudes ar dokumentārām pārbaudēm, pārbaudītu visu sūtījumu, uz kuru attiecas nepienācīgi izmaksātu kompensāciju risks.

| V. | Aizstājējpārbaužu revīzijā konstatēja, ka:






  a) | atsevišķos gadījumos pārbaudes nebija pietiekami detalizētas un dalībvalstis atšķirīgi interpretēja veicamo pārbaužu skaitu; |
| --- | --- | --- |

V.

Aizstājējpārbaužu revīzijā konstatēja, ka:

a)

atsevišķos gadījumos pārbaudes nebija pietiekami detalizētas un dalībvalstis atšķirīgi interpretēja veicamo pārbaužu skaitu;

| b) | uz ES robežām muitniekiem, kam bija jāveic pārbaudes, bija grūtības identificēt pārbaudāmos sūtījumus. Šim nolūkam viņiem ir jāizslēdz tie sūtījumi, kuriem jau ir veiktas fiziskās pārbaudes un kurus muita ir pienācīgi aizplombējusi, un jāidentificē kā ļoti vērtīgi, augsta riska sūtījumi no atlikušajiem, kas jāpārbauda. |
| --- | --- |

b)

uz ES robežām muitniekiem, kam bija jāveic pārbaudes, bija grūtības identificēt pārbaudāmos sūtījumus. Šim nolūkam viņiem ir jāizslēdz tie sūtījumi, kuriem jau ir veiktas fiziskās pārbaudes un kurus muita ir pienācīgi aizplombējusi, un jāidentificē kā ļoti vērtīgi, augsta riska sūtījumi no atlikušajiem, kas jāpārbauda.

| VI. | Komisijas veiktā pārbaužu uzraudzība un koriģējošā darbība saistībā ar konstatētajām nepilnībām ļauj Palātai izdarīt šādus secinājumus:






  a) | pārbaužu izpildi Komisija kontrolē, veicot revīzijas dalībvalstīs un pārbaudot dalībvalstu ziņojumus, kurus tām prasīts iesniegt par veiktajām eksporta kompensāciju pārbaudēm. Komisija gūst pārliecību no fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm, kas daļēji veido tās kopējo pārliecību par to, ka lauksaimniecības subsīdijas ir izmaksātas likumīgi un pareizi; |
| --- | --- | --- |

VI.

Komisijas veiktā pārbaužu uzraudzība un koriģējošā darbība saistībā ar konstatētajām nepilnībām ļauj Palātai izdarīt šādus secinājumus:

a)

pārbaužu izpildi Komisija kontrolē, veicot revīzijas dalībvalstīs un pārbaudot dalībvalstu ziņojumus, kurus tām prasīts iesniegt par veiktajām eksporta kompensāciju pārbaudēm. Komisija gūst pārliecību no fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm, kas daļēji veido tās kopējo pārliecību par to, ka lauksaimniecības subsīdijas ir izmaksātas likumīgi un pareizi;

| b) | Palātas konstatējumi lielā mērā saskan ar Komisijas pašas revīzijas dienestu iegūtajiem konstatējumiem par to, ka jānodrošina piemērots galveno kontroles mehānismu tvērums. Lai gan Komisija par šīm nepilnībām zināja jau diezgan sen, tā nav savlaicīgi reaģējusi ar tiesību aktu izmaiņām un/vai finanšu korekcijām. |
| --- | --- |

b)

Palātas konstatējumi lielā mērā saskan ar Komisijas pašas revīzijas dienestu iegūtajiem konstatējumiem par to, ka jānodrošina piemērots galveno kontroles mehānismu tvērums. Lai gan Komisija par šīm nepilnībām zināja jau diezgan sen, tā nav savlaicīgi reaģējusi ar tiesību aktu izmaiņām un/vai finanšu korekcijām.

| VII. | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Palāta iesaka:






  a) | Komisijai ierosināt izmaiņas tiesību aktos, lai pastiprinātu fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes un lai nodrošinātu šo pārbaužu saskaņotu un efektīvu piemērošanu; |
| --- | --- | --- |

VII.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Palāta iesaka:

a)

Komisijai ierosināt izmaiņas tiesību aktos, lai pastiprinātu fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes un lai nodrošinātu šo pārbaužu saskaņotu un efektīvu piemērošanu;

| b) | Komisijai īpaši pārskatīt Palātas revīzijas konstatējumus saistībā ar pirms preču iekraušanas veikto pārbaužu derīgumu, lai noteiktu, vai var uzskatīt, ka šīs pārbaudes atbilst kritērijiem, kas jāievēro, lai iegūtu obligāto pārbaužu skaitu, ko prasa Kopienas tiesību akti. |
| --- | --- |

b)

Komisijai īpaši pārskatīt Palātas revīzijas konstatējumus saistībā ar pirms preču iekraušanas veikto pārbaužu derīgumu, lai noteiktu, vai var uzskatīt, ka šīs pārbaudes atbilst kritērijiem, kas jāievēro, lai iegūtu obligāto pārbaužu skaitu, ko prasa Kopienas tiesību akti.

IEVADS

Kas ir eksporta kompensācijas?

| 1. | Eksporta kompensācijas ir subsīdijas, ko izmaksā lauksaimniecības produktu eksportētājiem uz valstīm ārpus ES, lai veicinātu eksportu, kompensējot starpību starp ES iekšējā tirgus cenu un zemāko pasaules tirgus cenu. Kompensācijas izmaksā par eksportēto preču daudzumiem un ar likmēm, kas atšķiras atkarībā no šo preču rakstura un īpašībām. Dažos gadījumos tās atšķiras arī atkarībā no galamērķa valsts. Produktus, ko eksportē uz valstīm ārpus ES, parasti pārvadā konteineros, kravas automobiļos/autopiekabēs un beztaras jeb beramās kuģa kravās. |
| --- | --- |

1.

Eksporta kompensācijas ir subsīdijas, ko izmaksā lauksaimniecības produktu eksportētājiem uz valstīm ārpus ES, lai veicinātu eksportu, kompensējot starpību starp ES iekšējā tirgus cenu un zemāko pasaules tirgus cenu. Kompensācijas izmaksā par eksportēto preču daudzumiem un ar likmēm, kas atšķiras atkarībā no šo preču rakstura un īpašībām. Dažos gadījumos tās atšķiras arī atkarībā no galamērķa valsts. Produktus, ko eksportē uz valstīm ārpus ES, parasti pārvadā konteineros, kravas automobiļos/autopiekabēs un beztaras jeb beramās kuģa kravās.

Kāda ir eksporta kompensāciju subsīdiju vērtība?

| 2. | Izdevumi par eksporta kompensācijām 2005. gadā sasniedza 3 000 miljonus EUR, kas bija kritums no 9 800 miljoniem EUR 1988. gadā. 1. diagrammā attēlots maksājumu sadalījums dalībvalstīm, bet 2. diagrammā – pēc galvenā produkta 2005. gadam. 2006. gadā eksporta kompensāciju apjoms sasniedza 2 500 miljonus EUR. |
| --- | --- |

2.

Izdevumi par eksporta kompensācijām 2005. gadā sasniedza 3 000 miljonus EUR, kas bija kritums no 9 800 miljoniem EUR 1988. gadā. 1. diagrammā attēlots maksājumu sadalījums dalībvalstīm, bet 2. diagrammā – pēc galvenā produkta 2005. gadam. 2006. gadā eksporta kompensāciju apjoms sasniedza 2 500 miljonus EUR.

Image

Image

| 3. | Samazinātie izdevumi par eksporta kompensācijām – kā parādīts 1. tabulā – ir daļēji saistāmi ar to, ka sašaurinās plaisa starp ES un pasaules tirgus cenām gan KLP pakāpenisko reformu dēļ, gan attiecīgi tie ir VVTT/PTO starptautisko tirdzniecības sarunu rezultāti. Dohas sarunu raunda laikā 2005. gada beigās bija sagaidāms, ka eksporta subsīdijas būtu jāatceļ līdz 2013. gada beigām. Tomēr sarunas turpinās, bet galarezultāts vēl nav zināms. |
| --- | --- |

3.

Samazinātie izdevumi par eksporta kompensācijām – kā parādīts 1. tabulā – ir daļēji saistāmi ar to, ka sašaurinās plaisa starp ES un pasaules tirgus cenām gan KLP pakāpenisko reformu dēļ, gan attiecīgi tie ir VVTT/PTO starptautisko tirdzniecības sarunu rezultāti. Dohas sarunu raunda laikā 2005. gada beigās bija sagaidāms, ka eksporta subsīdijas būtu jāatceļ līdz 2013. gada beigām. Tomēr sarunas turpinās, bet galarezultāts vēl nav zināms.

1. tabula

Gada izdevumi eksporta kompensācijām pret lauksaimniecības budžetu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Eksporta kompensāciju maksājumi | Kopējie lauksaimniecības un lauku attīstības maksājumi (1) | Eksporta kompensāciju daļa kopējos lauksaimniecības maksājumos % |
| 1988 | 9 786 | 27 687 | 35,3 % |
| 1992 | 9 470 | 31 276 | 30,3 % |
| 1996 | 5 702 | 39 108 | 14,6 % |
| 2000 | 5 646 | 40 467 | 14,0 % |
| 2004 | 3 384 | 44 761 | 7,6 % |
| 2005 | 3 052 | 48 928 | 6,2 % |
| Avots: ĢD AGRI 35. finanšu pārskats par ELVGF Garantiju nodaļu. |

(miljonos EUR)

Eksporta kompensāciju maksājumi

Kopējie lauksaimniecības un lauku attīstības maksājumi (1)

Eksporta kompensāciju daļa kopējos lauksaimniecības maksājumos %

1988

9 786

27 687

35,3 %

1992

9 470

31 276

30,3 %

1996

5 702

39 108

14,6 %

2000

5 646

40 467

14,0 %

2004

3 384

44 761

7,6 %

2005

3 052

48 928

6,2 %

Avots: ĢD AGRI 35. finanšu pārskats par ELVGF Garantiju nodaļu.

Kas ir fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes?

| 4. | Kopienas finanšu aizsardzībai bija izveidota kontroles sistēma – fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu apvienojums (saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 386/90) un maksājuma pieteikuma dokumentu rūpīgas pārbaudes (2). |
| --- | --- |

4.

Kopienas finanšu aizsardzībai bija izveidota kontroles sistēma – fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu apvienojums (saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 386/90) un maksājuma pieteikuma dokumentu rūpīgas pārbaudes (2).

| 5. | Fiziskās pārbaudes, ko veic muitas dienesti, ir paredzētas, lai pārbaudītu, vai preces atbilst eksporta deklarācijā minētajam aprakstam, kvalitātei un kvantitātei. Ja to nevar noteikt vizuāli (piemēram, piena un gaļas produktu vai pārstrādātu produktu gadījumā), ņem preču paraugus turpmākai laboratorijas analīzei. Fiziskās pārbaudes var veikt iekšzemes iekraušanas vietās (parasti komerctelpās), iekšzemes muitas iestādēs vai vietās, kur preces izved no ES teritorijas. |
| --- | --- |

5.

Fiziskās pārbaudes, ko veic muitas dienesti, ir paredzētas, lai pārbaudītu, vai preces atbilst eksporta deklarācijā minētajam aprakstam, kvalitātei un kvantitātei. Ja to nevar noteikt vizuāli (piemēram, piena un gaļas produktu vai pārstrādātu produktu gadījumā), ņem preču paraugus turpmākai laboratorijas analīzei. Fiziskās pārbaudes var veikt iekšzemes iekraušanas vietās (parasti komerctelpās), iekšzemes muitas iestādēs vai vietās, kur preces izved no ES teritorijas.

| 6. | Turklāt aizstājējpārbaudes ietver vizuālu pārbaudi tam, ka preces, kas apstiprinātas izvešanai no ES, ir tās pašas, kas sākotnēji iekrautas un deklarētas. Šīs pārbaudes veic vietās, kur preces izved no ES. Vispārējs pārskats par to, kā šī sistēma darbojas, ir sniegts pielikumā. |
| --- | --- |

6.

Turklāt aizstājējpārbaudes ietver vizuālu pārbaudi tam, ka preces, kas apstiprinātas izvešanai no ES, ir tās pašas, kas sākotnēji iekrautas un deklarētas. Šīs pārbaudes veic vietās, kur preces izved no ES. Vispārējs pārskats par to, kā šī sistēma darbojas, ir sniegts pielikumā.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 7. | Revīzijas mērķis bija secināt, kādā mērā:






  a) | dalībvalstis veic fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes tiem sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, kā to prasa regulas; |
| --- | --- | --- |

7.

Revīzijas mērķis bija secināt, kādā mērā:

a)

dalībvalstis veic fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes tiem sūtījumiem, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, kā to prasa regulas;

| b) | Komisijas pasākumi šo pārbaužu izpildes kontrolei ir apmierinoši un vai tā ir reaģējusi uz šo pārbaužu rezultātiem vai nepilnībām, īstenojot attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

b)

Komisijas pasākumi šo pārbaužu izpildes kontrolei ir apmierinoši un vai tā ir reaģējusi uz šo pārbaužu rezultātiem vai nepilnībām, īstenojot attiecīgus pasākumus.

| 8. | Palāta:






  a) | izvērtēja sistēmas, ko apmeklētās dalībvalstis bija izveidojušas fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu veikšanai un nolūkā apstiprināt preču izvešanu no ES teritorijas. Tika vērtēta pārbaužu atbilstība Kopienas tiesību aktiem un valsts norādījumiem; |
| --- | --- | --- |

8.

Palāta:

a)

izvērtēja sistēmas, ko apmeklētās dalībvalstis bija izveidojušas fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu veikšanai un nolūkā apstiprināt preču izvešanu no ES teritorijas. Tika vērtēta pārbaužu atbilstība Kopienas tiesību aktiem un valsts norādījumiem;

| b) | izvērtēja šo pārbaužu izpildi, par katru apmeklēto dalībvalsti pārbaudot inspekcijas ziņojumu paraugu, un, kur tas bija iespējams, vēroja muitas veiktās fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes; |
| --- | --- |

b)

izvērtēja šo pārbaužu izpildi, par katru apmeklēto dalībvalsti pārbaudot inspekcijas ziņojumu paraugu, un, kur tas bija iespējams, vēroja muitas veiktās fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes;

| c) | pārskatīja Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas dienestu veiktās šo sistēmu revīzijas. Tika pārbaudīta atbilstība darba programmām, pārskatiem un Komisijas finansiālās noskaidrošanas/atbilstīguma lēmumiem; |
| --- | --- |

c)

pārskatīja Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas dienestu veiktās šo sistēmu revīzijas. Tika pārbaudīta atbilstība darba programmām, pārskatiem un Komisijas finansiālās noskaidrošanas/atbilstīguma lēmumiem;

| d) | pārskatīja Komisijas veikto uzraudzību un pēckontroles pasākumus saistībā ar dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem par šo pārbaužu izpildi; |
| --- | --- |

d)

pārskatīja Komisijas veikto uzraudzību un pēckontroles pasākumus saistībā ar dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem par šo pārbaužu izpildi;

| e) | veica analītiskus pārskatus par datiem, kas attiecas uz fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm un konstatētajiem pārkāpumiem, izmantojot Komisijas CATS
   (3)datus un OLAF datubāzi. |
| --- | --- |

e)

veica analītiskus pārskatus par datiem, kas attiecas uz fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm un konstatētajiem pārkāpumiem, izmantojot Komisijas CATS
   (3)datus un OLAF datubāzi.

| 9. | Revīziju veica no 2004. līdz 2006. gadam Komisijā un 11 dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Francijā, Itālijā, Latvijā (4), Nīderlandē, Polijā (4), Slovēnijā (4), Ungārijā (4) un Vācijā. |
| --- | --- |

9.

Revīziju veica no 2004. līdz 2006. gadam Komisijā un 11 dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Francijā, Itālijā, Latvijā (4), Nīderlandē, Polijā (4), Slovēnijā (4), Ungārijā (4) un Vācijā.

APSVĒRUMI

Vai dalībvalstis veic fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes sūtījumiem, kuriem piešķir eksporta kompensācijas, kā to paredz regulas?

Veikto fizisko pārbaužu skaits un atlases līdzekļi

| 10. | Dalībvalstīm ir jāveic fiziskās pārbaudes 5 % visu eksporta deklarāciju produkta sektorā, izņemot deklarācijas par mazu vērtību vai nelielu daudzumu (mazāk par EUR 200 vai mazāk nekā noteikts svars atkarībā no produkta). Dalībvalstis var variēt procentuālo daudzumu uz produkta sektoru, ja fiziskajām pārbaudēm tās izvēlas sūtījumus, balstoties uz riska analīzi. Tomēr jāsaglabā kopējā likme – 5 % pārbaudāmu deklarāciju. |
| --- | --- |

10.

Dalībvalstīm ir jāveic fiziskās pārbaudes 5 % visu eksporta deklarāciju produkta sektorā, izņemot deklarācijas par mazu vērtību vai nelielu daudzumu (mazāk par EUR 200 vai mazāk nekā noteikts svars atkarībā no produkta). Dalībvalstis var variēt procentuālo daudzumu uz produkta sektoru, ja fiziskajām pārbaudēm tās izvēlas sūtījumus, balstoties uz riska analīzi. Tomēr jāsaglabā kopējā likme – 5 % pārbaudāmu deklarāciju.

| 11. | Komisija ir noteikusi plašu spektru kritēriju, kas jāņem vērā riska analīzē, tostarp produktu īpašības un vērtība, tirdzniecības raksturs, eksportētāju uzticamība u. c (5). Tā, kā noteikts regulās, riska analīzi oficiāli piemērojušas tikai septiņas dalībvalstis (Dānija, Vācija, Īrija, Francija, Austrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste). Pārējās dalībvalstis piemēro noteikumu, ka jāpārbauda 5 % deklarāciju katra produkta sektorā, deklarācijas izvēloties vai nu pēc riska kritērijiem, kas nav paredzēti ar regulu, vai pēc nejaušas atlases. |
| --- | --- |

11.

Komisija ir noteikusi plašu spektru kritēriju, kas jāņem vērā riska analīzē, tostarp produktu īpašības un vērtība, tirdzniecības raksturs, eksportētāju uzticamība u. c (5). Tā, kā noteikts regulās, riska analīzi oficiāli piemērojušas tikai septiņas dalībvalstis (Dānija, Vācija, Īrija, Francija, Austrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste). Pārējās dalībvalstis piemēro noteikumu, ka jāpārbauda 5 % deklarāciju katra produkta sektorā, deklarācijas izvēloties vai nu pēc riska kritērijiem, kas nav paredzēti ar regulu, vai pēc nejaušas atlases.

| 12. | Laikposmā, ko aptvēra Palātas veiktā revīzija, dalībvalstis bija ievērojušas prasību par 5 % veicamo fizisko pārbaužu. Apmeklētajās dalībvalstīs, kur riska analīze ir oficiāli pieņemta, Komisijas noteiktie kritēriji lielā mērā ir ievēroti. |
| --- | --- |

12.

Laikposmā, ko aptvēra Palātas veiktā revīzija, dalībvalstis bija ievērojušas prasību par 5 % veicamo fizisko pārbaužu. Apmeklētajās dalībvalstīs, kur riska analīze ir oficiāli pieņemta, Komisijas noteiktie kritēriji lielā mērā ir ievēroti.

| 13. | Francijā un Vācijā galīgo lēmumu par to, kuras eksporta deklarācijas atlasīt, pieņem vietējā muitas iestāde. Apvienotajā Karalistē riska analīze tiek pārvaldīta centralizēti visā valstī. Deklarācijas, kas pārbaudei atlasītas ar riska analīzes sistēmu, vietējām iestādēm bieži vien bija jāatmet un jānomaina sistēmas problēmu dēļ un tādēļ, ka sistēma bija atlasījusi pārāk daudz līdzīgu sūtījumu. Vajadzība atmest deklarācijas un sistēmā sastaptās problēmas liek apšaubīt riska analīzes darbību Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

13.

Francijā un Vācijā galīgo lēmumu par to, kuras eksporta deklarācijas atlasīt, pieņem vietējā muitas iestāde. Apvienotajā Karalistē riska analīze tiek pārvaldīta centralizēti visā valstī. Deklarācijas, kas pārbaudei atlasītas ar riska analīzes sistēmu, vietējām iestādēm bieži vien bija jāatmet un jānomaina sistēmas problēmu dēļ un tādēļ, ka sistēma bija atlasījusi pārāk daudz līdzīgu sūtījumu. Vajadzība atmest deklarācijas un sistēmā sastaptās problēmas liek apšaubīt riska analīzes darbību Apvienotajā Karalistē.

| 14. | Ja ir piemērota riska analīze, Komisija paredz, ka attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas I pielikumā (pārstrādāti produkti) (6), dalībvalstis var samazināt pārbaudes līdz 0,5 % deklarāciju līmenim, jo šajā gadījumā ir mazāks risks. Ja netiek piemērota riska analīze (piemēram, pārējās 18 dalībvalstīs), jāturpina pārbaudīt 5 % no visām šīm maza riska deklarācijām. |
| --- | --- |

14.

Ja ir piemērota riska analīze, Komisija paredz, ka attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas I pielikumā (pārstrādāti produkti) (6), dalībvalstis var samazināt pārbaudes līdz 0,5 % deklarāciju līmenim, jo šajā gadījumā ir mazāks risks. Ja netiek piemērota riska analīze (piemēram, pārējās 18 dalībvalstīs), jāturpina pārbaudīt 5 % no visām šīm maza riska deklarācijām.

| 15. | Tomēr abos gadījumos (riska analīze vai 5 % uz produkta sektoru) ar fiziskajām pārbaudēm saistītajā datu pārbaudē atklājās, ka bieži tiek pārbaudītas deklarācijas ar zemu eksporta kompensācijas vērtību (mazāku par EUR 200). Lai labāk izmantotu pārbaužu iespējas, eksporta deklarācijas par nelieliem daudzumiem produktu vai par nelielām kompensācijas summām, aprēķinot obligāto pārbaužu skaitu, nebūtu jāņem vērā, ja vien nepastāv krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas risks. Palāta konstatēja, ka zemas vērtības pozīcijas ne vienmēr atlasīja šādi. 2. tabulā parādīts, cik bieži pārbaudes veiktas nelielas vērtības deklarācijām, kā to paziņojušas dalībvalstis CATS datubāzē (7) par 2005. kalendāro gadu. 6 %–13 % no visām veiktajām pārbaudēm bijušas šādas nelielas vērtības pozīcijas. Turpmāka analīze parāda, ka šīs pārbaudes bija tikai 0,1 % no pārbaudītā eksporta vērtības. |
| --- | --- |

15.

Tomēr abos gadījumos (riska analīze vai 5 % uz produkta sektoru) ar fiziskajām pārbaudēm saistītajā datu pārbaudē atklājās, ka bieži tiek pārbaudītas deklarācijas ar zemu eksporta kompensācijas vērtību (mazāku par EUR 200). Lai labāk izmantotu pārbaužu iespējas, eksporta deklarācijas par nelieliem daudzumiem produktu vai par nelielām kompensācijas summām, aprēķinot obligāto pārbaužu skaitu, nebūtu jāņem vērā, ja vien nepastāv krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas risks. Palāta konstatēja, ka zemas vērtības pozīcijas ne vienmēr atlasīja šādi. 2. tabulā parādīts, cik bieži pārbaudes veiktas nelielas vērtības deklarācijām, kā to paziņojušas dalībvalstis CATS datubāzē (7) par 2005. kalendāro gadu. 6 %–13 % no visām veiktajām pārbaudēm bijušas šādas nelielas vērtības pozīcijas. Turpmāka analīze parāda, ka šīs pārbaudes bija tikai 0,1 % no pārbaudītā eksporta vērtības.

2. tabula

Zemas vērtības deklarāciju pārbaužu skaits dalībvalstīs 2005. gadā

Avots: Komisijas CATS datubāze.

2005. kalendārais gads (1.1.2005.–31.12.2005.)

Minimālais līmenis: analīze balstīta uz vienotajā administratīvajā dokumentā norādītajām kopsummām

| Dalībvalsts | Fizisko pārbaužu kopskaits | Pārbaužu kopskaits < 200 EUR | Pārbaužu skaits < 200 EUR kā % no fizisko pārbaužu kopskaita | Fiziski pārbaudīto deklarāciju kopējā vērtība EUR | Kopējā vērtība, kad pārbaudītas deklarācijas zem < 200 EUR | Procentuālā daļa no pārbaudītajām summām < 200 EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 858 | 25 | 3 % | 17 795 108 | 2 398 | |
| DK | 727 | 19 | 3 % | 5 698 179 | 2 589 | |
| DE | 4 906 | 239 | 5 % | 37 689 281 | 20 213 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 325 | 204 | 15 % | 7 282 634 | 23 647 | |
| FR | 1 006 | 113 | 11 % | 15 238 061 | 6 248 | |
| IT | 2 211 | 105 | 5 % | 6 933 376 | 12 262 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 7 851 | 444 | 6 % | 28 648 158 | 53 979 | |
| AT | 405 | 25 | 6 % | 1 738 292 | 2 941 | |
| PT | 370 | 80 | 22 % | 1 826 201 | 7 804 | |
| FI | 424 | 41 | 10 % | 5 054 184 | 3 422 | |
| SE | 388 | 9 | 2 % | 6 514 754 | 1 132 | |
| UK | 402 | 35 | 9 % | 4 222 519 | 3 172 | |
| Kopā ES-15 | 21 356 | 1 354 | 6 % | 143 497 195 | 140 605 | |
| CY | 44 | 3 | 7 % | 336 423 | 246 | |
| CZ | 1 320 | 24 | 2 % | 10 018 787 | 3 057 | |
| EE | 28 | 1 | 4 % | 341 922 | 58 | |
| HU | 559 | 42 | 8 % | 2 823 611 | 5 524 | |
| LT | 213 | 2 | 1 % | 4 538 449 | 203 | |
| LV | 81 | 31 | 38 % | 162 312 | 2 672 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 252 | 20 | 1 % | 21 338 773 | 2 781 | |
| SI | 249 | 8 | 3 % | 678 726 | 1 039 | |
| SK | 658 | 54 | 8 % | 12 604 960 | 4 912 | |
| Kopā ES-10 | 5 404 | 185 | 3 % | 52 843 963 | 20 492 | |
| Kopā ES-25 | 26 760 | 1 539 | 6 % | 196 341 157 | 161 097 | 0,08 % |

Dalībvalsts

Fizisko pārbaužu kopskaits

Pārbaužu kopskaits < 200 EUR

Pārbaužu skaits < 200 EUR kā % no fizisko pārbaužu kopskaita

Fiziski pārbaudīto deklarāciju kopējā vērtība EUR

Kopējā vērtība, kad pārbaudītas deklarācijas zem < 200 EUR

Procentuālā daļa no pārbaudītajām summām < 200 EUR

BE

858

25

3 %

17 795 108

2 398

DK

727

19

3 %

5 698 179

2 589

DE

4 906

239

5 %

37 689 281

20 213

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 325

204

15 %

7 282 634

23 647

FR

1 006

113

11 %

15 238 061

6 248

IT

2 211

105

5 %

6 933 376

12 262

LU

0

0

—

0

0

NL

7 851

444

6 %

28 648 158

53 979

AT

405

25

6 %

1 738 292

2 941

PT

370

80

22 %

1 826 201

7 804

FI

424

41

10 %

5 054 184

3 422

SE

388

9

2 %

6 514 754

1 132

UK

402

35

9 %

4 222 519

3 172

Kopā ES-15

21 356

1 354

6 %

143 497 195

140 605

CY

44

3

7 %

336 423

246

CZ

1 320

24

2 %

10 018 787

3 057

EE

28

1

4 %

341 922

58

HU

559

42

8 %

2 823 611

5 524

LT

213

2

1 %

4 538 449

203

LV

81

31

38 %

162 312

2 672

MT

0

0

—

0

0

PL

2 252

20

1 %

21 338 773

2 781

SI

249

8

3 %

678 726

1 039

SK

658

54

8 %

12 604 960

4 912

Kopā ES-10

5 404

185

3 %

52 843 963

20 492

Kopā ES-25

26 760

1 539

6 %

196 341 157

161 097

0,08 %

Maksimālais līmenis: analīze balstīta uz kopsummām, kas norādītas vienotā administratīvā dokumenta pozīcijās

| Dalībvalsts | Fizisko pārbaužu kopskaits | Pārbaužu kopskaits < 200 EUR | Pārbaužu skaits < 200 EUR kā % no fizisko pārbaužu kopskaita | Fiziski pārbaudīto deklarāciju kopējā vērtība EUR | Kopējā vērtība, kad pārbaudītas deklarācijas zem < 200 EUR | Procentuālā daļa no pārbaudītajām summām < 200 EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 884 | 62 | 7 % | 17 795 108 | 4 406 | |
| DK | 1 081 | 131 | 12 % | 5 698 179 | 13 208 | |
| DE | 5 186 | 415 | 8 % | 37 689 281 | 31 931 | |
| IE | 483 | 15 | 3 % | 4 856 449 | 798 | |
| EL (8) | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| ES | 1 328 | 374 | 28 % | 7 282 634 | 28 535 | |
| FR | 1 193 | 204 | 17 % | 15 238 061 | 14 487 | |
| IT | 2 919 | 592 | 20 % | 6 933 376 | 49 113 | |
| LU | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| NL | 8 328 | 894 | 11 % | 28 648 158 | 87 185 | |
| AT | 508 | 113 | 22 % | 1 738 292 | 10 215 | |
| PT | 477 | 147 | 31 % | 1 826 201 | 12 814 | |
| FI | 957 | 235 | 25 % | 5 054 184 | 16 057 | |
| SE | 391 | 17 | 4 % | 6 514 754 | 1 725 | |
| UK | 474 | 150 | 32 % | 4 222 519 | 12 957 | |
| Kopā ES-15 | 24 209 | 3 349 | 14 % | 143 497 195 | 283 433 | |
| CZ | 1 330 | 29 | 2 % | 10 018 787 | 3 428 | |
| EE | 51 | 14 | 27 % | 341 922 | 803 | |
| CY | 48 | 5 | 10 % | 336 423 | 541 | |
| LV | 138 | 77 | 56 % | 162 312 | 4 505 | |
| LT | 218 | 4 | 2 % | 4 538 449 | 463 | |
| HU | 612 | 81 | 13 % | 2 823 611 | 9 533 | |
| MT | 0 | 0 | — | 0 | 0 | |
| PL | 2 328 | 114 | 5 % | 21 338 773 | 13 022 | |
| SI | 270 | 33 | 12 % | 678 726 | 2 876 | |
| SK | 749 | 92 | 12 % | 12 604 960 | 9 103 | |
| Kopā ES-10 | 5 744 | 449 | 8 % | 52 843 963 | 44 274 | |
| Kopā ES-25 | 29 953 | 3 798 | 13 % | 196 341 157 | 327 707 | 0,17 % |

Dalībvalsts

Fizisko pārbaužu kopskaits

Pārbaužu kopskaits < 200 EUR

Pārbaužu skaits < 200 EUR kā % no fizisko pārbaužu kopskaita

Fiziski pārbaudīto deklarāciju kopējā vērtība EUR

Kopējā vērtība, kad pārbaudītas deklarācijas zem < 200 EUR

Procentuālā daļa no pārbaudītajām summām < 200 EUR

BE

884

62

7 %

17 795 108

4 406

DK

1 081

131

12 %

5 698 179

13 208

DE

5 186

415

8 %

37 689 281

31 931

IE

483

15

3 %

4 856 449

798

EL (8)

0

0

—

0

0

ES

1 328

374

28 %

7 282 634

28 535

FR

1 193

204

17 %

15 238 061

14 487

IT

2 919

592

20 %

6 933 376

49 113

LU

0

0

—

0

0

NL

8 328

894

11 %

28 648 158

87 185

AT

508

113

22 %

1 738 292

10 215

PT

477

147

31 %

1 826 201

12 814

FI

957

235

25 %

5 054 184

16 057

SE

391

17

4 %

6 514 754

1 725

UK

474

150

32 %

4 222 519

12 957

Kopā ES-15

24 209

3 349

14 %

143 497 195

283 433

CZ

1 330

29

2 %

10 018 787

3 428

EE

51

14

27 %

341 922

803

CY

48

5

10 %

336 423

541

LV

138

77

56 %

162 312

4 505

LT

218

4

2 %

4 538 449

463

HU

612

81

13 %

2 823 611

9 533

MT

0

0

—

0

0

PL

2 328

114

5 %

21 338 773

13 022

SI

270

33

12 %

678 726

2 876

SK

749

92

12 %

12 604 960

9 103

Kopā ES-10

5 744

449

8 %

52 843 963

44 274

Kopā ES-25

29 953

3 798

13 %

196 341 157

327 707

0,17 %

| 16. | Ja arī dalībvalstis ievēroja 5 % obligāto pārbaužu daudzumu, daudzas veica lielāku skaitu zemas vērtības pozīciju pārbaužu galvenokārt dažādi interpretētu tiesību aktu dēļ. Šīs zemas vērtības pozīcijas bija iekļautas pārbaudei paredzētajā 5 % obligātajā kopā, no kuras tās, pareizi piemērojot tiesību aktus, bija jāizslēdz. Tādēļ tika veikts vairāk pārbaužu nekā obligātais daudzums, kas noteikts regulās. 2. tabulā parādīts, ka pārbaudīja 1 500–3 800 sūtījumu, kuri bija jāizslēdz. |
| --- | --- |

16.

Ja arī dalībvalstis ievēroja 5 % obligāto pārbaužu daudzumu, daudzas veica lielāku skaitu zemas vērtības pozīciju pārbaužu galvenokārt dažādi interpretētu tiesību aktu dēļ. Šīs zemas vērtības pozīcijas bija iekļautas pārbaudei paredzētajā 5 % obligātajā kopā, no kuras tās, pareizi piemērojot tiesību aktus, bija jāizslēdz. Tādēļ tika veikts vairāk pārbaužu nekā obligātais daudzums, kas noteikts regulās. 2. tabulā parādīts, ka pārbaudīja 1 500–3 800 sūtījumu, kuri bija jāizslēdz.

| 17. | Lai sekmētu produktīvāku un efektīvāku muitas resursu izmantojumu, vajadzēja palielināt minimālo vērtību sūtījumiem, ko uzskatīja par pārbaudāmo kopu un pēc tam pārbaudīja (sk. turpmāk tekstā 19.–21. punktu par izmaksu rentabilitāti). Izskatāmo deklarāciju minimālās vērtības palielināšana fiziskajām pārbaudēm varētu novest pie tā, ka ievērojami samazinās pārbaudāmo objektu skaits. Kā redzams, ja minimālā vērtība ir paaugstināta, tad zemas vērtības eksportu (zem minimālās vērtības) būtu jāturpina pārbaudīt, ja būtu bijušas kādas norādes par krāpšanu vai ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

17.

Lai sekmētu produktīvāku un efektīvāku muitas resursu izmantojumu, vajadzēja palielināt minimālo vērtību sūtījumiem, ko uzskatīja par pārbaudāmo kopu un pēc tam pārbaudīja (sk. turpmāk tekstā 19.–21. punktu par izmaksu rentabilitāti). Izskatāmo deklarāciju minimālās vērtības palielināšana fiziskajām pārbaudēm varētu novest pie tā, ka ievērojami samazinās pārbaudāmo objektu skaits. Kā redzams, ja minimālā vērtība ir paaugstināta, tad zemas vērtības eksportu (zem minimālās vērtības) būtu jāturpina pārbaudīt, ja būtu bijušas kādas norādes par krāpšanu vai ļaunprātīgu izmantošanu.

| 18. | Tas pats attiecas uz aizstājējpārbaudēm. Sūtījumu vērtības analīze, kuriem veiktas aizstājējpārbaudes uz ES austrumu robežām, ir parādīta 3. tabulā. Jāatzīmē, ka preču pavaddokumentos (eksporta deklarācijā vai T5 kontrolkopijā) nav prasīts norādīt pieprasīto kompensāciju vērtību un nav viegli pieejamas informācijas par piemērojamo kompensācijas likmi, jo īpaši par likmēm, kas noteiktas konkursa procedūrās, vai precēm, uz ko neattiecas I pielikums. Tādējādi muitas darbiniekiem ir grūti identificēt pārbaudīšanai piemērotākos sūtījumus. |
| --- | --- |

18.

Tas pats attiecas uz aizstājējpārbaudēm. Sūtījumu vērtības analīze, kuriem veiktas aizstājējpārbaudes uz ES austrumu robežām, ir parādīta 3. tabulā. Jāatzīmē, ka preču pavaddokumentos (eksporta deklarācijā vai T5 kontrolkopijā) nav prasīts norādīt pieprasīto kompensāciju vērtību un nav viegli pieejamas informācijas par piemērojamo kompensācijas likmi, jo īpaši par likmēm, kas noteiktas konkursa procedūrās, vai precēm, uz ko neattiecas I pielikums. Tādējādi muitas darbiniekiem ir grūti identificēt pārbaudīšanai piemērotākos sūtījumus.

3. tabula

To sūtījumu vērtības analīze, kam veic aizstājējpārbaudes pie ES austrumu robežām un ko Palāta ir revidējusi no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 30. septembrim

| Dalībvalsts | Ungārija | Latvija | Polija | Slovēnija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta kompensācijas vērtība (EUR) | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % |
| 0–200 | 25 | 46 | 0 | 0 | 1 | 3 | 17 | 35 |
| NIP vai līdzīgi | 11 | 20 | 11 | 34 | 15 | 43 | 16 | 33 |
| 201–4 000 | 9 | 17 | 7 | 22 | 7 | 20 | 7 | 14 |
| > 4 000 | 9 | 17 | 14 | 44 | 12 | 34 | 9 | 18 |
| Kopā | 54 | 100 | 32 | 100 | 35 | 100 | 49 | 100 |
| NIP | : | nav I pielikumā. |

Dalībvalsts

Ungārija

Latvija

Polija

Slovēnija

Eksporta kompensācijas vērtība (EUR)

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

%

0–200

25

46

0

0

1

3

17

35

NIP vai līdzīgi

11

20

11

34

15

43

16

33

201–4 000

9

17

7

22

7

20

7

14

> 4 000

9

17

14

44

12

34

9

18

Kopā

54

100

32

100

35

100

49

100

NIP

:

nav I pielikumā.

NB! Ungārijas iestādes 100 % pārbaudīja visus kuģus, kas šķērsoja Ungārijas–Serbijas robežu. Tas ievērojami maina to pārbaužu relatīvo īpatsvaru, kas veiktas sūtījumiem zem EUR 200.

Veikto pārbaužu izmaksas

| 19. | Ja sūtījumus eksportam uzrāda izvešanas muitas punktos (šāda situācija galvenokārt sastopama Apvienotās Karalistes un dažās Francijas ostās), fizisko pārbaužu darba veikšanas izmaksas var svārstīties no EUR 120 līdz 400 – atkarībā no vietējiem apstākļiem. Šīs izmaksas ietver konteineru pārvietošanu uz ostas teritoriju vai no tās uz piemērotām izkraušanas vietām un darbu pie konteineru izkraušanas un iekraušanas (sk. 1. izcēlumu).

  1. izcēlumsApvienotās Karalistes eksportētājs nolēma atsaukt savu eksporta kompensācijas pieprasījumu par EUR 293,28, jo tad būtu jāpārvieto 51 konteiners, lai vienu konteineru darītu pieejamu fiziskai pārbaudei, par ko maksā eksportētājs un kas turklāt aizkavētu kuģa atiešanu par piecām stundām. |
| --- | --- |

19.

Ja sūtījumus eksportam uzrāda izvešanas muitas punktos (šāda situācija galvenokārt sastopama Apvienotās Karalistes un dažās Francijas ostās), fizisko pārbaužu darba veikšanas izmaksas var svārstīties no EUR 120 līdz 400 – atkarībā no vietējiem apstākļiem. Šīs izmaksas ietver konteineru pārvietošanu uz ostas teritoriju vai no tās uz piemērotām izkraušanas vietām un darbu pie konteineru izkraušanas un iekraušanas (sk. 1. izcēlumu).

1. izcēlumsApvienotās Karalistes eksportētājs nolēma atsaukt savu eksporta kompensācijas pieprasījumu par EUR 293,28, jo tad būtu jāpārvieto 51 konteiners, lai vienu konteineru darītu pieejamu fiziskai pārbaudei, par ko maksā eksportētājs un kas turklāt aizkavētu kuģa atiešanu par piecām stundām.

| 20. | Ja sūtījumus eksportam uzrāda iekšzemes iekraušanas vietās, nerodas nekādas darba izmaksas, jo parasti sūtījumus uzrāda pirms iekraušanas eksportētāju telpās. Divās no apmeklētajām dalībvalstīm – Vācijā un Itālijā (9) – par fiziskām pārbaudēm maksā eksportētājs. Maksa par vienu stundu iekraušanas vietā ir apmēram EUR 180. |
| --- | --- |

20.

Ja sūtījumus eksportam uzrāda iekšzemes iekraušanas vietās, nerodas nekādas darba izmaksas, jo parasti sūtījumus uzrāda pirms iekraušanas eksportētāju telpās. Divās no apmeklētajām dalībvalstīm – Vācijā un Itālijā (9) – par fiziskām pārbaudēm maksā eksportētājs. Maksa par vienu stundu iekraušanas vietā ir apmēram EUR 180.

| 21. | Kā noprotams no iepriekš minētā, pārbaudes izmaksas var pārsniegt izmaksātās kompensācijas vērtību, apliecinot, ka zemas kompensācijas vērtības deklarāciju pārbaudes nav rentablas. |
| --- | --- |

21.

Kā noprotams no iepriekš minētā, pārbaudes izmaksas var pārsniegt izmaksātās kompensācijas vērtību, apliecinot, ka zemas kompensācijas vērtības deklarāciju pārbaudes nav rentablas.

Iepriekšēja brīdināšana par pārbaudēm

| 22. | Kopienas regulas skaidri nosaka, ka fiziskas pārbaudes jāveic bieži un bez iepriekšēja brīdinājuma un ka fiziskas pārbaudes, par kurām eksportētājs ir saņēmis vārdisku vai vārdos neizteiktu iepriekšēju brīdinājumu, nav ieskaitāmas obligāti veicamo pārbaužu skaitā. Šīs prasības neizpilde Komisijai normāli būtu jāuzskata par nespēju īstenot galveno kontroles mehānismu un būtu jāveic potenciāla korekcija attiecīgajai dalībvalstij. |
| --- | --- |

22.

Kopienas regulas skaidri nosaka, ka fiziskas pārbaudes jāveic bieži un bez iepriekšēja brīdinājuma un ka fiziskas pārbaudes, par kurām eksportētājs ir saņēmis vārdisku vai vārdos neizteiktu iepriekšēju brīdinājumu, nav ieskaitāmas obligāti veicamo pārbaužu skaitā. Šīs prasības neizpilde Komisijai normāli būtu jāuzskata par nespēju īstenot galveno kontroles mehānismu un būtu jāveic potenciāla korekcija attiecīgajai dalībvalstij.

| 23. | Fiziskas pārbaudes, kad tās veica iekraušanas vietā, kas bieži vien ir eksportētāja paša telpas, Palāta novērtēja kā lielā mērā prognozējamas vairākās dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Vācijā. Palāta novēroja, ka muitas darbinieku ierašanās, pirms sākta preču iekraušana, bija ierasta prakse. Pārbaudes, kas sistemātiski sākas pirms iekraušanas, ir pielīdzināmas vārdos neizteiktam brīdinājumam, jo tad, ja muitas darbinieks nav ieradies pirms iekraušanas sākuma, tirgotājs zinās, ka sūtījums tādējādi netiks fiziski pārbaudīts. Pastāv risks, ka tiks iekrauti neatbilstīgi produkti vai nepietiekams produktu daudzums un tiks pieprasīta kompensācija, uz ko tirgotājam nav tiesību. Faktiski tas degradē pārbaudes mērķi un efektivitāti. |
| --- | --- |

23.

Fiziskas pārbaudes, kad tās veica iekraušanas vietā, kas bieži vien ir eksportētāja paša telpas, Palāta novērtēja kā lielā mērā prognozējamas vairākās dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Vācijā. Palāta novēroja, ka muitas darbinieku ierašanās, pirms sākta preču iekraušana, bija ierasta prakse. Pārbaudes, kas sistemātiski sākas pirms iekraušanas, ir pielīdzināmas vārdos neizteiktam brīdinājumam, jo tad, ja muitas darbinieks nav ieradies pirms iekraušanas sākuma, tirgotājs zinās, ka sūtījums tādējādi netiks fiziski pārbaudīts. Pastāv risks, ka tiks iekrauti neatbilstīgi produkti vai nepietiekams produktu daudzums un tiks pieprasīta kompensācija, uz ko tirgotājam nav tiesību. Faktiski tas degradē pārbaudes mērķi un efektivitāti.

Vērtīgi beztaras sūtījumi

| 24. | Beztaras kravas, galvenokārt labību un cukuru, parasti eksportē kā kuģa kravu uz vienu galamērķi. Katra krava var būt ar ļoti lielu eksporta kompensāciju vērtību (piemērs: 2003. gada beigās 6 700 tonnas baltā cukura uz Tunisiju bija 3,4 miljonu EUR vērtas). Tomēr administratīvu iemeslu dēļ saistībā ar eksporta licencēm eksportētājam bieži vien ir jāiesniedz vairākas eksporta deklarācijas par sūtījumu kopumā. Revīzijas laikā konstatētā prakse bija tāda, ka no visas kuģa kravas fiziskā pārbaudē tiek pārbaudīta tikai viena deklarācija. Lai gan šāda pieeja nav pretrunā spēkā esošajiem tiesību aktiem, pašlaik veiktajām fiziskajām pārbaudēm ir vājināta ietekme, jo tās aptver tikai daļu no visas kuģa kravas, tādējādi pārbaudes efektivitāte samazinās (sk. 2. izcēlumu).

  2. izcēlumsKāds eksportētājs iesniedza sešas eksporta deklarācijas par 1 147 tonnām baltā cukura, kas bija jāiekrauj kuģī eksportēšanai uz Lībiju 2006. gada jūlijā (kopējā eksporta kompensāciju vērtība: EUR 268 600). Viena deklarācija par 200 tonnām tika atlasīta fiziskai pārbaudei (eksporta kompensācijas vērtība: EUR 46 840). Apvienotās Karalistes muita novēroja, kā daļa no 200 tonnām tiek iekrauta kuģī. Fiziskā pārbaude sākās pulksten 6.20 un beidzās pulksten 7.10. |
| --- | --- |

24.

Beztaras kravas, galvenokārt labību un cukuru, parasti eksportē kā kuģa kravu uz vienu galamērķi. Katra krava var būt ar ļoti lielu eksporta kompensāciju vērtību (piemērs: 2003. gada beigās 6 700 tonnas baltā cukura uz Tunisiju bija 3,4 miljonu EUR vērtas). Tomēr administratīvu iemeslu dēļ saistībā ar eksporta licencēm eksportētājam bieži vien ir jāiesniedz vairākas eksporta deklarācijas par sūtījumu kopumā. Revīzijas laikā konstatētā prakse bija tāda, ka no visas kuģa kravas fiziskā pārbaudē tiek pārbaudīta tikai viena deklarācija. Lai gan šāda pieeja nav pretrunā spēkā esošajiem tiesību aktiem, pašlaik veiktajām fiziskajām pārbaudēm ir vājināta ietekme, jo tās aptver tikai daļu no visas kuģa kravas, tādējādi pārbaudes efektivitāte samazinās (sk. 2. izcēlumu).

2. izcēlumsKāds eksportētājs iesniedza sešas eksporta deklarācijas par 1 147 tonnām baltā cukura, kas bija jāiekrauj kuģī eksportēšanai uz Lībiju 2006. gada jūlijā (kopējā eksporta kompensāciju vērtība: EUR 268 600). Viena deklarācija par 200 tonnām tika atlasīta fiziskai pārbaudei (eksporta kompensācijas vērtība: EUR 46 840). Apvienotās Karalistes muita novēroja, kā daļa no 200 tonnām tiek iekrauta kuģī. Fiziskā pārbaude sākās pulksten 6.20 un beidzās pulksten 7.10.

Transportlīdzekļu plombu uzlikšana un aizstājējpārbaudes

| 25. | Ja ir jāveic fiziska pārbaude, transportlīdzekļiem parasti jābūt uzliktai muitas plombai. Šādiem sūtījumiem parasti neveic turpmāku aizstājējpārbaudi, ja vien plombas nav salauztas vai noņemtas, – tad jāveic īpaša aizstājējpārbaude, kā paredzēts regulās. Ja ņem vērā vērtību, kādu tas piešķir plombai, sūtījuma faktiskai “caurlaidei”, tad to lietošanai un nozīmei jābūt skaidrai un nepārprotamai. |
| --- | --- |

25.

Ja ir jāveic fiziska pārbaude, transportlīdzekļiem parasti jābūt uzliktai muitas plombai. Šādiem sūtījumiem parasti neveic turpmāku aizstājējpārbaudi, ja vien plombas nav salauztas vai noņemtas, – tad jāveic īpaša aizstājējpārbaude, kā paredzēts regulās. Ja ņem vērā vērtību, kādu tas piešķir plombai, sūtījuma faktiskai “caurlaidei”, tad to lietošanai un nozīmei jābūt skaidrai un nepārprotamai.

| 26. | Parastā administratīvajā procedūrā eksporta deklarāciju apstiprināšanai ietilpst arī tas, ka muitas dienesti var arī uzlikt muitas plombas konteineriem, autopiekabēm vai kravas automobiļiem, neveicot fizisku pārbaudi. Šādu praksi konstatēja Beļģijā, Francijā, Itālijā, Spānijā un Vācijā. Turklāt sūtījumiem, uz kuriem attiecas TIR procedūra (10), arī plombas uzliek muita, un arī šādā gadījumā nav jāveic fiziska pārbaude (sk. 3. izcēlumu un 1. attēlu).

  3. izcēlums2001. gadā sūtījums ar 20 tonnām liellopu gaļas Spānijas muitā tika noformēts eksportam uz galamērķi Krievijā. Sūtījumu, kam plombas uzlika Spānijas muita, nodeva iekšējā glabāšanā saldētavā Hamburgā (izkrāva un pārņēma muitas kontrolē). Pēc tam preces muitas uzraudzībā izņēma no saldētavas pārvešanai ar kravas automašīnu uz Krieviju. Lai gan precēm bija uzlikta plomba, Vācijas muita paņēma paraugu, un analīzes noteica, ka preces ir klasificējamas kā ēdamas liellopu iekšas, par kurām nebija maksājama nekāda kompensācija. Pamatojoties uz šiem rezultātiem, turpmākas izmeklēšanas laikā Spānijā šim pašam eksportētājam atklāja vairākus pārkāpumus apmēram par EUR 497 000, ietverot EUR 56 000 procentos. Pēc administratīvo procedūru pabeigšanas 2006. gada beigās maksājumu aģentūra izdeva piedziņas paziņojumu. Par šo lietu drīzumā tiks pieņemts galīgais lēmums Spānijas tiesā. Apmēram 80 % T5 kontrolkopijas parādīja, ka muita noplombēja sūtījumus izvešanas vietā, neveicot fiziskas pārbaudes un tad – pēc definīcijas – izslēdzot tos no aizstājējpārbaudēs iespējami pārbaudāmo kopas dažādās Kopienas izvešanas vietās. |
| --- | --- |

26.

Parastā administratīvajā procedūrā eksporta deklarāciju apstiprināšanai ietilpst arī tas, ka muitas dienesti var arī uzlikt muitas plombas konteineriem, autopiekabēm vai kravas automobiļiem, neveicot fizisku pārbaudi. Šādu praksi konstatēja Beļģijā, Francijā, Itālijā, Spānijā un Vācijā. Turklāt sūtījumiem, uz kuriem attiecas TIR procedūra (10), arī plombas uzliek muita, un arī šādā gadījumā nav jāveic fiziska pārbaude (sk. 3. izcēlumu un 1. attēlu).

3. izcēlums2001. gadā sūtījums ar 20 tonnām liellopu gaļas Spānijas muitā tika noformēts eksportam uz galamērķi Krievijā. Sūtījumu, kam plombas uzlika Spānijas muita, nodeva iekšējā glabāšanā saldētavā Hamburgā (izkrāva un pārņēma muitas kontrolē). Pēc tam preces muitas uzraudzībā izņēma no saldētavas pārvešanai ar kravas automašīnu uz Krieviju. Lai gan precēm bija uzlikta plomba, Vācijas muita paņēma paraugu, un analīzes noteica, ka preces ir klasificējamas kā ēdamas liellopu iekšas, par kurām nebija maksājama nekāda kompensācija. Pamatojoties uz šiem rezultātiem, turpmākas izmeklēšanas laikā Spānijā šim pašam eksportētājam atklāja vairākus pārkāpumus apmēram par EUR 497 000, ietverot EUR 56 000 procentos. Pēc administratīvo procedūru pabeigšanas 2006. gada beigās maksājumu aģentūra izdeva piedziņas paziņojumu. Par šo lietu drīzumā tiks pieņemts galīgais lēmums Spānijas tiesā. Apmēram 80 % T5 kontrolkopijas parādīja, ka muita noplombēja sūtījumus izvešanas vietā, neveicot fiziskas pārbaudes un tad – pēc definīcijas – izslēdzot tos no aizstājējpārbaudēs iespējami pārbaudāmo kopas dažādās Kopienas izvešanas vietās.

| 27. | Veicot revīziju, Palāta konstatēja, ka plombas, ko uzliek Dānijas un Nīderlandes nosūtītāji/eksportētāji, kuriem pašiem atļauts uzlikt plombas, rada šaubas muitas dienestos, kas atrodas izvešanas vietās no ES, jo šīs “uzņēmumu plombas” nav skaidri atšķiramas no “muitas plombām”. |
| --- | --- |

27.

Veicot revīziju, Palāta konstatēja, ka plombas, ko uzliek Dānijas un Nīderlandes nosūtītāji/eksportētāji, kuriem pašiem atļauts uzlikt plombas, rada šaubas muitas dienestos, kas atrodas izvešanas vietās no ES, jo šīs “uzņēmumu plombas” nav skaidri atšķiramas no “muitas plombām”.

| 28. | Rezultātā daudzi sūtījumi tiek likumīgi vai netīši izslēgti no aizstājējpārbaudēs pārbaudāmo sūtījumu kopas, jo uzliktās plombas īstā vērtība nav skaidra un var raisīt pieņēmumu, ka fiziskā pārbaude jau ir notikusi. Lai novērstu jebkādus pārpratumus, Dānijas muitas iestādes grozīja savus noteikumus par plombu izmantošanu no 2006. gada 1. februāra un turpmāk. |
| --- | --- |

28.

Rezultātā daudzi sūtījumi tiek likumīgi vai netīši izslēgti no aizstājējpārbaudēs pārbaudāmo sūtījumu kopas, jo uzliktās plombas īstā vērtība nav skaidra un var raisīt pieņēmumu, ka fiziskā pārbaude jau ir notikusi. Lai novērstu jebkādus pārpratumus, Dānijas muitas iestādes grozīja savus noteikumus par plombu izmantošanu no 2006. gada 1. februāra un turpmāk.

Aizstājējpārbaužu obligātais skaits un to tvērums

| 29. | Tiesību aktos noteikts (11), ka parasti izvešanas muitas iestādēm jāveic vismaz viena aizstājējpārbaude katru dienu, kurā sūtījumus izved caur ES daudzajiem izvešanas muitas punktiem. Sūtījumi pārbaudei atlasāmi, ja vien iespējams, izmantojot riska analīzi. |
| --- | --- |

29.

Tiesību aktos noteikts (11), ka parasti izvešanas muitas iestādēm jāveic vismaz viena aizstājējpārbaude katru dienu, kurā sūtījumus izved caur ES daudzajiem izvešanas muitas punktiem. Sūtījumi pārbaudei atlasāmi, ja vien iespējams, izmantojot riska analīzi.

| 30. | Šis “noteikums par vienu pārbaudi dienā” ticis interpretēts dažādi. Ja sūtījumi pienāk katru dienu septiņas dienas iekraušanai kuģī, kas atiet septītajā dienā, tad Apvienotajā Karalistē pārbaudīs tikai vienu sūtījumu. Turpretim, ja sūtījumus no ES caur muitas punktu uz robežas starp Latviju un Krieviju izved katru dienu septiņas dienas, tad tiks veiktas septiņas aizstājējpārbaudes. Šādi šo noteikumu piemēro arī Beļģijas, Francijas, Itālijas, Nīderlandes un Vācijas ostās. |
| --- | --- |

30.

Šis “noteikums par vienu pārbaudi dienā” ticis interpretēts dažādi. Ja sūtījumi pienāk katru dienu septiņas dienas iekraušanai kuģī, kas atiet septītajā dienā, tad Apvienotajā Karalistē pārbaudīs tikai vienu sūtījumu. Turpretim, ja sūtījumus no ES caur muitas punktu uz robežas starp Latviju un Krieviju izved katru dienu septiņas dienas, tad tiks veiktas septiņas aizstājējpārbaudes. Šādi šo noteikumu piemēro arī Beļģijas, Francijas, Itālijas, Nīderlandes un Vācijas ostās.

| 31. | Vēl viena interpretācijas problēma attiecas uz sūtījumiem (kravas automobilis/autopiekabe vai konteiners) ar vairākām eksporta deklarācijām, dažos atsevišķos gadījumos – līdz pat 30. Neskaidrie tiesību akti un interpretācijas atšķirības ir novedušas pie tā, ka dažas dalībvalstis (piemēram, Latvija, Ungārija un Slovēnija) pārbauda visu sūtījumu, kamēr lielākā daļa pārējo dalībvalstu pārbaudei izvēlas tikai vienu deklarāciju. |
| --- | --- |

31.

Vēl viena interpretācijas problēma attiecas uz sūtījumiem (kravas automobilis/autopiekabe vai konteiners) ar vairākām eksporta deklarācijām, dažos atsevišķos gadījumos – līdz pat 30. Neskaidrie tiesību akti un interpretācijas atšķirības ir novedušas pie tā, ka dažas dalībvalstis (piemēram, Latvija, Ungārija un Slovēnija) pārbauda visu sūtījumu, kamēr lielākā daļa pārējo dalībvalstu pārbaudei izvēlas tikai vienu deklarāciju.

Īpašas aizstājējpārbaudes

| 32. | Muitas iestādēm pie izvešanas no ES teritorijas ir jāveic īpašas aizstājējpārbaudes, ja konstatēts, ka nosūtītājmuitas punktā uzliktās plombas ir tikušas noņemtas, salauztas vai arī ka nav bijis piešķirts atbrīvojums (12) no plombas uzlikšanas. Īpašās aizstājējpārbaudes var ietvert pilnu fizisko pārbaudi. |
| --- | --- |

32.

Muitas iestādēm pie izvešanas no ES teritorijas ir jāveic īpašas aizstājējpārbaudes, ja konstatēts, ka nosūtītājmuitas punktā uzliktās plombas ir tikušas noņemtas, salauztas vai arī ka nav bijis piešķirts atbrīvojums (12) no plombas uzlikšanas. Īpašās aizstājējpārbaudes var ietvert pilnu fizisko pārbaudi.

| 33. | Revīzijas laikā novērotā prakse bija tāda, ka izvešanas muitas punktos uz ES austrumu robežas (Ungārijā, Latvijā, Polijā, Slovēnijā) tika pārbaudīts katrs kravas automobilis/autopiekabe, kas ļauj pārliecināties par plombu veselumu. Pretēji tam sūtījumus (galvenokārt konteinerus), kurus galīgi izved no Kopienas ostām Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē, tik stingri nepārbauda. Tas ir tādēļ, ka šajās dalībvalstīs muitnieki sistemātiski nepārbauda plombas, kad sūtījumi nonāk muitas punktā, caur kuru tos fiziski izved no ES. Tādējādi sūtījumi ar salauztām, bojātām vai neesošām plombām ne vienmēr tiek identificēti, un tā var izvairīties no īpašām aizstājējpārbaudēm. Šīs problēmas risināšanai Francijas muita ir ieviesusi 2 % papildu valsts pārbaudes likmi sūtījumu plombējumam. |
| --- | --- |

33.

Revīzijas laikā novērotā prakse bija tāda, ka izvešanas muitas punktos uz ES austrumu robežas (Ungārijā, Latvijā, Polijā, Slovēnijā) tika pārbaudīts katrs kravas automobilis/autopiekabe, kas ļauj pārliecināties par plombu veselumu. Pretēji tam sūtījumus (galvenokārt konteinerus), kurus galīgi izved no Kopienas ostām Francijā, Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē, tik stingri nepārbauda. Tas ir tādēļ, ka šajās dalībvalstīs muitnieki sistemātiski nepārbauda plombas, kad sūtījumi nonāk muitas punktā, caur kuru tos fiziski izved no ES. Tādējādi sūtījumi ar salauztām, bojātām vai neesošām plombām ne vienmēr tiek identificēti, un tā var izvairīties no īpašām aizstājējpārbaudēm. Šīs problēmas risināšanai Francijas muita ir ieviesusi 2 % papildu valsts pārbaudes likmi sūtījumu plombējumam.

Aizstājējpārbaužu kvalitāte

| 34. | Principā aizstājējpārbaudēs vizuāli pārbauda preču atbilstību pavaddokumentiem. Pieeja, ko bieži konstatēja muitas punktos apmeklētajās ostās, bija – atvērt konteinera durvis un identificēt tikai tās preces, kas ir uzreiz redzamas, jeb tā sauktās “aizmugures borta” pārbaudes. Bieži vien to darīja tādēļ, ka nebija viegli pieejamu telpu preču izkraušanai, jo īpaši mazās ostās (piemēram, Triestē, Dunkerkē). Labākā prakse tika konstatēta muitas punktos uz ES austrumu robežām, kur pamatīgi pārbaudīja sūtījumus kravas mašīnās ar auduma pārsegumu. |
| --- | --- |

34.

Principā aizstājējpārbaudēs vizuāli pārbauda preču atbilstību pavaddokumentiem. Pieeja, ko bieži konstatēja muitas punktos apmeklētajās ostās, bija – atvērt konteinera durvis un identificēt tikai tās preces, kas ir uzreiz redzamas, jeb tā sauktās “aizmugures borta” pārbaudes. Bieži vien to darīja tādēļ, ka nebija viegli pieejamu telpu preču izkraušanai, jo īpaši mazās ostās (piemēram, Triestē, Dunkerkē). Labākā prakse tika konstatēta muitas punktos uz ES austrumu robežām, kur pamatīgi pārbaudīja sūtījumus kravas mašīnās ar auduma pārsegumu.

Aizstājējpārbaužu un īpašo aizstājējpārbaužu laikā konstatēto pārkāpumu pēcpārbaude

| 35. | Izvešanas muitas iestādēm jāinformē dalībvalstu maksājumu aģentūras par aizstājējpārbaudēs atklātajiem pārkāpumiem, un tās var prasīt sīkākas ziņas par veikto pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

35.

Izvešanas muitas iestādēm jāinformē dalībvalstu maksājumu aģentūras par aizstājējpārbaudēs atklātajiem pārkāpumiem, un tās var prasīt sīkākas ziņas par veikto pēcpārbaudi.

| 36. | Atbildīgajām maksājumu aģentūrām citās dalībvalstīs par pārkāpumiem ir ziņojušas Dānijas, Latvijas, Polijas un Slovēnijas nosūtītājmuitas iestādes. Tomēr vairumā gadījumu tās nav saņēmušas nekādu informāciju par turpmāk veiktajiem pasākumiem, lai gan bija šādu informāciju prasījušas. |
| --- | --- |

36.

Atbildīgajām maksājumu aģentūrām citās dalībvalstīs par pārkāpumiem ir ziņojušas Dānijas, Latvijas, Polijas un Slovēnijas nosūtītājmuitas iestādes. Tomēr vairumā gadījumu tās nav saņēmušas nekādu informāciju par turpmāk veiktajiem pasākumiem, lai gan bija šādu informāciju prasījušas.

| 37. | Īpaša problēma tika konstatēta Dānijas muitas punktā Ālborgā (Aalborg). Šā muitas punkta veiktajās pārbaudēs bieži atklāja trūkstošas plombas izvešanas vietā no ES. Tomēr tā vietā, lai veiktu prasīto īpašo aizstājējpārbaudi, muitas punkts atteicās apstiprināt, ka preces ir atstājušas ES teritoriju, pamatojot to ar nespēju identificēt preces, jo plombu nav bijis. No 2004. gada augusta līdz 2006. gada februārim šis muitas punkts informēja maksājumu aģentūras citās dalībvalstīs par to, ka tas nav varējis apstiprināt 280 (13) sūtījumu izvešanu no ES, jo plombas bijušas noņemtas. Uz 280 paziņojumiem tika saņemtas tikai divas atbildes (14). Saskaņā ar Dānijas muitas datiem maksājumu aģentūras Francijā, Grieķijā, Itālijā un Spānijā nav atbildējušas ne uz vienu no Dānijas iestāžu sūtītajiem paziņojumiem. Septiņpadsmit līdzīgos gadījumos saistībā ar Dānijas izcelsmes eksportu Ālborgas muita nosūtīja informāciju Dānijas maksājumu aģentūrai, un eksporta kompensācijas tika attiecīgi atceltas. |
| --- | --- |

37.

Īpaša problēma tika konstatēta Dānijas muitas punktā Ālborgā (Aalborg). Šā muitas punkta veiktajās pārbaudēs bieži atklāja trūkstošas plombas izvešanas vietā no ES. Tomēr tā vietā, lai veiktu prasīto īpašo aizstājējpārbaudi, muitas punkts atteicās apstiprināt, ka preces ir atstājušas ES teritoriju, pamatojot to ar nespēju identificēt preces, jo plombu nav bijis. No 2004. gada augusta līdz 2006. gada februārim šis muitas punkts informēja maksājumu aģentūras citās dalībvalstīs par to, ka tas nav varējis apstiprināt 280 (13) sūtījumu izvešanu no ES, jo plombas bijušas noņemtas. Uz 280 paziņojumiem tika saņemtas tikai divas atbildes (14). Saskaņā ar Dānijas muitas datiem maksājumu aģentūras Francijā, Grieķijā, Itālijā un Spānijā nav atbildējušas ne uz vienu no Dānijas iestāžu sūtītajiem paziņojumiem. Septiņpadsmit līdzīgos gadījumos saistībā ar Dānijas izcelsmes eksportu Ālborgas muita nosūtīja informāciju Dānijas maksājumu aģentūrai, un eksporta kompensācijas tika attiecīgi atceltas.

| 38. | Problēmu var ilustrēt ar gadījumu, kad Dānijas muita atrada 30 apstiprinātas uzņēmuma plombas kādas kravas automobiļa kabīnē. Drošībai pret preču nomaiņu pārvadājuma laikā plombas bija jāuzliek jau iekraušanas vietā Francijā, bet tās bija nepārprotami brīvi pieejamas. |
| --- | --- |

38.

Problēmu var ilustrēt ar gadījumu, kad Dānijas muita atrada 30 apstiprinātas uzņēmuma plombas kādas kravas automobiļa kabīnē. Drošībai pret preču nomaiņu pārvadājuma laikā plombas bija jāuzliek jau iekraušanas vietā Francijā, bet tās bija nepārprotami brīvi pieejamas.

Apstiprinājums par izvešanu no ES

| 39. | Viens no galvenajiem elementiem, lai apliecinātu tiesības uz eksporta kompensācijām, ir apstiprinājums par to, ka preces ir atstājušas Kopienas muitas teritoriju. Visām eksportētajām precēm vai nu pašā eksporta deklarācijā, vai dokumentā, kas sūtījumam pievienots pārvadājuma laikā (T5 kontrolkopijā), jābūt valsts iestāžu (muitas) zīmogam un parakstam, apstiprinot preču izvešanu. |
| --- | --- |

39.

Viens no galvenajiem elementiem, lai apliecinātu tiesības uz eksporta kompensācijām, ir apstiprinājums par to, ka preces ir atstājušas Kopienas muitas teritoriju. Visām eksportētajām precēm vai nu pašā eksporta deklarācijā, vai dokumentā, kas sūtījumam pievienots pārvadājuma laikā (T5 kontrolkopijā), jābūt valsts iestāžu (muitas) zīmogam un parakstam, apstiprinot preču izvešanu.

| 40. | Apvienotajā Karalistē par preču izvešanas apstiprināšanu, ja preces pārvadā konteineros pa jūru, atbild kuģniecības aģenti un/vai ostas darbinieki. Tiesību aktos prasīts, lai šādu apstiprinājumu sniegtu “kompetentās iestādes” (15). Kuģniecības aģentus un ostas darbiniekus par tādām nevar uzskatīt. Šīs sistēmas pārbaudēs, ko veica Apvienotās Karalistes muita, atklājās, ka 21 % no 913 pārbaudītajiem pieprasījumiem bija nepareizs izvešanas datums. Apvienotajā Karalistē konstatētās procedūras rada risku apstiprināt nepareizu izvešanas datumu un turklāt – tā kā nenotiek tirdzniecības dokumentu sasaistu pārbaudes – risku apstiprināt deklarācijām neatbilstošu preču izvešanu. |
| --- | --- |

40.

Apvienotajā Karalistē par preču izvešanas apstiprināšanu, ja preces pārvadā konteineros pa jūru, atbild kuģniecības aģenti un/vai ostas darbinieki. Tiesību aktos prasīts, lai šādu apstiprinājumu sniegtu “kompetentās iestādes” (15). Kuģniecības aģentus un ostas darbiniekus par tādām nevar uzskatīt. Šīs sistēmas pārbaudēs, ko veica Apvienotās Karalistes muita, atklājās, ka 21 % no 913 pārbaudītajiem pieprasījumiem bija nepareizs izvešanas datums. Apvienotajā Karalistē konstatētās procedūras rada risku apstiprināt nepareizu izvešanas datumu un turklāt – tā kā nenotiek tirdzniecības dokumentu sasaistu pārbaudes – risku apstiprināt deklarācijām neatbilstošu preču izvešanu.

| 41. | Ja preces eksportē pa jūru, Kopienas noteikumi paredz komplicētu iespēju diapazonu, kad muitas iestāde atbild par izvešanas no ES apstiprināšanu un par aizstājējpārbaudi atkarībā no tā, vai pārvadājumu pa jūru (kuģniecības pakalpojumu) muita ir atzinusi par “regulāru” vai par “neregulāru”. Preces, ko nosūta uz regulāriem kuģošanas maršrutiem, ved ar kuģiem, kas kursē tikai starp ostām Kopienas muitas teritorijā. |
| --- | --- |

41.

Ja preces eksportē pa jūru, Kopienas noteikumi paredz komplicētu iespēju diapazonu, kad muitas iestāde atbild par izvešanas no ES apstiprināšanu un par aizstājējpārbaudi atkarībā no tā, vai pārvadājumu pa jūru (kuģniecības pakalpojumu) muita ir atzinusi par “regulāru” vai par “neregulāru”. Preces, ko nosūta uz regulāriem kuģošanas maršrutiem, ved ar kuģiem, kas kursē tikai starp ostām Kopienas muitas teritorijā.

| 42. | Veicot revīziju, konstatēja, ka daži sūtījumi var izvairīties no aizstājējpārbaudēm vietā, kur tos galīgi izved no ES. Piemēram, ja tos transportē pa jūru starp dalībvalstīm, izmantojot “regulārus” kuģošanas maršrutus, pirms tos tālāk pārvadā pa sauszemi uz ES robežpunktu. Rezultātā izvešanu var apstiprināt vietā, kas nav faktiskā Kopienas muitas teritorijas atstāšanas vieta, radot risku, ka tiek apstiprināti nepareizi izvešanas datumi un ka preces, kuru atbilstība eksporta kompensācijām apstiprināta, tad varētu būt atpakaļievestas ES teritorijā (sk. 2. un 3. attēlu). |
| --- | --- |

42.

Veicot revīziju, konstatēja, ka daži sūtījumi var izvairīties no aizstājējpārbaudēm vietā, kur tos galīgi izved no ES. Piemēram, ja tos transportē pa jūru starp dalībvalstīm, izmantojot “regulārus” kuģošanas maršrutus, pirms tos tālāk pārvadā pa sauszemi uz ES robežpunktu. Rezultātā izvešanu var apstiprināt vietā, kas nav faktiskā Kopienas muitas teritorijas atstāšanas vieta, radot risku, ka tiek apstiprināti nepareizi izvešanas datumi un ka preces, kuru atbilstība eksporta kompensācijām apstiprināta, tad varētu būt atpakaļievestas ES teritorijā (sk. 2. un 3. attēlu).

Fizisko pārbaužu rezultāti un to konteksts

| 43. | Dalībvalstīm ir jāziņo par pārkāpumiem, kas atklāti fiziskajās pārbaudēs saistībā ar eksporta kompensācijām. 4. tabulā parādītas no 2000. līdz 2005. gadam fiziskās pārbaudēs atklāto un OLAF
   (16) paziņoto pārkāpumu summas. Kopā tie bijuši 3,5 miljoni EUR. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka ar eksporta kompensācijām saistītie pārkāpumi, kas pēdējo piecu gadu laikā atklāti ar dažādām metodēm, veido apmēram 98,6 miljonus EUR lielu summu. Tie ir apmēram 16 % no visu to pārkāpumu summas, kas saistīti ar lauksaimniecību un kas minētajā laikposmā paziņoti OLAF, kamēr eksporta kompensāciju daļa lauksaimniecības izdevumos bijusi 8,6 %. Tādējādi, lai gan dalībvalstis veic prasīto skaitu fizisko pārbaužu, to rezultāti atklāto pārkāpumu summas ziņā ir relatīvi nelieli. |
| --- | --- |

43.

Dalībvalstīm ir jāziņo par pārkāpumiem, kas atklāti fiziskajās pārbaudēs saistībā ar eksporta kompensācijām. 4. tabulā parādītas no 2000. līdz 2005. gadam fiziskās pārbaudēs atklāto un OLAF
   (16) paziņoto pārkāpumu summas. Kopā tie bijuši 3,5 miljoni EUR. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka ar eksporta kompensācijām saistītie pārkāpumi, kas pēdējo piecu gadu laikā atklāti ar dažādām metodēm, veido apmēram 98,6 miljonus EUR lielu summu. Tie ir apmēram 16 % no visu to pārkāpumu summas, kas saistīti ar lauksaimniecību un kas minētajā laikposmā paziņoti OLAF, kamēr eksporta kompensāciju daļa lauksaimniecības izdevumos bijusi 8,6 %. Tādējādi, lai gan dalībvalstis veic prasīto skaitu fizisko pārbaužu, to rezultāti atklāto pārkāpumu summas ziņā ir relatīvi nelieli.

4. tabula

Fiziskās pārbaudēs atklāto un OLAF paziņoto pārkāpumu vērtības

Paziņoto pārkāpumu summas, balstoties uz fiziskām pārbaudēm, saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kopā |
| BE | | 66 723 | 40 875 | 64 191 | | 57 129 | 228 918 |
| DK | 173 999 | 91 724 | 152 451 | 7 309 | 63 088 | 63 309 | 551 880 |
| DE | 272 941 | 99 239 | 89 706 | 212 440 | | | 674 326 |
| IE | | 14 347 | 62 974 | 0 | 28 378 | | 105 699 |
| EL | | | | | | | 0 |
| ES | 447 637 | 120 226 | | | | | 567 863 |
| FR | | 93 026 | 55 887 | 135 144 | 311 035 | 80 443 | 675 535 |
| IT | | | | 13 258 | 8 351 | 23 800 | 45 409 |
| LU | | | | | | | 0 |
| NL | | | | 108 139 | | | 108 139 |
| AT | 165 748 | 4 300 | 13 931 | 4 662 | 90 616 | 41 685 | 320 942 |
| PT | | 4 031 | 22 481 | 4 021 | 22 982 | 25 246 | 78 761 |
| FI | | | | | | | 0 |
| SE | | | | | | | 0 |
| UK | | | | | | | 0 |
| ES-15 | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 524 450 | 291 612 | 3 357 472 |
| CZ | | | | | | | 0 |
| EE | | | | | | | 0 |
| CY | | | | | | 18 327 | 18 327 |
| LV | | | | | | | 0 |
| LT | | | | | | 18 576 | 18 576 |
| HU | | | | | | | 0 |
| MT | | | | | | | 0 |
| PL | | | | | 8 671 | 50 914 | 59 585 |
| SI | | | | | | | 0 |
| SK | | | | | | | 0 |
| ES-10 | | | | | 8 671 | 87 817 | 96 488 |
| Kopā | 1 060 325 | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 3 453 960 |
| Avots:
  OLAF pārkāpumu datubāze 2006. gada decembrī. |

(EUR)

Dalībvalsts

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Kopā

BE

66 723

40 875

64 191

57 129

228 918

DK

173 999

91 724

152 451

7 309

63 088

63 309

551 880

DE

272 941

99 239

89 706

212 440

674 326

IE

14 347

62 974

0

28 378

105 699

EL

0

ES

447 637

120 226

567 863

FR

93 026

55 887

135 144

311 035

80 443

675 535

IT

13 258

8 351

23 800

45 409

LU

0

NL

108 139

108 139

AT

165 748

4 300

13 931

4 662

90 616

41 685

320 942

PT

4 031

22 481

4 021

22 982

25 246

78 761

FI

0

SE

0

UK

0

ES-15

1 060 325

493 616

438 305

549 164

524 450

291 612

3 357 472

CZ

0

EE

0

CY

18 327

18 327

LV

0

LT

18 576

18 576

HU

0

MT

0

PL

8 671

50 914

59 585

SI

0

SK

0

ES-10

8 671

87 817

96 488

Kopā

1 060 325

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

3 453 960

Avots:
  OLAF pārkāpumu datubāze 2006. gada decembrī.

| 44. | Paziņoto pārkāpumu rādītājs, kas izteikts kā procentuālais daudzums no pārbaudīto deklarāciju vērtības (ja dalībvalstis ir iesniegušas šādu informāciju), arī ir relatīvi neliels. Saskaņā ar dalībvalstu 2005. gada pārskatiem kopējais paziņotais fiziskās pārbaudēs atklāto pārkāpumu rādītājs ir 0,2 % no pārbaudīto eksporta kompensāciju summas (17). |
| --- | --- |

44.

Paziņoto pārkāpumu rādītājs, kas izteikts kā procentuālais daudzums no pārbaudīto deklarāciju vērtības (ja dalībvalstis ir iesniegušas šādu informāciju), arī ir relatīvi neliels. Saskaņā ar dalībvalstu 2005. gada pārskatiem kopējais paziņotais fiziskās pārbaudēs atklāto pārkāpumu rādītājs ir 0,2 % no pārbaudīto eksporta kompensāciju summas (17).

| 45. | Ja salīdzina fiziskās pārbaudēs atklāto pārkāpumu summu ar pārkāpumiem, kas atklāti ar citām metodēm, tad var uzrādīt relatīvi zemu atklāšanas rādītāju. 5. tabulā sniegts pārkāpumu summas salīdzinājums, kā tas paziņots OLAF un atklāts ar fizisko pārbaužu metodēm, kā arī pārkāpumi, kas atklāti tirdzniecības dokumentu ex post pārbaudēs (18). Rezultāts (attiecība 11/1 par labu ex post pārbaudēm) liek domāt, ka ex post pārbaudes, kas veiktas pēc tam, kad eksports fiziski jau noticis, līdz šim izrādījies efektīvāks līdzeklis pārkāpumu atklāšanai. Lai gan tikai dažus pārkāpumu veidus, ko atklāja fiziskajās pārbaudēs, var konstatēt ex post pārbaudēs, kopējā kontroles procesā abi pārbaužu veidi ir neaizstājami, tomēr šie dati mudina domāt, ka fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm jābūt mērķtiecīgākām. |
| --- | --- |

45.

Ja salīdzina fiziskās pārbaudēs atklāto pārkāpumu summu ar pārkāpumiem, kas atklāti ar citām metodēm, tad var uzrādīt relatīvi zemu atklāšanas rādītāju. 5. tabulā sniegts pārkāpumu summas salīdzinājums, kā tas paziņots OLAF un atklāts ar fizisko pārbaužu metodēm, kā arī pārkāpumi, kas atklāti tirdzniecības dokumentu ex post pārbaudēs (18). Rezultāts (attiecība 11/1 par labu ex post pārbaudēm) liek domāt, ka ex post pārbaudes, kas veiktas pēc tam, kad eksports fiziski jau noticis, līdz šim izrādījies efektīvāks līdzeklis pārkāpumu atklāšanai. Lai gan tikai dažus pārkāpumu veidus, ko atklāja fiziskajās pārbaudēs, var konstatēt ex post pārbaudēs, kopējā kontroles procesā abi pārbaužu veidi ir neaizstājami, tomēr šie dati mudina domāt, ka fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm jābūt mērķtiecīgākām.

5. tabula

OLAF paziņoto pārkāpumu summas, kas atklātas ex post administratīvās pārbaudēs (Regula (EEK) Nr. 4045/89)

Avots: OLAF pārkāpumu datubāze 2006. gada 1. decembrī.

Pārkāpumi, kas atklāti revīzijās, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 4045/89 (summas EUR)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | 7 711 833 | 4 655 655 | 5 638 791 | 8 044 471 | 1 695 640 | 27 746 390 |

2001

2002

2003

2004

2005

Kopā

Kopā

7 711 833

4 655 655

5 638 791

8 044 471

1 695 640

27 746 390

Paziņoto pārkāpumu summas, pamatojoties uz fiziskām pārbaudēm, saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 (EUR)

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | 493 616 | 438 305 | 549 164 | 533 121 | 379 429 | 2 393 635 |

2001

2002

2003

2004

2005

Kopā

Kopā

493 616

438 305

549 164

533 121

379 429

2 393 635

Paziņoto pārkāpumu summu salīdzinājums, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Regulu (EEK) Nr. 386/90

(summas 4045/89 dalītas ar summām 386/90)

| Attiecība 4045/89 pret 386/90 | 15,6 | 10,6 | 10,3 | 15,1 | 4,5 | 11,6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Attiecība 4045/89 pret 386/90

15,6

10,6

10,3

15,1

4,5

11,6

Vai Komisijas veiktā šo pārbaužu izpildes pārraudzība ir apmierinoša, un vai Komisija ir reaģējusi uz šo pārbaužu rezultātiem vai nepilnībām, īstenojot attiecīgus pasākumus?

| 46. | Komisija veic dalībvalstīs regulāras revīzijas par eksporta kompensāciju kontroles procedūrām. Par dalībvalstu gada pārskatiem tiek veiktas arī dokumentu pārbaudes. Palāta vērtēja šo revīziju ziņojumus par laikposmu no 2001. līdz 2004. gadam un secināja, ka fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēmā ir bijis adekvāts galveno kontroles mehānismu segums. Komisijas veiktās revīzijas aptvēra galvenās Regulas (EEK) Nr. 386/90 jomas, piemēram, riska analīzes shēmu pielietojums, pietiekams pārbaužu skaits, pareiza pārbaužu dokumentācija, plombu uzlikšanas procedūras, preču izcelsme. Turklāt tika pārbaudīts priekšfinansējums un arī pārbaužu metodoloģija saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 saistībā ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

46.

Komisija veic dalībvalstīs regulāras revīzijas par eksporta kompensāciju kontroles procedūrām. Par dalībvalstu gada pārskatiem tiek veiktas arī dokumentu pārbaudes. Palāta vērtēja šo revīziju ziņojumus par laikposmu no 2001. līdz 2004. gadam un secināja, ka fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēmā ir bijis adekvāts galveno kontroles mehānismu segums. Komisijas veiktās revīzijas aptvēra galvenās Regulas (EEK) Nr. 386/90 jomas, piemēram, riska analīzes shēmu pielietojums, pietiekams pārbaužu skaits, pareiza pārbaužu dokumentācija, plombu uzlikšanas procedūras, preču izcelsme. Turklāt tika pārbaudīts priekšfinansējums un arī pārbaužu metodoloģija saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 saistībā ar eksporta kompensācijām.

| 47. | Komisijas rīcība attiecībā uz dalībvalstu gada pārskatiem saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 attiecas uz visām acīmredzamajām neatbilstībām veicamo pārbaužu skaitam (t. i., dalībvalstu pašu paziņotās neatbilstības). Lai gan dalībvalstu rosinātie jautājumi ir apspriesti Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmēs, joprojām vajadzīga turpmāka rīcība attiecībā uz pārbaužu paredzamību (2003. gada aprīlī izvirzījusi Itālija) un par iespējamo izvairīšanos no aizstājējpārbaudēm (2004. gada maijā izvirzījusi Dānija). Lai pārbaudītu dalībvalstu gada pārskatu pareizību, Palāta pārbaudīja to pārkāpumu summas, kas paziņoti par 2004. gadu, un konstatēja, ka Nīderlandes iestādes ir kopumā paziņojušas par 1,4 miljoniem EUR. Pēc Palātas veiktās izmeklēšanas summu vēlāk samazināja uz EUR 78 000. |
| --- | --- |

47.

Komisijas rīcība attiecībā uz dalībvalstu gada pārskatiem saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 attiecas uz visām acīmredzamajām neatbilstībām veicamo pārbaužu skaitam (t. i., dalībvalstu pašu paziņotās neatbilstības). Lai gan dalībvalstu rosinātie jautājumi ir apspriesti Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmēs, joprojām vajadzīga turpmāka rīcība attiecībā uz pārbaužu paredzamību (2003. gada aprīlī izvirzījusi Itālija) un par iespējamo izvairīšanos no aizstājējpārbaudēm (2004. gada maijā izvirzījusi Dānija). Lai pārbaudītu dalībvalstu gada pārskatu pareizību, Palāta pārbaudīja to pārkāpumu summas, kas paziņoti par 2004. gadu, un konstatēja, ka Nīderlandes iestādes ir kopumā paziņojušas par 1,4 miljoniem EUR. Pēc Palātas veiktās izmeklēšanas summu vēlāk samazināja uz EUR 78 000.

| 48. | Komisijas veikto revīziju rezultātā dalībvalstīs tika ieviestas finanšu korekcijas par dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnībām, kā parādīts
  6. tabulā
  . 67 % jeb 34 miljoni EUR attiecas uz korekcijām, kas izriet no trūkumiem aizstājējpārbaudēs, fiziskajās un dokumentārās pārbaudēs (Beļģija, Dānija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste), kamēr 33 % jeb 16,5 miljoni EUR ir saistīti ar nepilnībām dzīvnieku labturības nodrošināšanā (Vācija, Francija, Nīderlande). |
| --- | --- |

48.

Komisijas veikto revīziju rezultātā dalībvalstīs tika ieviestas finanšu korekcijas par dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnībām, kā parādīts
  6. tabulā
  . 67 % jeb 34 miljoni EUR attiecas uz korekcijām, kas izriet no trūkumiem aizstājējpārbaudēs, fiziskajās un dokumentārās pārbaudēs (Beļģija, Dānija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste), kamēr 33 % jeb 16,5 miljoni EUR ir saistīti ar nepilnībām dzīvnieku labturības nodrošināšanā (Vācija, Francija, Nīderlande).

6. tabula

Eksporta kompensācijas – finanšu korekcijas 2002.-2007. gadam (EUR)

| | Dzīvnieku labturība | Laika grafiki (19) | Fiziskās pārbaudes (20) | Aizstājējpār-baudes | Apmeklējumu datumi | Kavēšanās gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nīderlande (21)
   (25) | 1 064 627 | | | | 27.–29.11.2000.
  8.–10.1.2001. | 3,0 |
| | | | 26 664 623 | 14.–18.5.2001. | 5,7 |
| Vācija (22) | 13 823 822 | | | | 13.–17.11.2000.
  23.–26.1.2001. | 3,6 |
| Francija (22) | 1 649 756 | | | | 23.–25.10.2000.
  5.–9.2.2001. | 3,8 |
| Beļģija (23) | | | 225 713 | | 3.–7.12.2001. | 3,4 |
| Apvienotā Karaliste (24) | | 369 440 | 10 772 | | 2001. gada jūnijs
  2001. gada novembris | 4,3 |
| Dānija | | | | 6 616 032 | 24.–28.9.2001.
  21.6.2002. | |
| Kopā | 16 538 205 | 369 440 | 236 485 | 33 280 655 | | |
| Pavisam kopā | | | | 50 424 785 | | |
| Procentos no korekciju kopsummas | 32,80 % | 0,70 % | 0,50 % | 66,00 % | | |
| NB! Lietotais maiņas kurss:
  EUR 1 = GBP 0,6791 (27.7.2006.). |

Dzīvnieku labturība

Laika grafiki (19)

Fiziskās pārbaudes (20)

Aizstājējpār-baudes

Apmeklējumu datumi

Kavēšanās gadā

Nīderlande (21)
   (25)

1 064 627

27.–29.11.2000.

8.–10.1.2001.

3,0

26 664 623

14.–18.5.2001.

5,7

Vācija (22)

13 823 822

13.–17.11.2000.

23.–26.1.2001.

3,6

Francija (22)

1 649 756

23.–25.10.2000.

5.–9.2.2001.

3,8

Beļģija (23)

225 713

3.–7.12.2001.

3,4

Apvienotā Karaliste (24)

369 440

10 772

2001. gada jūnijs

2001. gada novembris

4,3

Dānija

6 616 032

24.–28.9.2001.

21.6.2002.

Kopā

16 538 205

369 440

236 485

33 280 655

Pavisam kopā

50 424 785

Procentos no korekciju kopsummas

32,80 %

0,70 %

0,50 %

66,00 %

NB! Lietotais maiņas kurss:

EUR 1 = GBP 0,6791 (27.7.2006.).

| 49. | Tomēr joprojām tiek izskatīti gadījumi, kas attiecas uz atbilstības trūkumu saistībā ar aizstājējpārbaudēm Itālijā un Nīderlandē, kur notika revīzijas apmeklējumi 2001./2002. gadā. Tas pats attiecas uz revīzijām, kas veiktas 2004. gadā, kur grāmatojumu noskaidrošanas procedūras var izvērsties par finanšu korekcijām Vācijai, Īrijai, Spānijai, Francijai, Itālijai, Nīderlandei un Apvienotajai Karalistei. Komisijas revidenti atklāja trūkumus saistībā ar fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu kvalitāti, cukura eksportu, sodu uzlikšanu, riska analīzes sistēmu kvalitāti un atbilstību noteiktajam pārbaužu skaitam. |
| --- | --- |

49.

Tomēr joprojām tiek izskatīti gadījumi, kas attiecas uz atbilstības trūkumu saistībā ar aizstājējpārbaudēm Itālijā un Nīderlandē, kur notika revīzijas apmeklējumi 2001./2002. gadā. Tas pats attiecas uz revīzijām, kas veiktas 2004. gadā, kur grāmatojumu noskaidrošanas procedūras var izvērsties par finanšu korekcijām Vācijai, Īrijai, Spānijai, Francijai, Itālijai, Nīderlandei un Apvienotajai Karalistei. Komisijas revidenti atklāja trūkumus saistībā ar fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu kvalitāti, cukura eksportu, sodu uzlikšanu, riska analīzes sistēmu kvalitāti un atbilstību noteiktajam pārbaužu skaitam.

| 50. | Komisija vēl nav efektīvi rīkojusies, lai pēc savu grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas konstatējumu rezultātā paskaidrotu un/vai ieviestu stingrākus tiesību aktus. Pārbaužu paredzamības problēma revīzijas ziņojumos norādīta par Nīderlandi 2004. gada jūnijā, Spāniju 2004. gada maijā un Beļģiju 2005. gada martā, bet līdz šim nav sagatavoti skaidri priekšlikumi par to, kā uzlabot stāvokli. |
| --- | --- |

50.

Komisija vēl nav efektīvi rīkojusies, lai pēc savu grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas konstatējumu rezultātā paskaidrotu un/vai ieviestu stingrākus tiesību aktus. Pārbaužu paredzamības problēma revīzijas ziņojumos norādīta par Nīderlandi 2004. gada jūnijā, Spāniju 2004. gada maijā un Beļģiju 2005. gada martā, bet līdz šim nav sagatavoti skaidri priekšlikumi par to, kā uzlabot stāvokli.

| 51. | Lai gan Komisijas pašas iekšējie standarti nosaka laikposmu no 16 mēnešiem (bez izlīguma) līdz 24 mēnešiem (ar izlīgumu), kas būtu laiks, kāds vajadzīgs starp revīzijas apmeklējumu un galīgo lēmumu, fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu revīzijai šie periodi nav pilnībā ievēroti. |
| --- | --- |

51.

Lai gan Komisijas pašas iekšējie standarti nosaka laikposmu no 16 mēnešiem (bez izlīguma) līdz 24 mēnešiem (ar izlīgumu), kas būtu laiks, kāds vajadzīgs starp revīzijas apmeklējumu un galīgo lēmumu, fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu revīzijai šie periodi nav pilnībā ievēroti.

| 52. | Šā ziņojuma galvenās tēmas/apsvērumus Palāta nosūtīja savos sākotnējos apsvērumos dalībvalstīm un arī darīja pieejamus Komisijai 2005. gada aprīlī. Tos plašāk izskatīja Tirdzniecības mehānismu komitejas sēdēs, no kurām nesenākā notika 2006. gada vidū. Tomēr Komisija vēl nav veikusi konkrētus pasākumus, lai reaģētu uz šiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

52.

Šā ziņojuma galvenās tēmas/apsvērumus Palāta nosūtīja savos sākotnējos apsvērumos dalībvalstīm un arī darīja pieejamus Komisijai 2005. gada aprīlī. Tos plašāk izskatīja Tirdzniecības mehānismu komitejas sēdēs, no kurām nesenākā notika 2006. gada vidū. Tomēr Komisija vēl nav veikusi konkrētus pasākumus, lai reaģētu uz šiem konstatējumiem.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 53. | Saistībā ar fiziskajām pārbaudēm Palāta konstatēja, ka tiesiskās bāzes interpretācijas dalībvalstīs ir novedušas pie daudzām pārbaudēm eksportētāju telpās, kur šīs pārbaudes sistemātiski veica iekraušanas procesa sākumā. Tas ļāva eksportētājam paredzēt pārbaudi, tādējādi mazinot tās efektivitāti. Regulas skaidri nosaka, ka pārbaudēm jānotiek bieži, bez iepriekšēja brīdinājuma un ka pārbaudes, par kurām eksportētājs ir saņēmis vārdisku vai vārdos neizteiktu iepriekšēju brīdinājumu, netiek ieskaitītas obligātajā pārbaužu skaitā.

  1. ieteikumsKomisijai jānodrošina tiesiskā regulējuma pareiza piemērošana, lai garantētu, ka pārbaudes eksportētāju telpās tiek veiktas neparedzami un bez vārdos neizteikta iepriekšēja brīdinājuma. Tai jānodrošina Palātas un pašai savu apsvērumu efektīva pēcpārbaude nolūkā noteikt, vai šādas pārbaudes, kas neatbilst šim kritērijam, būtu ieskaitāmas obligāti prasītajos 5 % pārbaužu. |
| --- | --- |

53.

Saistībā ar fiziskajām pārbaudēm Palāta konstatēja, ka tiesiskās bāzes interpretācijas dalībvalstīs ir novedušas pie daudzām pārbaudēm eksportētāju telpās, kur šīs pārbaudes sistemātiski veica iekraušanas procesa sākumā. Tas ļāva eksportētājam paredzēt pārbaudi, tādējādi mazinot tās efektivitāti. Regulas skaidri nosaka, ka pārbaudēm jānotiek bieži, bez iepriekšēja brīdinājuma un ka pārbaudes, par kurām eksportētājs ir saņēmis vārdisku vai vārdos neizteiktu iepriekšēju brīdinājumu, netiek ieskaitītas obligātajā pārbaužu skaitā.

1. ieteikumsKomisijai jānodrošina tiesiskā regulējuma pareiza piemērošana, lai garantētu, ka pārbaudes eksportētāju telpās tiek veiktas neparedzami un bez vārdos neizteikta iepriekšēja brīdinājuma. Tai jānodrošina Palātas un pašai savu apsvērumu efektīva pēcpārbaude nolūkā noteikt, vai šādas pārbaudes, kas neatbilst šim kritērijam, būtu ieskaitāmas obligāti prasītajos 5 % pārbaužu.

| 54. | Fiziskās pārbaudes tika veiktas ievērojamam skaitam nelielas vērtības deklarāciju, kas nav saskaņā ar tiesību aktiem. 6 %–13 % 2005. gadā veikto fizisko pārbaužu aptvēra tikai 0,1 % no kopējās kompensāciju vērtības, uz ko attiecas šādas pārbaudes. Jo īpaši tas notika tādēļ, ka dalībvalstis deklarāciju atlasi neveica, izmantojot riska analīzi, un pat tajās trijās Palātas apmeklētajās dalībvalstīs, kur riska analīzi piemēroja, regulāri tika pārbaudīti nelielas vērtības sūtījumi.

  2. ieteikumsKomisijai jāpārskata metode, ar kuru dalībvalstis atlasa deklarācijas fizisko pārbaužu veikšanai; tai jāizskata iespēja noteikt obligātu riska analīzes izmantošanu un jāizskata iespēja palielināt minimālo kompensācijas vērtību, par kuru deklarācijai veicama fiziskā pārbaude. Tas padarītu fiziskās pārbaudes rentablākas un palīdzētu nodrošināt produktīvāku muitas resursu izlietojumu, atlasot lielākas vērtības un augstāka riska sūtījumus. |
| --- | --- |

54.

Fiziskās pārbaudes tika veiktas ievērojamam skaitam nelielas vērtības deklarāciju, kas nav saskaņā ar tiesību aktiem. 6 %–13 % 2005. gadā veikto fizisko pārbaužu aptvēra tikai 0,1 % no kopējās kompensāciju vērtības, uz ko attiecas šādas pārbaudes. Jo īpaši tas notika tādēļ, ka dalībvalstis deklarāciju atlasi neveica, izmantojot riska analīzi, un pat tajās trijās Palātas apmeklētajās dalībvalstīs, kur riska analīzi piemēroja, regulāri tika pārbaudīti nelielas vērtības sūtījumi.

2. ieteikumsKomisijai jāpārskata metode, ar kuru dalībvalstis atlasa deklarācijas fizisko pārbaužu veikšanai; tai jāizskata iespēja noteikt obligātu riska analīzes izmantošanu un jāizskata iespēja palielināt minimālo kompensācijas vērtību, par kuru deklarācijai veicama fiziskā pārbaude. Tas padarītu fiziskās pārbaudes rentablākas un palīdzētu nodrošināt produktīvāku muitas resursu izlietojumu, atlasot lielākas vērtības un augstāka riska sūtījumus.

| 55. | Lielapjoma kravu fiziskās pārbaudes var notikt tā, ka fiziskā pārbaude tiek veikta tikai nelielai kravas daļai. Ja to dara izolēti, tālāk nepārliecinoties par to, ka viss sūtījums atbilst deklarācijām un var pretendēt uz kompensāciju, pastāv risks, ka pārbaudes lietderība mazinās.

  3. ieteikumsKomisijai jāizvērtē iespēja precizēt, ka tad, ja daļa no lielapjoma kravas ir atlasīta fiziskai pārbaude, valsts iestādēm jāpārbauda visa krava, piemēram, veicot šķērspārbaudes ar citiem reģistriem un nodrošinot, lai izolēti netiktu pārbaudīta tikai viena sūtījuma daļa. |
| --- | --- |

55.

Lielapjoma kravu fiziskās pārbaudes var notikt tā, ka fiziskā pārbaude tiek veikta tikai nelielai kravas daļai. Ja to dara izolēti, tālāk nepārliecinoties par to, ka viss sūtījums atbilst deklarācijām un var pretendēt uz kompensāciju, pastāv risks, ka pārbaudes lietderība mazinās.

3. ieteikumsKomisijai jāizvērtē iespēja precizēt, ka tad, ja daļa no lielapjoma kravas ir atlasīta fiziskai pārbaude, valsts iestādēm jāpārbauda visa krava, piemēram, veicot šķērspārbaudes ar citiem reģistriem un nodrošinot, lai izolēti netiktu pārbaudīta tikai viena sūtījuma daļa.

| 56. | Saistībā ar aizstājējpārbaudēm Palāta konstatēja, ka:






  a) | dažas no veiktajām pārbaudēm bija tikai pavirša vizuāla apskate daļai no sūtījuma, kas neatbilst pārbaudēm paredzētajam mērķim; |
| --- | --- | --- |

56.

Saistībā ar aizstājējpārbaudēm Palāta konstatēja, ka:

a)

dažas no veiktajām pārbaudēm bija tikai pavirša vizuāla apskate daļai no sūtījuma, kas neatbilst pārbaudēm paredzētajam mērķim;

| b) | dalībvalstīs atšķīrās veids, kādā noteica obligāto veicamo aizstājējpārbaužu skaitu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīs atšķīrās veids, kādā noteica obligāto veicamo aizstājējpārbaužu skaitu;

| c) | noteikumi paredz, ka preces, kam jāveic fiziskās pārbaudes un kam plombas uzlikusi muita, tādā gadījumā ir atbrīvotas no turpmākām aizstājējpārbaudēm (izņemot ārkārtas apstākļus). Revīzija konstatēja, ka daži sūtījumi ar muitas uzliktām plombām (citiem mērķiem), kas tomēr nav fiziski pārbaudīti, pēc tam bija atbrīvoti no aizstājējpārbaužu iespējamības vietā, kur tos izved no ES teritorijas; |
| --- | --- |

c)

noteikumi paredz, ka preces, kam jāveic fiziskās pārbaudes un kam plombas uzlikusi muita, tādā gadījumā ir atbrīvotas no turpmākām aizstājējpārbaudēm (izņemot ārkārtas apstākļus). Revīzija konstatēja, ka daži sūtījumi ar muitas uzliktām plombām (citiem mērķiem), kas tomēr nav fiziski pārbaudīti, pēc tam bija atbrīvoti no aizstājējpārbaužu iespējamības vietā, kur tos izved no ES teritorijas;

| d) | īpašas pārbaudes plombām veic izvešanas muitas posteņos, ja iepriekš uzliktās plombas ir salauztas vai viltotas. Tā kā par šādām plombu pārbaudēm nav skaidru noteikumu, tika konstatēts, ka tās ir veiktas nekonsekventi; |
| --- | --- |

d)

īpašas pārbaudes plombām veic izvešanas muitas posteņos, ja iepriekš uzliktās plombas ir salauztas vai viltotas. Tā kā par šādām plombu pārbaudēm nav skaidru noteikumu, tika konstatēts, ka tās ir veiktas nekonsekventi;

| e) | ja preču sūtījumus pārvadā starp dalībvalstīm pa jūru, pirms tos pa sauszemes ceļu vai dzelzceļu izved no ES teritorijas, ir iespēja, ka tos neatlasīs aizstājējpārbaudēm vietā, kur tos galīgi izved no Kopienas teritorijas; |
| --- | --- |

e)

ja preču sūtījumus pārvadā starp dalībvalstīm pa jūru, pirms tos pa sauszemes ceļu vai dzelzceļu izved no ES teritorijas, ir iespēja, ka tos neatlasīs aizstājējpārbaudēm vietā, kur tos galīgi izved no Kopienas teritorijas;

| f) | sūtījumiem, kas nonāk vietā, no kuras tos izved no ES teritorijas, nav pievienoti dokumenti, kuros skaidri norādīta kompensācijas vērtība vai sūtījumu atbilstība vai neatbilstība kompensācijai, kas traucē muitniekiem, kuri atbild par šādu pārbaužu veikšanu, identificēt pārbaudāmos sūtījumus; |
| --- | --- |

f)

sūtījumiem, kas nonāk vietā, no kuras tos izved no ES teritorijas, nav pievienoti dokumenti, kuros skaidri norādīta kompensācijas vērtība vai sūtījumu atbilstība vai neatbilstība kompensācijai, kas traucē muitniekiem, kuri atbild par šādu pārbaužu veikšanu, identificēt pārbaudāmos sūtījumus;

| g) | ja aizstājējpārbaudēs atklāj pārkāpumus, par to ir jāpaziņo preču izcelsmes dalībvalstij, turklāt var pievienot arī pieprasījumu sniegt informāciju par veikto pēcpārbaudi. Palāta konstatēja, ka šī sistēma nedarbojas, kā paredzēts, un ka informācija par pēcpārbaudēm nenonāk atpakaļ pie iestādēm, kas veikušas pārbaudes. |
| --- | --- |

g)

ja aizstājējpārbaudēs atklāj pārkāpumus, par to ir jāpaziņo preču izcelsmes dalībvalstij, turklāt var pievienot arī pieprasījumu sniegt informāciju par veikto pēcpārbaudi. Palāta konstatēja, ka šī sistēma nedarbojas, kā paredzēts, un ka informācija par pēcpārbaudēm nenonāk atpakaļ pie iestādēm, kas veikušas pārbaudes.

4. ieteikumsPalāta iesaka:aizstājējpārbaužu tiesiskajam regulējumam jānodrošina, lai visu pārbaudei atlasīto sūtījumu varētu vizuāli identificēt;jāapsver iespēja izvirzīt prasību, ka veicamo aizstājējpārbaužu skaits jānosaka, pamatojoties drīzāk uz deklarāciju obligātu procentuālo daudzumu, nevis uz “noteikumu par vienu pārbaudi dienā”;Komisijai jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka eksporta kompensācijām atbilstīgajiem preču sūtījumiem uzlikto plombu vērtība ir skaidra un nepārprotama. Tādējādi tiktu nodrošināts, ka aizstājējpārbaudes attiecas uz visiem eksporta sūtījumiem, kas nav fiziski pārbaudīti un kam nav uzliktas plombas nosūtītājmuitas punktā;Komisijai jāpārskata noteikumi, kas reglamentē aizstājējpārbaudes, ietverot īpašās aizstājējpārbaudes, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs to piemērošana ir saskaņota, un lai par šīm pārbaudēm uz ES robežām atbildīgajiem muitniekiem ir skaidrs, kuri sūtījumi būtu atlasāmi pārbaudēm;Komisijai jānodrošina, ka tiek ievērotas ziņošanas procedūras un pēcpārbaude par paziņotajiem pārkāpumiem, kas atklāti aizstājējpārbaudēs, un ka attiecīgās dalībvalstis efektīvi veic vajadzīgās pēcpārbaudes.

| 57. | Attiecībā uz Komisijas veikto tiesiskās bāzes piemērošanas uzraudzību un rīcību, lai izlabotu tās darbībā apzinātās nepilnības:






  a) | Palātas konstatējumi lielā mērā sasaucas ar Komisijas pašas revīzijas dienestu konstatējumiem. Lai gan Komisija ir bijusi lietas kursā par šīm nepilnībām jau diezgan ilgi, tā nav reaģējusi ar tiesību aktu izmaiņām vai savlaicīgām finanšu korekcijām; |
| --- | --- | --- |

57.

Attiecībā uz Komisijas veikto tiesiskās bāzes piemērošanas uzraudzību un rīcību, lai izlabotu tās darbībā apzinātās nepilnības:

a)

Palātas konstatējumi lielā mērā sasaucas ar Komisijas pašas revīzijas dienestu konstatējumiem. Lai gan Komisija ir bijusi lietas kursā par šīm nepilnībām jau diezgan ilgi, tā nav reaģējusi ar tiesību aktu izmaiņām vai savlaicīgām finanšu korekcijām;

| b) | ex post pārbaudēs par kompensācijām, ko veica dokumentiem, kad eksporta process bija pabeigts, atklāja daudz lielāku skaitu pārkāpumu nekā fiziskajās pārbaudēs, var pieļaut, ka fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm jābūt mērķtiecīgākām; |
| --- | --- |

b)

ex post pārbaudēs par kompensācijām, ko veica dokumentiem, kad eksporta process bija pabeigts, atklāja daudz lielāku skaitu pārkāpumu nekā fiziskajās pārbaudēs, var pieļaut, ka fiziskajām pārbaudēm un aizstājējpārbaudēm jābūt mērķtiecīgākām;

| c) | Komisija kontrolē pārbaužu darbību, veicot revīzijas dalībvalstīs un pārbaudot ziņojumus, kuri dalībvalstīm ir jāiesniedz par veiktajām eksporta kompensāciju pārbaudēm. Komisija gūst pārliecību no šādu pārbaužu darbības, kas veido daļu no tās kopējās pārliecības par to, ka lauksaimniecības subsīdijas ir izmaksātas likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

c)

Komisija kontrolē pārbaužu darbību, veicot revīzijas dalībvalstīs un pārbaudot ziņojumus, kuri dalībvalstīm ir jāiesniedz par veiktajām eksporta kompensāciju pārbaudēm. Komisija gūst pārliecību no šādu pārbaužu darbības, kas veido daļu no tās kopējās pārliecības par to, ka lauksaimniecības subsīdijas ir izmaksātas likumīgi un pareizi.

Palātas konstatētie trūkumi efektīvi jānovērš, lai nodrošinātu, ka fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēma sniedz Komisijai lielāku ticamību par eksporta kompensācijas izdevumu pareizību.

5. ieteikumsPalāta iesaka:Komisijai ierosināt izmaiņas tiesību aktos, lai stiprinātu fiziskās pārbaudes un aizstājējpārbaudes un lai nodrošinātu šādu pārbaužu saskaņotu un efektīvu piemērošanu. Tam būtu jānodrošina, ka pārbaudes nav paredzamas, nosakot, ka pārbaužu atlasei riska analīze ir obligāta, un nodrošinot, lai tiem eksporta sūtījumiem, kam iepriekš nav veiktas fiziskās pārbaudes, tiktu piemērotas aizstājējpārbaudes;Komisijai jo īpaši pārskatīt pirms preču iekraušanas veikto pārbaužu derīgumu, lai noteiktu, vai var uzskatīt, ka šīs pārbaudes atbilst vajadzīgajiem kritērijiem, lai tās ieskaitītu noteikumos prasītajā obligāti veicamo pārbaužu skaitā.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 21. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  ELVGF Garantiju nodaļas izdevumi.

1

Avots: ĢD AGRI 35. finanšu pārskats par ELVGF Garantiju nodaļu.

Avots:

(2)  OV L 42, 16.2.1990., 6. lpp.

2

(3)  Komisijas datubāze CATS (Clearance Audit Trail System), kurā ir dati par eksporta kompensāciju summām, kas izmaksātas par deklarāciju un ELGVF gadā, un papilddati par eksporta kompensāciju deklarācijām.

3

CATS

Clearance Audit Trail System

CATS dati attiecas uz ELVGF gadu, kas ilgst no oktobra vidus līdz oktobra vidum, kurpretim dalībvalstu gada pārskatos sniegtie dati attiecas uz kalendāro gadu.

CATS

(4)  Revīzijas tikai saistībā ar aizstājējpārbaudēm.

4

(5)  Komisijas 1994. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 3122/94, ar kuru nosaka kritērijus riska analīzei attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas saņem kompensācijas (OV L 330, 21.12.1994., 31. lpp.).

5

(6)  Preces, kas nav iekļautas I pielikumā. Eksporta kompensācijas ir izmaksātas par pamatproduktiem, piemēram, labību, cukuru, pienu un sviestu, kad tie ir izmantoti, lai iegūtu tādus produktus kā spirtotie dzērieni, piena produkti, konditorejas izstrādājumi, kūkas un citi cukura konditorejas izstrādājumi.

6

(7)  Palātas veiktā CATS datubāzes analīze atklāja, ka 2005. kalendārajā gadā veiktas 26 760–29 953 pārbaudes, kamēr 11. pantā dalībvalstu ziņojumos bija norādīts šāds fizisko pārbaužu skaits: ES-15–31 003; ES-25–36 249.

7

CATS

(8)  Grieķija neiesniedza datus par fiziskajām pārbaudēm saistībā ar ELVGF par 2005. gadu, tādēļ dati nav norādīti.

8

Avots: Komisijas CATS datubāze.

Avots:

CATS

(9)  Francijas muitā maksā eksportētājs, ja preču noskaidrošana tiek prasīta ārpus muitas iestādes oficiālā darba laika.

9

(10)  Transports internationaux routiers.

10

Transports internationaux routiers.

(11)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/2002 (OV L 322, 27.11.2002., 4. lpp.) 10. panta 2. punkts paredz, ka “katru kalendāro gadu veikto aizstājējkontroļu skaits nav mazāks par to dienu skaitu, kurās eksporta kompensāciju produktus aizved no Kopienas muitas teritorijas caur attiecīgo nobeiguma muitas punktu”.

11

(12)  Atbrīvojumu no plombas uzlikšanas var piešķirt atbilstoši eksportēto preču īpašībām (piem., inkubējamās olas).

12

(13)  2005. gadā aizstājējpārbaudēm atbilstošā sūtījumu kopa bija “1 482”. Īpašo aizstājējpārbaužu veikšanā atklāto pārkāpumu skaits bija “263”.

13

(14)  1) Dānijas muita neapstiprināja izvešanu un informēja Beļģijas maksājumu aģentūru (BIRB) par 2004. gada oktobra aizstājējpārbaudes rezultātiem. Tomēr BIRB izmaksāja apmēram EUR 3 200 lielu eksporta kompensāciju par cukuru, pamatojoties uz pierādījumu par ievešanu no Norvēģijas, un informēja Dānijas muitu par 2005. gada augustā pieņemto lēmumu.

14

BIRB

BIRB

2) 2005. gada jūnijā Dānijas muita atteicās apstiprināt preču izvešanu, jo to identitāti nevarēja noteikt tādēļ, ka nosūtīšanas vietā Vācijā nebija uzlikta plomba. 2005. gada septembrī Vācijas maksājumu aģentūra (HZA Hamburg-Jonas) atteicās maksāt apmēram EUR 21 800 lielu eksporta kompensāciju par sviesta konteineru no Norvēģijas. Holandiešu eksportētājs iesniedza apelāciju pret minēto lēmumu. 2007. gada janvārī šīs lietas izskatīšana Finanzgericht Hamburg vēl nebija pabeigta.

HZA Hamburg-Jonas

Finanzgericht Hamburg

(15)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts: “Ja T5 kontrolkopiju vai valsts dokumentu, kas pierāda, ka produkti ir izvesti no Kopienas muitas teritorijas, ir apstiprinājušas kompetentās iestādes, tad tādi produkti..”

15

(16)  Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai.

16

(17)  11. pants dalībvalstu ziņojumos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2090/2002 un Komisijas kopsavilkuma ziņojums, datēts ar 2006. gada 17. novembri.

17

(18)  Saskaņā ar Padomes 1989. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4045/89 par rūpīgām pārbaudēm, ko dalībvalstis veic attiecībā uz darījumiem, kas ir daļa no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas finansējuma sistēmas (OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp.).

18

(19)  Nepilnības laika plānošanas sistēmas izstrādē.

19

(20)  Nav ievērots obligāti veicamo pārbaužu skaits.

20

(21)  Lēmums Nr. 17 (2004/561/EK); OV L 250, 24.7.2004., 21. lpp.

21

(22)  Lēmums Nr. 18 (2005/354/EK); OV L 112, 3.5.2005., 14. lpp.

22

(23)  Lēmums Nr. 20 (2005/579/EK); OV L 199, 29.7.2005., 84. lpp.

23

(24)  Lēmums Nr. 22 (2006/554/EK); OV L 218, 9.8.2006., 12. lpp.

24

(25)  Lēmums Nr. 24 (2007/243/EK); OV L 106, 24.4.2007., 55. lpp.

25

NB! Lietotais maiņas kurss:

NB!

EUR 1 = GBP 0,6791 (27.7.2006.).

---

ATTĒLI

1. attēls

Liellopu gaļa no Spānijas uz Krieviju caur Vāciju un Latviju ar kravas automobili

Image

Liellopu gaļas sūtījuma eksporta kompensācijas vērtība – EUR 9 000. Preces ceļā uz galamērķi jātur saldētavā (proti, Hamburgā/Vācijā) muitas pārraudzībā noteiktu laikposmu, pirms attiecīgais eksportētājs izlemj par galīgajiem transporta līdzekļiem (kuģis vai kravas automobilis).

2. attēls

Saldētas vistas (mājputnu gaļa) no Morlē (Francija) uz Saūda Arābiju (Saūda Arābija) caur Brestu (Francija) un Roterdamu (Nīderlande) ar fīderi un okeāna kuģi 24 tonnas smagos konteineros

Image

Eksporta kompensācijas vērtība 24 tonnas smagam konteineram 2004. gada novembrī – EUR 10 800.

Nosūtītājmuitas punkts: Morlē.

Izvešanas muitas punkts: Bresta (pārkraušana Roterdamā).

Fīderim Bresta/Roterdama (lai gan komercnozīmē tas ir regulārs kuģošanas maršruts) ir muitas statuss – “neregulārs” kuģošanas maršruts – Muitas kodeksa nozīmē. Preču izvešanu no ES tādējādi pareizi apstiprināja Brestas muita dienā, kad kuģis atstāja Brestas ostu.

3. attēls

Piena krējuma pulveris no Kukstaunas (Apvienotā Karaliste) uz Maskavu (Krievija) caur Roterdamu (Nīderlande), Rīgu (Latvija) un Grebņevu (Latvija) ar kuģi un kravas automobili

Image

Eksporta kompensācijas vērtība 25 tonnas smagam konteineram 2005. gada jūnijā – EUR 13 650.

Nosūtītājmuitas punkts: Belfāsta (iekšzemes preču muitošana Kukstaunā).

Izvešanas (pirmās) muitas punkts: Belfāsta.

Izvešanas (galīgās) muitas punkts: Grebņeva/Latvija.

Atkarībā no izmantotā “regulārā” vai “neregulārā” kuģošanas maršruta izvešanas muitas punkts, kas atbild par aizstājējpārbaudēm un apstiprinājumu preču izvešanai no Kopienas teritorijas, var būt Belfāsta/Apvienotā Karaliste, Roterdama/Nīderlande vai Grebņeva/Latvija.

---

PIELIKUMS

SISTĒMAS DARBĪBA

Turpmāk īsi aprakstīta eksporta kompensāciju sūtījumu fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēma un apstiprinājums par sūtījumu izvešanu no ES:

| a) | eksportētāji var uzrādīt savus eksporta kompensāciju sūtījumus iekšzemes iekraušanas vietā (komerctelpās) vai muitas punktos, kas atrodas vai nu iekšzemē, vai vietā, kur notiek izvešana no ES; |
| --- | --- |

a)

eksportētāji var uzrādīt savus eksporta kompensāciju sūtījumus iekšzemes iekraušanas vietā (komerctelpās) vai muitas punktos, kas atrodas vai nu iekšzemē, vai vietā, kur notiek izvešana no ES;

| b) | precēm jābūt pievienotai eksporta deklarācijai, kurā cita starpā sniegts preces apraksts un norādīts daudzums; |
| --- | --- |

b)

precēm jābūt pievienotai eksporta deklarācijai, kurā cita starpā sniegts preces apraksts un norādīts daudzums;

| c) | ja preces uzrāda iekšzemes iekraušanas vietā, eksportētājam parasti 24 stundas iepriekš jāpaziņo par iekraušanas sākuma un beigu laiku (iepriekšēja paziņošana) (1); |
| --- | --- |

c)

ja preces uzrāda iekšzemes iekraušanas vietā, eksportētājam parasti 24 stundas iepriekš jāpaziņo par iekraušanas sākuma un beigu laiku (iepriekšēja paziņošana) (1);

| d) | gadā fiziski jāpārbauda ne mazāk kā 5 % eksporta deklarāciju, kas iesniegtas par produkta sektoru (2); |
| --- | --- |

d)

gadā fiziski jāpārbauda ne mazāk kā 5 % eksporta deklarāciju, kas iesniegtas par produkta sektoru (2);

| e) | samazināts pārbaužu skaits produkta sektorā (3) ir atļauts, ja pārbaudāmo deklarāciju atlasei izmanto riska analīzi, tomēr jāturpina ievērot kopējo deklarāciju pārbaužu skaitu – 5 %. Fiziskās pārbaudes “augsta riska” produktu sektorā var aizstāt pārbaužu skaitu, kas mazāks nekā 5 %, “zema riska” produktu sektoros; |
| --- | --- |

e)

samazināts pārbaužu skaits produkta sektorā (3) ir atļauts, ja pārbaudāmo deklarāciju atlasei izmanto riska analīzi, tomēr jāturpina ievērot kopējo deklarāciju pārbaužu skaitu – 5 %. Fiziskās pārbaudes “augsta riska” produktu sektorā var aizstāt pārbaužu skaitu, kas mazāks nekā 5 %, “zema riska” produktu sektoros;

| f) | nelielas eksporta kompensāciju vērtības un neliela daudzuma deklarācijas (< 200 euro un < 500 kg) fizisku pārbaužu veikšanai nebūtu izskatāmas, ja vien nav aizdomu par krāpšanu vai ļaunprātīgu izmantošanu (4); |
| --- | --- |

f)

nelielas eksporta kompensāciju vērtības un neliela daudzuma deklarācijas (< 200 euro un < 500 kg) fizisku pārbaužu veikšanai nebūtu izskatāmas, ja vien nav aizdomu par krāpšanu vai ļaunprātīgu izmantošanu (4);

| g) | fiziskās pārbaudes neieskaita pie pārbaudēm, ja eksportētājs ir saņēmis vārdisku vai vārdos neizteiktu brīdinājumu (5); |
| --- | --- |

g)

fiziskās pārbaudes neieskaita pie pārbaudēm, ja eksportētājs ir saņēmis vārdisku vai vārdos neizteiktu brīdinājumu (5);

| h) | ja preces fiziski izved no ES teritorijas dažādās vietās, kur preces un eksporta deklarācijas uzrādītas, transporta līdzekļiem vai iepakojumam jābūt noslēgtam ar plombu. Plombas uzliek muitas iestādes vai paši eksportētāji, kam muita atļāvusi izmantot uzņēmumu plombas (6); |
| --- | --- |

h)

ja preces fiziski izved no ES teritorijas dažādās vietās, kur preces un eksporta deklarācijas uzrādītas, transporta līdzekļiem vai iepakojumam jābūt noslēgtam ar plombu. Plombas uzliek muitas iestādes vai paši eksportētāji, kam muita atļāvusi izmantot uzņēmumu plombas (6);

| i) | aizstājējpārbaudes (7) jāveic vismaz tik deklarācijām, cik ir dienu, kurās ar neuzliktu plombu (8) eksporta kompensācijas preces izved no ES caur attiecīgo muitas punktu (principā obligātais skaits ir – viena “deklarācija” dienā); |
| --- | --- |

i)

aizstājējpārbaudes (7) jāveic vismaz tik deklarācijām, cik ir dienu, kurās ar neuzliktu plombu (8) eksporta kompensācijas preces izved no ES caur attiecīgo muitas punktu (principā obligātais skaits ir – viena “deklarācija” dienā);

| j) | turklāt jāveic īpašas pārbaudes, ja plombas ir bijušas noņemtas vai tikušas salauztas vai ja atbrīvojums no plombu uzlikšanas nav bijis piešķirts; |
| --- | --- |

j)

turklāt jāveic īpašas pārbaudes, ja plombas ir bijušas noņemtas vai tikušas salauztas vai ja atbrīvojums no plombu uzlikšanas nav bijis piešķirts;

| k) | aizstājējpārbaudes ir vizuālas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka preces atbilst tām pievienotajam muitas dokumentam; |
| --- | --- |

k)

aizstājējpārbaudes ir vizuālas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka preces atbilst tām pievienotajam muitas dokumentam;

| l) | eksporta kompensācijas ir izmaksājamas pēc muitas apstiprinājuma tam, ka preces ir izvestas no ES teritorijas (9). |
| --- | --- |

l)

eksporta kompensācijas ir izmaksājamas pēc muitas apstiprinājuma tam, ka preces ir izvestas no ES teritorijas (9).

---

(1)  Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkts.

(2)  Regulas (EEK) Nr. 386/90 3. pants.

(3)  “..produkta sektorā obligāta 2 % minimālā likme.”

(4)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 2. pants.

(5)  Regulas (EEK) Nr. 386/90 3. pants un Regulas (EK) Nr. 2090/2002 5. pants.

(6)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 7. pants.

(7)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. pants.

(8)  Aizstājējpārbaudes parasti nav jāveic, ja sūtījumam izvešanas sākumā muita ir uzlikusi plombas, jo šādus sūtījumus uzskata par fiziski pārbaudītiem un deklarācijai atbilstošiem.

(9)  Ja kompensācijas likmes galamērķa valstīs atšķiras, vajadzīgs pierādījums par to, ka preces ir laistas tirgū deklarētajā galamērķa valstī.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Eksporta kompensācijas bija KLP galvenais pīlārs līdz 1992. gada KLP reformām un ir zaudējušas nozīmi līdz ar secīgām KLP reformām. Skaitļi 1. tabulā to ilustrē: no 9,8 miljardiem euro 1988. gadā līdz 2,5 miljardiem euro 2006. gadā. Eksporta kompensācijām 2007. gada budžetā paredzēti tikai 1,4 miljardi euro. Svarīgākais ir tas, ka Komisija ir uzņēmusies politiskas saistības PTO ietvaros līdz 2013. gadam atcelt visas eksporta kompensācijas.
  Tomēr līdz pēdējās eksporta kompensācijas izmaksāšanai ir jāsaglabā pilnībā funkcionējoša kontroles sistēma. Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē lielāko daļu ieteikumu, kuri tiks īstenoti. Tomēr kontroles sistēmas būtiskas izmaiņas nedrīkst nevajadzīgi sarežģīt likumdošanu vai nesamērīgi palielināt administratīvo slogu administrācijām un ieinteresētām personām, lai novērstu potenciālos riskus. Tas nebūtu attaisnojams, ņemot vērā, ka eksporta kompensāciju režīms tagad tiek pakāpeniski likvidēts un tiks atcelts. |
| --- | --- |

I.

Eksporta kompensācijas bija KLP galvenais pīlārs līdz 1992. gada KLP reformām un ir zaudējušas nozīmi līdz ar secīgām KLP reformām. Skaitļi 1. tabulā to ilustrē: no 9,8 miljardiem euro 1988. gadā līdz 2,5 miljardiem euro 2006. gadā. Eksporta kompensācijām 2007. gada budžetā paredzēti tikai 1,4 miljardi euro. Svarīgākais ir tas, ka Komisija ir uzņēmusies politiskas saistības PTO ietvaros līdz 2013. gadam atcelt visas eksporta kompensācijas.

Tomēr līdz pēdējās eksporta kompensācijas izmaksāšanai ir jāsaglabā pilnībā funkcionējoša kontroles sistēma. Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē lielāko daļu ieteikumu, kuri tiks īstenoti. Tomēr kontroles sistēmas būtiskas izmaiņas nedrīkst nevajadzīgi sarežģīt likumdošanu vai nesamērīgi palielināt administratīvo slogu administrācijām un ieinteresētām personām, lai novērstu potenciālos riskus. Tas nebūtu attaisnojams, ņemot vērā, ka eksporta kompensāciju režīms tagad tiek pakāpeniski likvidēts un tiks atcelts.

| II. | Eksporta sūtījumu fiziskās pārbaudes ir kopējās visaptverošās kontroles sistēmas daļa. Tā ietver arī 100 % eksporta kompensāciju prasījumu ex ante administratīvu kontroli, ex post kontroli saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Komisijas pārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas ietvaros. |
| --- | --- |

II.

Eksporta sūtījumu fiziskās pārbaudes ir kopējās visaptverošās kontroles sistēmas daļa. Tā ietver arī 100 % eksporta kompensāciju prasījumu ex ante administratīvu kontroli, ex post kontroli saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Komisijas pārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas ietvaros.

| IV. | a) | Komisija apzinās kontroles paredzamības risku un Tirdzniecības mehānismu komitejas 2005. gada 10. maija sanāksmē atgādināja dalībvalstīm par nepieciešamību mainīt fizisko pārbaužu laiku, lai saglabātu pārsteiguma elementu. |
| --- | --- | --- |

IV.

a)

Komisija apzinās kontroles paredzamības risku un Tirdzniecības mehānismu komitejas 2005. gada 10. maija sanāksmē atgādināja dalībvalstīm par nepieciešamību mainīt fizisko pārbaužu laiku, lai saglabātu pārsteiguma elementu.

| b) | Saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem 2005. gadā tika veiktas fiziskas pārbaudes attiecībā uz 6,08 % no visiem izvedumiem, kuru apjoms pārsniedz de minimis robežu. Šie izvedumi veido gandrīz 7 % no izvedumiem vērtības izteiksmē, kas liecina, ka kontrole netika koncentrēta uz nelielas vērtības izvedumiem. |
| --- | --- |

b)

Saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem 2005. gadā tika veiktas fiziskas pārbaudes attiecībā uz 6,08 % no visiem izvedumiem, kuru apjoms pārsniedz de minimis robežu. Šie izvedumi veido gandrīz 7 % no izvedumiem vērtības izteiksmē, kas liecina, ka kontrole netika koncentrēta uz nelielas vērtības izvedumiem.

| c) | Izmantotajā metodē ievēroti tiesību aktu un politikas mērķi. Preču lielapjoma sūtījumu pārbaude izlases veidā ir līdzīga attieksmei pret citu veidu precēm. |
| --- | --- |

c)

Izmantotajā metodē ievēroti tiesību aktu un politikas mērķi. Preču lielapjoma sūtījumu pārbaude izlases veidā ir līdzīga attieksmei pret citu veidu precēm.

| V. | a) | Aizstājējpārbaudes ir vizuāla pārbaude, vai izvešanas muitas punktā uzrādīto preču identitāte atbilst nosūtītājmuitas punktā deklarētajām precēm (1). |
| --- | --- | --- |

V.

a)

Aizstājējpārbaudes ir vizuāla pārbaude, vai izvešanas muitas punktā uzrādīto preču identitāte atbilst nosūtītājmuitas punktā deklarētajām precēm (1).

Attiecībā uz veikto pārbaužu skaitu dalībvalstis lielā mērā ir ievērojušas obligātās prasības.

| VI. | a) | Komisija atzinīgi vērtē šā ziņojuma 46. punktā ietvertos konstatējumus, jo īpaši konstatējumu, ka “Palāta vērtēja (Komisijas) revīziju ziņojumus par laikposmu no 2001. līdz 2004. gadam un secināja, ka fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēmā ir bijis adekvāts galveno kontroles mehānismu segums”. |
| --- | --- | --- |

VI.

a)

Komisija atzinīgi vērtē šā ziņojuma 46. punktā ietvertos konstatējumus, jo īpaši konstatējumu, ka “Palāta vērtēja (Komisijas) revīziju ziņojumus par laikposmu no 2001. līdz 2004. gadam un secināja, ka fizisko pārbaužu un aizstājējpārbaužu sistēmā ir bijis adekvāts galveno kontroles mehānismu segums”.

| b) | Komisija savlaicīgi ir paziņojusi attiecīgos konstatējumus dalībvalstīm. Ja tam ir pamatojums, šo konstatējumu rezultātā notiks finanšu līdzekļu atgūšana ES budžetam. |
| --- | --- |

b)

Komisija savlaicīgi ir paziņojusi attiecīgos konstatējumus dalībvalstīm. Ja tam ir pamatojums, šo konstatējumu rezultātā notiks finanšu līdzekļu atgūšana ES budžetam.

Tiek gatavotas juridiskas izmaiņas Padomes Regulā (EEK) Nr. 386/90 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 2090/2002, lai cita starpā novērstu Revīzijas palātas norādītās nepilnības.

| VII. | b) | Dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejas 2005. gada 10. maija sanāksmē tika atgādināts par nepieciešamību mainīt fizisko pārbaužu laiku, un tiek sagaidīts, ka tās ir attiecīgi reaģējušas. |
| --- | --- | --- |

VII.

b)

Dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejas 2005. gada 10. maija sanāksmē tika atgādināts par nepieciešamību mainīt fizisko pārbaužu laiku, un tiek sagaidīts, ka tās ir attiecīgi reaģējušas.

Pēc rūpīgas apsvēršanas un apspriedēm Komisija tuvākajā laikā iesniegs juridiskus priekšlikumus dalībvalstu atzinumam Tirdzniecības mehānismu komitejā.

IEVADS

| 1. | Eksporta kompensācijas bija KLP galvenais pīlārs līdz 1992. gada KLP reformām un ir zaudējušas nozīmi līdz ar secīgām KLP reformām. Skaitļi 1. tabulā to ilustrē: no 9,8 miljardiem euro 1988. gadā līdz 2,5 miljardiem euro 2006. gadā. Eksporta kompensācijām 2007. gada budžetā paredzēti tikai 1,4 miljardi euro. Svarīgākais ir tas, ka Komisija ir uzņēmusies politiskas saistības PTO ietvaros līdz 2013. gadam atcelt visas eksporta kompensācijas.
  Tomēr līdz pēdējās eksporta kompensācijas izmaksāšanai ir jāsaglabā pilnībā funkcionējoša kontroles sistēma. Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē lielāko daļu ieteikumu, kuri tiks īstenoti. Tomēr kontroles sistēmas būtiskas izmaiņas nedrīkst nevajadzīgi sarežģīt likumdošanu vai nesamērīgi palielināt administratīvo slogu administrācijām un ieinteresētajām personām, lai novērstu potenciālos riskus. Tas nebūtu attaisnojams, ņemot vērā, ka eksporta kompensāciju režīms tagad tiek pakāpeniski likvidēts un tiks atcelts. |
| --- | --- |

1.

Eksporta kompensācijas bija KLP galvenais pīlārs līdz 1992. gada KLP reformām un ir zaudējušas nozīmi līdz ar secīgām KLP reformām. Skaitļi 1. tabulā to ilustrē: no 9,8 miljardiem euro 1988. gadā līdz 2,5 miljardiem euro 2006. gadā. Eksporta kompensācijām 2007. gada budžetā paredzēti tikai 1,4 miljardi euro. Svarīgākais ir tas, ka Komisija ir uzņēmusies politiskas saistības PTO ietvaros līdz 2013. gadam atcelt visas eksporta kompensācijas.

Tomēr līdz pēdējās eksporta kompensācijas izmaksāšanai ir jāsaglabā pilnībā funkcionējoša kontroles sistēma. Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē lielāko daļu ieteikumu, kuri tiks īstenoti. Tomēr kontroles sistēmas būtiskas izmaiņas nedrīkst nevajadzīgi sarežģīt likumdošanu vai nesamērīgi palielināt administratīvo slogu administrācijām un ieinteresētajām personām, lai novērstu potenciālos riskus. Tas nebūtu attaisnojams, ņemot vērā, ka eksporta kompensāciju režīms tagad tiek pakāpeniski likvidēts un tiks atcelts.

| 4. | Papildus Palātas minētajām kontrolēm ir 100 % administratīvas ex ante pārbaudes par visiem eksporta kompensācijas prasījumiem, kā arī ex post kontroles sistēma saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. |
| --- | --- |

4.

Papildus Palātas minētajām kontrolēm ir 100 % administratīvas ex ante pārbaudes par visiem eksporta kompensācijas prasījumiem, kā arī ex post kontroles sistēma saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89.

APSVĒRUMI

| 13. | Attiecībā uz Apvienoto Karalisti Palātas minētā deklarāciju atmešanas problēma radās no problēmām ar jauno datorsistēmu, kas ieviesta 2004. gadā. Kopš tā laika atmesto deklarāciju skaits ir ievērojami samazinājies. |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz Apvienoto Karalisti Palātas minētā deklarāciju atmešanas problēma radās no problēmām ar jauno datorsistēmu, kas ieviesta 2004. gadā. Kopš tā laika atmesto deklarāciju skaits ir ievērojami samazinājies.

| 15. | Dalībvalstis var brīvi veikt nelielas vērtības izvedumu pārbaudes, kādas tās vēlas, ja dalībvalstis tās neiekļauj, aprēķinot veicamo minimālo pārbaužu biežumu. Turklāt dalībvalstu pienākums ir pieņemt atbilstīgus noteikumus, lai novērstu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu (2). Šajos noteikumos varētu iekļaut dažu fizisku pārbaužu un aizstājējpārbaužu veikšanu par nelielas vērtības izvedumiem, un tādā gadījumā tās varētu pieskaitīt obligāto prasību aprēķināšanas nolūkā.
  Tomēr Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka dalībvalstīm jācenšas panākt atbilstīgu līdzsvaru starp nelielas vērtības un lielas vērtības sūtījumiem, kas izvēlēti pārbaudēm, lai efektīvāk pievērstos ar tiem saistītajiem riskiem.
  Saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem 2005. gadā tika veiktas fiziskas pārbaudes attiecībā uz 6,08 % no visiem izvedumiem, kuru apjoms pārsniedz de minimis robežu. |
| --- | --- |

15.

Dalībvalstis var brīvi veikt nelielas vērtības izvedumu pārbaudes, kādas tās vēlas, ja dalībvalstis tās neiekļauj, aprēķinot veicamo minimālo pārbaužu biežumu. Turklāt dalībvalstu pienākums ir pieņemt atbilstīgus noteikumus, lai novērstu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu (2). Šajos noteikumos varētu iekļaut dažu fizisku pārbaužu un aizstājējpārbaužu veikšanu par nelielas vērtības izvedumiem, un tādā gadījumā tās varētu pieskaitīt obligāto prasību aprēķināšanas nolūkā.

Tomēr Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka dalībvalstīm jācenšas panākt atbilstīgu līdzsvaru starp nelielas vērtības un lielas vērtības sūtījumiem, kas izvēlēti pārbaudēm, lai efektīvāk pievērstos ar tiem saistītajiem riskiem.

Saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem 2005. gadā tika veiktas fiziskas pārbaudes attiecībā uz 6,08 % no visiem izvedumiem, kuru apjoms pārsniedz de minimis robežu.

| 16. | Komisija atgādina, ka zemas vērtības pozīcijas var iekļaut minimālajā kontroļu biežuma aprēķinā, ja tās veic, lai novērstu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/2002 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

16.

Komisija atgādina, ka zemas vērtības pozīcijas var iekļaut minimālajā kontroļu biežuma aprēķinā, ja tās veic, lai novērstu krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/2002 2. panta 3. punktu.

| 17. | Komisija tālāk izskatīs ierosinājumu. |
| --- | --- |

17.

Komisija tālāk izskatīs ierosinājumu.

| 18. | Komisija uzsver, ka eksportētājam jāpiemin, vai piemēro eksporta kompensāciju vai ne. Priekšlikumi tiks iesniegti Tirdzniecības mehānismu komitejas atzinumam par obligāto informāciju dokumentos (T5 kontroleksemplārs), norādot, vai kompensācija ir pieprasīta, un kopsummas aplēsi. |
| --- | --- |

18.

Komisija uzsver, ka eksportētājam jāpiemin, vai piemēro eksporta kompensāciju vai ne. Priekšlikumi tiks iesniegti Tirdzniecības mehānismu komitejas atzinumam par obligāto informāciju dokumentos (T5 kontroleksemplārs), norādot, vai kompensācija ir pieprasīta, un kopsummas aplēsi.

| 19.–21. | Komisija piekrīt, ka kontroles izmaksas (eksportētājam) ir ievērojami lielākas, ja to veic izvešanas muitas punktā, nevis eksportētāja telpās. Nosacījums šīs kontroles sistēmas nozīmei ir tāds, ka eksporta preces tiek izolētas vai identificētas (3) pirms iekraušanas sākuma, kas minēts paziņojumā muitai (Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkts). |
| --- | --- |

19.–21.

Komisija piekrīt, ka kontroles izmaksas (eksportētājam) ir ievērojami lielākas, ja to veic izvešanas muitas punktā, nevis eksportētāja telpās. Nosacījums šīs kontroles sistēmas nozīmei ir tāds, ka eksporta preces tiek izolētas vai identificētas (3) pirms iekraušanas sākuma, kas minēts paziņojumā muitai (Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkts).

| 1. izcēlums. | Eksportētājs nedrīkst anulēt šo eksporta kompensācijas prasījumu, ja viņš ir informēts, ka šīs preces ir izvēlētas fiziskai pārbaudei. To veicot, tiktu mazināts šo pārbaužu mērķis. Tādēļ Komisijas dienesti tālāk izpētīs šo konstatējumu. |
| --- | --- |

1. izcēlums.

Eksportētājs nedrīkst anulēt šo eksporta kompensācijas prasījumu, ja viņš ir informēts, ka šīs preces ir izvēlētas fiziskai pārbaudei. To veicot, tiktu mazināts šo pārbaužu mērķis. Tādēļ Komisijas dienesti tālāk izpētīs šo konstatējumu.

| 23. | Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka pastāvīgi kontroles modeļi dažos gadījumos var radīt paredzamību, lai gan tas ne vienmēr tā ir. Šis jautājums jau ir risināts ar dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā (4).
  Pārbaužu veikšanas eksportētāju telpās priekšrocība ir tāda, ka tas ir ērtāk eksportētājiem un ļauj muitas dienestiem pilnībā un viegli piekļūt pārbaudei izvēlētajām precēm.
  Turklāt, ja eksporta preces tiek izolētas vai identificētas pirms iekraušanas sākuma, kas minēts paziņojumā muitai (Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkts), eksportētājs jau ir saistīts ar preču identitāti.
  Preces, kas nosūtītas no eksportētāju telpām, neveicot fizisku pārbaudi, vēlāk tiks izvēlētas aizstājējpārbaudei izvešanas punktā no Kopienas teritorijas, un 2005. gadā aptuveni 13 % no šiem izvedumiem faktiski tika pakļauti šādai pārbaudei. |
| --- | --- |

23.

Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka pastāvīgi kontroles modeļi dažos gadījumos var radīt paredzamību, lai gan tas ne vienmēr tā ir. Šis jautājums jau ir risināts ar dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā (4).

Pārbaužu veikšanas eksportētāju telpās priekšrocība ir tāda, ka tas ir ērtāk eksportētājiem un ļauj muitas dienestiem pilnībā un viegli piekļūt pārbaudei izvēlētajām precēm.

Turklāt, ja eksporta preces tiek izolētas vai identificētas pirms iekraušanas sākuma, kas minēts paziņojumā muitai (Regulas (EK) Nr. 800/1999 5. panta 7. punkts), eksportētājs jau ir saistīts ar preču identitāti.

Preces, kas nosūtītas no eksportētāju telpām, neveicot fizisku pārbaudi, vēlāk tiks izvēlētas aizstājējpārbaudei izvešanas punktā no Kopienas teritorijas, un 2005. gadā aptuveni 13 % no šiem izvedumiem faktiski tika pakļauti šādai pārbaudei.

| 24. un 2. izcēlums. | Komisija neuzskata to par problēmu, ja vairākas eksporta deklarācijas aptver vienas un tās pašas preces visu kuģa kravu un muita pārbauda preces, uz kurām attiecas tikai viena eksporta deklarācija. Eksportētājs iepriekš nezina, kura eksporta deklarācija tiks pārbaudīta.
  Turklāt pašreizējās pieejas priekšrocība ir tāda, ka tiek pārbaudīts lielāks skaits sūtījumu, lai gan tikai daļēji, nekā tas būtu gadījumā, ja tiktu izmantota pieeja “visu vai neko”.
  Papildus fiziskajām kontrolēm uz vietas sūtījuma dokumentiem kopā ar citu tirdzniecības dokumentāciju, kas aptver visu sūtījumu, jāapstiprina ticamība par visu kravu. Turklāt šo ticamību pastiprina ex post kontroles saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. |
| --- | --- |

24. un 2. izcēlums.

Komisija neuzskata to par problēmu, ja vairākas eksporta deklarācijas aptver vienas un tās pašas preces visu kuģa kravu un muita pārbauda preces, uz kurām attiecas tikai viena eksporta deklarācija. Eksportētājs iepriekš nezina, kura eksporta deklarācija tiks pārbaudīta.

Turklāt pašreizējās pieejas priekšrocība ir tāda, ka tiek pārbaudīts lielāks skaits sūtījumu, lai gan tikai daļēji, nekā tas būtu gadījumā, ja tiktu izmantota pieeja “visu vai neko”.

Papildus fiziskajām kontrolēm uz vietas sūtījuma dokumentiem kopā ar citu tirdzniecības dokumentāciju, kas aptver visu sūtījumu, jāapstiprina ticamība par visu kravu. Turklāt šo ticamību pastiprina ex post kontroles saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89.

| 25.–26. | Komisija piekrīt, ka muitai nevajadzētu uzlikt plombas, iepriekš nepārbaudot kravu.
  Komisija izskata iespējamos grozījumus tiesību aktos, lai pastiprinātu noteikumus par muitas plombu uzlikšanu. Muitas plombu nedrīkst uzlikt bez iepriekšējas fiziskas pārbaudes. |
| --- | --- |

25.–26.

Komisija piekrīt, ka muitai nevajadzētu uzlikt plombas, iepriekš nepārbaudot kravu.

Komisija izskata iespējamos grozījumus tiesību aktos, lai pastiprinātu noteikumus par muitas plombu uzlikšanu. Muitas plombu nedrīkst uzlikt bez iepriekšējas fiziskas pārbaudes.

| 3. izcēlums. | Komisija apzinās problēmu, un par šo gadījumu ir paziņots OLAF. |
| --- | --- |

3. izcēlums.

Komisija apzinās problēmu, un par šo gadījumu ir paziņots OLAF.

| 27.–28. | Pilnvarotā nosūtītāja sistēma (5) neizslēdz īstu muitas plombu uzlikšanu uzņēmumu plombu vietā. Pievienotajā tranzīta dokumentā (6) skaidrots, ka tas attiecas uz pilnvarota nosūtītāja sūtījumu.
  Pareizi piemērojot Regulu (EEK) Nr. 2454/93, nevajadzētu būt neskaidrībai par to, vai plombu uzlikusi muita vai pilnvarots nosūtītājs. |
| --- | --- |

27.–28.

Pilnvarotā nosūtītāja sistēma (5) neizslēdz īstu muitas plombu uzlikšanu uzņēmumu plombu vietā. Pievienotajā tranzīta dokumentā (6) skaidrots, ka tas attiecas uz pilnvarota nosūtītāja sūtījumu.

Pareizi piemērojot Regulu (EEK) Nr. 2454/93, nevajadzētu būt neskaidrībai par to, vai plombu uzlikusi muita vai pilnvarots nosūtītājs.

| 30. | Palāta atsaucas uz praksi, kad muitas dažās ostās veic tik daudz aizstājējpārbaužu, cik daudz ir dienu, kurās ostā pa sauszemi ienāk sūtījumi, kuri atbilst šai pārbaudei; citas dalībvalstis ierobežo to līdz dienu skaitam, kad šie sūtījumi atstāj ostu pa jūras ceļu. Tiesiskais noteikums paredz aizstājējpārbaužu skaitu, kas nav mazāks par to dienu skaitu, kurās atbilstīgās preces atstāj Kopienas muitas teritoriju caur attiecīgo izvešanas muitas punktu (7).
  Tā kā jūras kuģis, kas šķērso jūras robežu, ved lielāku skaitu konteineru nekā kravas automobilis, kurš šķērso sauszemes robežu, koncentrēšanās vairāk uz atbilstīgo dienu skaitu, kā aprakstīts iepriekš, attiecīgi maina aizstājējpārbaužu biežumu. |
| --- | --- |

30.

Palāta atsaucas uz praksi, kad muitas dažās ostās veic tik daudz aizstājējpārbaužu, cik daudz ir dienu, kurās ostā pa sauszemi ienāk sūtījumi, kuri atbilst šai pārbaudei; citas dalībvalstis ierobežo to līdz dienu skaitam, kad šie sūtījumi atstāj ostu pa jūras ceļu. Tiesiskais noteikums paredz aizstājējpārbaužu skaitu, kas nav mazāks par to dienu skaitu, kurās atbilstīgās preces atstāj Kopienas muitas teritoriju caur attiecīgo izvešanas muitas punktu (7).

Tā kā jūras kuģis, kas šķērso jūras robežu, ved lielāku skaitu konteineru nekā kravas automobilis, kurš šķērso sauszemes robežu, koncentrēšanās vairāk uz atbilstīgo dienu skaitu, kā aprakstīts iepriekš, attiecīgi maina aizstājējpārbaužu biežumu.

| 31. | Komisija atgādinās dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā, ka preces aizstājējpārbaudēm jāizvēlas, iespēju robežās ņemot vērā riska analīzi, un ka, ja izvēlas sūtījumus, uz kuriem attiecas vairākas deklarācijas, ir jāattaisno tas, ka katru izvēlēto pozīciju uzskata par atsevišķu aizstājējpārbaudi.
  Jaunās dalībvalstis uzreiz pēc pievienošanās veica viena konsolidētā sūtījuma vairākas pārbaudes, jo tās tajā laikā neriskēja ar savu izpratni par normu. Tās pietiekami pārsniedz minimālās prasības par aizstājējpārbaudēm. |
| --- | --- |

31.

Komisija atgādinās dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā, ka preces aizstājējpārbaudēm jāizvēlas, iespēju robežās ņemot vērā riska analīzi, un ka, ja izvēlas sūtījumus, uz kuriem attiecas vairākas deklarācijas, ir jāattaisno tas, ka katru izvēlēto pozīciju uzskata par atsevišķu aizstājējpārbaudi.

Jaunās dalībvalstis uzreiz pēc pievienošanās veica viena konsolidētā sūtījuma vairākas pārbaudes, jo tās tajā laikā neriskēja ar savu izpratni par normu. Tās pietiekami pārsniedz minimālās prasības par aizstājējpārbaudēm.

| 33. | Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. pantā paredzētā sistēma nosaka pienākumu veikt aizstājējpārbaudes, un, ja šīs pārbaudes laikā atklāj tādas anomālijas kā salauztas plombas, muitai ir jāpāriet uz īpašu aizstājējpārbaudi. Dalībvalstis tiek aicinātas piemērot riska analīzi, un saskaņā ar šo noteikumu var būt noderīgi veikt aktīvas kontroles par plombu neskartību. Tomēr Komisija apsver iespēju ierosināt pienākuma ieviešanu izvešanas muitas punktiem aktīvi pārbaudīt plombu stāvokli. |
| --- | --- |

33.

Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. pantā paredzētā sistēma nosaka pienākumu veikt aizstājējpārbaudes, un, ja šīs pārbaudes laikā atklāj tādas anomālijas kā salauztas plombas, muitai ir jāpāriet uz īpašu aizstājējpārbaudi. Dalībvalstis tiek aicinātas piemērot riska analīzi, un saskaņā ar šo noteikumu var būt noderīgi veikt aktīvas kontroles par plombu neskartību. Tomēr Komisija apsver iespēju ierosināt pienākuma ieviešanu izvešanas muitas punktiem aktīvi pārbaudīt plombu stāvokli.

| 34. | Komisija piekrīt, ka “aizmugures borta pārbaudes” nesniedz labāko iespējamo ticamību par neaizstājamību, bet tai nav pierādījumu, ka šī veida kontrole, kā Palāta apraksta, samērā nelielām ostām, kurās ir ierobežota darbība ar precēm, kam pienākas eksporta kompensācijas, ir izplatītākā pieeja.
  Lielākajās ostās, piemēram, Felikstovā, Havrā un Roterdamā, konteinerus nogādā izraudzītās telpās un izkrauj nepieciešamajā apmērā, lai varētu piekļūt visam sūtījumam. |
| --- | --- |

34.

Komisija piekrīt, ka “aizmugures borta pārbaudes” nesniedz labāko iespējamo ticamību par neaizstājamību, bet tai nav pierādījumu, ka šī veida kontrole, kā Palāta apraksta, samērā nelielām ostām, kurās ir ierobežota darbība ar precēm, kam pienākas eksporta kompensācijas, ir izplatītākā pieeja.

Lielākajās ostās, piemēram, Felikstovā, Havrā un Roterdamā, konteinerus nogādā izraudzītās telpās un izkrauj nepieciešamajā apmērā, lai varētu piekļūt visam sūtījumam.

| 37. | Muitas punkts Ālborgā visas situācijas, kurās ir nepieciešama īpaša aizstājējpārbaude, definē kā pārkāpumus no sākuma.
  Dānija mutiski paziņoja, ka plombas trūka tādēļ, ka kravas automobiļu augļu eksporta kravas, kuru izcelsme ir Kopienas dienvidos, tika pārkrautas citos kravas automobiļos to transportēšanas laikā uz izvešanas muitas punktu. Komisija Tirdzniecības mehānismu komitejā 2006. gada 17. novembrī aicināja dalībvalstis pievērst tam uzmanību, un Beļģijas iestādes ziņoja, ka to muita uzrauga šādas pārkraušanas.
  Ņemot vērā darba slodzi, ko dalībvalstu iestādēm rada šādu pārkraušanu uzraudzība, Komisija vēlreiz apsprieda šo jautājumu Tirdzniecības mehānismu komitejā 2007. gada 17. aprīlī (8). |
| --- | --- |

37.

Muitas punkts Ālborgā visas situācijas, kurās ir nepieciešama īpaša aizstājējpārbaude, definē kā pārkāpumus no sākuma.

Dānija mutiski paziņoja, ka plombas trūka tādēļ, ka kravas automobiļu augļu eksporta kravas, kuru izcelsme ir Kopienas dienvidos, tika pārkrautas citos kravas automobiļos to transportēšanas laikā uz izvešanas muitas punktu. Komisija Tirdzniecības mehānismu komitejā 2006. gada 17. novembrī aicināja dalībvalstis pievērst tam uzmanību, un Beļģijas iestādes ziņoja, ka to muita uzrauga šādas pārkraušanas.

Ņemot vērā darba slodzi, ko dalībvalstu iestādēm rada šādu pārkraušanu uzraudzība, Komisija vēlreiz apsprieda šo jautājumu Tirdzniecības mehānismu komitejā 2007. gada 17. aprīlī (8).

| 38. | Uzņēmumu plombu esība vai neesamība neietekmē preču izvēlēšanos aizstājējpārbaudēm vai īpašām aizstājējpārbaudēm. Visi eksporta sūtījumi, kurus aizplombējuši vai nav aizplombējuši pilnvarotie nosūtītāji, katrā ziņā atbilst aizstājējpārbaudei (9). |
| --- | --- |

38.

Uzņēmumu plombu esība vai neesamība neietekmē preču izvēlēšanos aizstājējpārbaudēm vai īpašām aizstājējpārbaudēm. Visi eksporta sūtījumi, kurus aizplombējuši vai nav aizplombējuši pilnvarotie nosūtītāji, katrā ziņā atbilst aizstājējpārbaudei (9).

| 40. | Situācija Apvienotajā Karalistē tiek apsvērta grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā. |
| --- | --- |

40.

Situācija Apvienotajā Karalistē tiek apsvērta grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā.

| 42. | Lai gan var būt riski, kā norādījusi Palāta, šādos gadījumos attiecīgās preces paliek muitas kontrolē, kamēr tās fiziski izved no Kopienas muitas teritorijas. Tādēļ Komisija uzskata, ka tiek pienācīgi pārvaldīti riski saistībā ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

42.

Lai gan var būt riski, kā norādījusi Palāta, šādos gadījumos attiecīgās preces paliek muitas kontrolē, kamēr tās fiziski izved no Kopienas muitas teritorijas. Tādēļ Komisija uzskata, ka tiek pienācīgi pārvaldīti riski saistībā ar eksporta kompensācijām.

| 43. | Lai gan eksporta kompensāciju relatīvā daļa Komisijas datubāzē var būt lielāka nekā vidusmērs, iesaistītā summa ir mazāka nekā 0,5 % no kopējiem izdevumiem par eksporta kompensācijām attiecīgā perioda laikā. 21 % no iesaistītajām summām jau ir atgūts.
  Komisijas datubāzē ir pārkāpumi virs EUR 4 000 robežas (kopš 2007. gada 1. janvāra – virs EUR 10 000), kas nozīmē, ka datubāzē nav visu datu par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

43.

Lai gan eksporta kompensāciju relatīvā daļa Komisijas datubāzē var būt lielāka nekā vidusmērs, iesaistītā summa ir mazāka nekā 0,5 % no kopējiem izdevumiem par eksporta kompensācijām attiecīgā perioda laikā. 21 % no iesaistītajām summām jau ir atgūts.

Komisijas datubāzē ir pārkāpumi virs EUR 4 000 robežas (kopš 2007. gada 1. janvāra – virs EUR 10 000), kas nozīmē, ka datubāzē nav visu datu par pārkāpumiem.

| 44.–45. | Fiziskās pārbaudēs atklājamie pārkāpumi galvenokārt attiecas uz tādiem aspektiem kā preču svars un raksturojums. Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veiktajās pārbaudēs atklājamo pārkāpumu veids var ietvert šos aspektus, bet atklāj arī cita veida pārkāpumus. Dalībvalstis koordinē fiziskās kontroles un ex post pārbaudes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 386/90 5. pantu. |
| --- | --- |

44.–45.

Fiziskās pārbaudēs atklājamie pārkāpumi galvenokārt attiecas uz tādiem aspektiem kā preču svars un raksturojums. Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veiktajās pārbaudēs atklājamo pārkāpumu veids var ietvert šos aspektus, bet atklāj arī cita veida pārkāpumus. Dalībvalstis koordinē fiziskās kontroles un ex post pārbaudes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 386/90 5. pantu.

| 47. | Komisija tālāk izskata šos jautājumus un veiks atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

47.

Komisija tālāk izskata šos jautājumus un veiks atbilstīgus pasākumus.

| 49. | Šo gadījumu galīgais iznākums būs zināms tikai pēc tam, kad būs pabeigta visa atbilstības grāmatojumu noskaidrošanas procedūra, tostarp pilnīga un vispusīga apmaiņa ar dalībvalstīm, lai saglabātu to aizstāvības tiesības un garantētu taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi. Tomēr šajā posmā tiek cerēts, ka ne visos gadījumos attiecīgajām dalībvalstīm tiks noteiktas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

49.

Šo gadījumu galīgais iznākums būs zināms tikai pēc tam, kad būs pabeigta visa atbilstības grāmatojumu noskaidrošanas procedūra, tostarp pilnīga un vispusīga apmaiņa ar dalībvalstīm, lai saglabātu to aizstāvības tiesības un garantētu taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi. Tomēr šajā posmā tiek cerēts, ka ne visos gadījumos attiecīgajām dalībvalstīm tiks noteiktas finanšu korekcijas.

| 50. | Daudzos gadījumos Komisija skaidroja Palātas minētās problēmas Tirdzniecības mehānismu komitejā.
  Turklāt Komisija sagatavo priekšlikumu par grozījumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 386/90. Paralēli sagatavošanā ir grozījums Komisijas Regulā (EK) Nr. 2090/2002, un tas tiks apspriests un iesniegts Tirdzniecības mehānismu komitejā atzinumam, kad Padome apstiprinās savu daļu. |
| --- | --- |

50.

Daudzos gadījumos Komisija skaidroja Palātas minētās problēmas Tirdzniecības mehānismu komitejā.

Turklāt Komisija sagatavo priekšlikumu par grozījumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 386/90. Paralēli sagatavošanā ir grozījums Komisijas Regulā (EK) Nr. 2090/2002, un tas tiks apspriests un iesniegts Tirdzniecības mehānismu komitejā atzinumam, kad Padome apstiprinās savu daļu.

| 51. | Komisijas dienesti piekrīt šim konstatējumam un veiks pasākumus, lai paātrinātu revīzijas pieprasījumu apstrādi, kuri joprojām ir atklāti. |
| --- | --- |

51.

Komisijas dienesti piekrīt šim konstatējumam un veiks pasākumus, lai paātrinātu revīzijas pieprasījumu apstrādi, kuri joprojām ir atklāti.

| 52. | Tiek veikti konkrēti pasākumi. Palātas ierosinātie jautājumi tiek atbilstīgi īstenoti apspriedēs par paraugpraksi Tirdzniecības mehānismu komitejā un ar juridisku pasākumu projektiem. Tomēr tiesību aktu sagatavošanai ir nepieciešama rūpīga pārbaude, lai panāktu līdzsvaru starp pieaugošo administratīvo slogu un sarežģītiem tiesību aktiem, no vienas puses, un grozīto kontroļu pievienoto vērtību, no otras puses. |
| --- | --- |

52.

Tiek veikti konkrēti pasākumi. Palātas ierosinātie jautājumi tiek atbilstīgi īstenoti apspriedēs par paraugpraksi Tirdzniecības mehānismu komitejā un ar juridisku pasākumu projektiem. Tomēr tiesību aktu sagatavošanai ir nepieciešama rūpīga pārbaude, lai panāktu līdzsvaru starp pieaugošo administratīvo slogu un sarežģītiem tiesību aktiem, no vienas puses, un grozīto kontroļu pievienoto vērtību, no otras puses.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

1. ieteikums

Uzskats, ka muitai jāmaina ierašanās brīdis, lai novērstu kontroļu paredzamību, ir apspriests ar dalībvalstīm (10). Komisija veiks pasākumus, lai to noteiktu oficiāli, izdarot grozījumu Regulā (EK) Nr. 2090/2002.

| 54. | Pašreizējais kritērijs par 5 % obligāti prasītajām pārbaudēm ir ievērots, pat neņemot vērā nelielās vērtības izvedumus.
  Tomēr Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka dalībvalstīm jācenšas panākt atbilstīgu līdzsvaru starp nelielas vērtības un lielas vērtības sūtījumiem, kas izvēlēti pārbaudēm, lai efektīvāk pievērstos ar tiem saistītajiem riskiem.
  Tomēr Komisija uzskata, ka joprojām jāpārbauda daži nelielas vērtības izvedumi. |
| --- | --- |

54.

Pašreizējais kritērijs par 5 % obligāti prasītajām pārbaudēm ir ievērots, pat neņemot vērā nelielās vērtības izvedumus.

Tomēr Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka dalībvalstīm jācenšas panākt atbilstīgu līdzsvaru starp nelielas vērtības un lielas vērtības sūtījumiem, kas izvēlēti pārbaudēm, lai efektīvāk pievērstos ar tiem saistītajiem riskiem.

Tomēr Komisija uzskata, ka joprojām jāpārbauda daži nelielas vērtības izvedumi.

2. ieteikums

Komisija apsver iespēju ieviest riska analīzes obligātu izmantošanu atbilstīgi pasākumiem, kas jau noteikti Regulā (EK) Nr. 1875/2006 (Muitas kodeksa īstenošanas noteikumi).

Komisija jau nodrošināja ievērojamu stimulu dalībvalstīm piemērot riska analīzi, atļaujot tām, kuras to piemēro, no 5 % līdz 0,5 % samazināt pārbaužu biežumu attiecībā uz precēm, kas nav iekļautas 1. pielikumā (galvenokārt apstrādātas preces).

Turklāt Komisija ierosinās Padomei dot dalībvalstīm iespēju noteikt kontroles biežumu 5 % apmērā vienai dalībvalstij, nevis vienai muitas iestādei, ja piemēro riska analīzi.

| 55. | Fiziskajām kontrolēm uz vietas, sūtījuma dokumentiem kopā ar citu tirdzniecības dokumentāciju, kas aptver visu sūtījumu, jāapstiprina ticamība par visu kravu. Turklāt šo ticamību pastiprina ex post kontroles saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 24. punktu. |
| --- | --- |

55.

Fiziskajām kontrolēm uz vietas, sūtījuma dokumentiem kopā ar citu tirdzniecības dokumentāciju, kas aptver visu sūtījumu, jāapstiprina ticamība par visu kravu. Turklāt šo ticamību pastiprina ex post kontroles saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 24. punktu.

3. ieteikums

Komisija apsver iespēju izdot pamatnostādnes par lielapjoma kravu kontroli, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/2002 I pielikuma 1. punktā.

| 56. | a) | Komisija piekrīt Palātas apsvērumam, ka “aizmugures borta pārbaudes” (sk. arī Komisijas atbildi uz 34. punktu) kā tādas nav pietiekamas, lai aptvertu prasību, ka vizuālā pārbaudē jānoskaidro, vai precēm ir pavaddokumenti. Komisijas dienesti izskata grozījumu attiecīgajā tiesību aktā (11), lai risinātu šo jautājumu. |
| --- | --- | --- |

56.

a)

Komisija piekrīt Palātas apsvērumam, ka “aizmugures borta pārbaudes” (sk. arī Komisijas atbildi uz 34. punktu) kā tādas nav pietiekamas, lai aptvertu prasību, ka vizuālā pārbaudē jānoskaidro, vai precēm ir pavaddokumenti. Komisijas dienesti izskata grozījumu attiecīgajā tiesību aktā (11), lai risinātu šo jautājumu.

| b) | Attiecīgās dalībvalstis ievēroja tiesību aktu prasības.
  Palātas konstatējumi skar:






  — | jauno dalībvalstu sākotnējās problēmas, kas pa to laiku ir atrisinātas, |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecīgās dalībvalstis ievēroja tiesību aktu prasības.

Palātas konstatējumi skar:

—

jauno dalībvalstu sākotnējās problēmas, kas pa to laiku ir atrisinātas,

| — | praksi izvešanas jūras ostās, kuras visas pilda tiesību aktu obligātās prasības, bet dažas veic vairāk nekā pieprasīto minimālo skaitu. Komisija uzskata, ka no tā nevajadzētu atrunāt. |
| --- | --- |

—

praksi izvešanas jūras ostās, kuras visas pilda tiesību aktu obligātās prasības, bet dažas veic vairāk nekā pieprasīto minimālo skaitu. Komisija uzskata, ka no tā nevajadzētu atrunāt.

| c) | Palātas identificētā prakse atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem, kuri nosaka, ka aizstājējpārbaudes veic precēm, kurām muita nav uzlikusi plombu.
  Tomēr Komisija apsver iespēju ierosināt alternatīvu risinājumu, lai ieviestu obligātās pirmsmuitošanas pārbaudes, pirms muitas iestādes uzliek plombas, kā rezultātā izvešanas muitas punkts var paļauties uz sūtījumiem ar veselām plombām. |
| --- | --- |

c)

Palātas identificētā prakse atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem, kuri nosaka, ka aizstājējpārbaudes veic precēm, kurām muita nav uzlikusi plombu.

Tomēr Komisija apsver iespēju ierosināt alternatīvu risinājumu, lai ieviestu obligātās pirmsmuitošanas pārbaudes, pirms muitas iestādes uzliek plombas, kā rezultātā izvešanas muitas punkts var paļauties uz sūtījumiem ar veselām plombām.

| d) | Komisija apsver iespēju ierosināt pienākuma ieviešanu izvešanas muitas punktiem aktīvi pārbaudīt plombu stāvokli. |
| --- | --- |

d)

Komisija apsver iespēju ierosināt pienākuma ieviešanu izvešanas muitas punktiem aktīvi pārbaudīt plombu stāvokli.

| e) | Lai gan var būt riski, kā norādījusi Palāta, šādos gadījumos attiecīgās preces paliek muitas kontrolē, kamēr tās fiziski izved no Kopienas muitas teritorijas. Tādēļ Komisija uzskata, ka tiek pienācīgi pārvaldīti riski saistībā ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

e)

Lai gan var būt riski, kā norādījusi Palāta, šādos gadījumos attiecīgās preces paliek muitas kontrolē, kamēr tās fiziski izved no Kopienas muitas teritorijas. Tādēļ Komisija uzskata, ka tiek pienācīgi pārvaldīti riski saistībā ar eksporta kompensācijām.

| f) | Komisija uzsver, ka eksportētājam jāpiemin, vai piemēro eksporta kompensāciju vai ne (12). Priekšlikumi tiks iesniegti Tirdzniecības mehānismu komitejas atzinumam par obligāto informāciju dokumentos (T5 kontroleksemplārs), norādot, vai kompensācija ir pieprasīta, un kopsummas aplēsi. |
| --- | --- |

f)

Komisija uzsver, ka eksportētājam jāpiemin, vai piemēro eksporta kompensāciju vai ne (12). Priekšlikumi tiks iesniegti Tirdzniecības mehānismu komitejas atzinumam par obligāto informāciju dokumentos (T5 kontroleksemplārs), norādot, vai kompensācija ir pieprasīta, un kopsummas aplēsi.

| g) | Palāta informēja Komisiju par šiem konstatējumiem, un Komisija 2006. gada 11. jūlijā pieprasīja dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā pievērst vairāk uzmanības šim aspektam. |
| --- | --- |

g)

Palāta informēja Komisiju par šiem konstatējumiem, un Komisija 2006. gada 11. jūlijā pieprasīja dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā pievērst vairāk uzmanības šim aspektam.

4. ieteikums

Komisija sagatavo grozījumu Regulā (EK) Nr. 2090/2002:

| — | ņemot vērā kontroļu rentabilitātes principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kontroļu rentabilitātes principus,

| — | ar procentuālu daudzumu, kas izsaka aizstājējpārbaužu normu, kura aizstāj “noteikumu par vienu pārbaudi dienā”, |
| --- | --- |

—

ar procentuālu daudzumu, kas izsaka aizstājējpārbaužu normu, kura aizstāj “noteikumu par vienu pārbaudi dienā”,

| — | ieviešot obligātas pirmsmuitošanas pārbaudes, pirms muita uzliek plombas, tādējādi nodrošinot, ka citi sūtījumi patiešām atbilst tam, lai tos izvēlētos aizstājējpārbaudēm, |
| --- | --- |

—

ieviešot obligātas pirmsmuitošanas pārbaudes, pirms muita uzliek plombas, tādējādi nodrošinot, ka citi sūtījumi patiešām atbilst tam, lai tos izvēlētos aizstājējpārbaudēm,

lai tiesību aktu noteikumi paustu to, kas dalībvalstīm šajā sakarā jau ir izskaidrots darba dokumentos.

Komisija turpinās rūpīgi pārbaudīt dalībvalstu gada ziņojumus par šo jautājumu, kā ir paredzēts Regulas (EK) Nr. 2090/2002 III pielikuma 2.7. punktā.

| 57. | a) | Komisija ir rīkojusies attiecībā uz revidentu konstatējumiem. Tie tika apspriesti ar dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā un aplūkoti dažādos dalībvalstīm paredzētos darba dokumentos. Turklāt Komisija gatavo grozījumus attiecīgajos tiesību aktos.
  Turklāt Palātas attiecīgie konstatējumi ir izskatīti ar attiecīgajām dalībvalstīm grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros. |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Komisija ir rīkojusies attiecībā uz revidentu konstatējumiem. Tie tika apspriesti ar dalībvalstīm Tirdzniecības mehānismu komitejā un aplūkoti dažādos dalībvalstīm paredzētos darba dokumentos. Turklāt Komisija gatavo grozījumus attiecīgajos tiesību aktos.

Turklāt Palātas attiecīgie konstatējumi ir izskatīti ar attiecīgajām dalībvalstīm grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros.

| c) | Fiziskās pārbaudes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 386/90 ir kopējās visaptverošās kontroles sistēmas daļa, kas papildus fiziskajām pārbaudēm ietver atlīdzības maksājumu prasījumu 100 % ex ante administratīvās pārbaudes, ex post kontroles saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Komisijas pašas revīzijas grāmatojumu noskaidrošanas ietvaros. Pamatojoties uz šo kontroļu ķēdi, Komisija iegūst pamatotu ticamību par attiecīgajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

c)

Fiziskās pārbaudes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 386/90 ir kopējās visaptverošās kontroles sistēmas daļa, kas papildus fiziskajām pārbaudēm ietver atlīdzības maksājumu prasījumu 100 % ex ante administratīvās pārbaudes, ex post kontroles saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 un Komisijas pašas revīzijas grāmatojumu noskaidrošanas ietvaros. Pamatojoties uz šo kontroļu ķēdi, Komisija iegūst pamatotu ticamību par attiecīgajiem izdevumiem.

5. ieteikums

Komisija gatavo grozījumu Regulā (EK) Nr. 2090/2002 par paredzamības jautājumu. Tiks veikti pasākumi, lai ieviestu riska analīzes obligātu piemērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1875/2006 3. pantu par riska analīzi muitas importa un eksporta procedūrās. Attiecībā uz aizstājējpārbaužu izvēlēšanos sk. ceturtā ieteikuma trešo daļu.

---

(1)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 4. punkts.

(2)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 2. pants.

(3)  Kā minēts Apspriežu dokumentā D(2005) 12998; TMC 10.5.2005.

(4)  Apspriežu dokuments D(2005) 12998, kas apspriests Tirdzniecības mehānismu komitejā 2005. gada 10. maijā.

(5)  Regulas (EK) Nr. 2454/93 912.g panta 4. punktā minētajiem T5 kontroleksemplāriem.

(6)  T5 kontroleksemplārs, A aile un/vai 110. aile; Regulas (EEK) Nr. 2454/93 912.g panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā.

(7)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkts.

(8)  Darba dokuments D(2007) 8083.

(9)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkta pirmā daļa.

(10)  Darba dokuments D(2006) 12818 (TMC, 2006. gada 7. jūnijs).

(11)  Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkta pirmā daļa.

(12)  Precēm pievienotās eksporta deklarācijas trešajā eksemplārā izvešanas muitas punktam (Regulas (EEK) Nr. 2454/93 793. pants) vai T5 kontroleksemplārā.

---