# Europos Sąjungos C 311/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 311 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. gruodžio 21d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 311

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. gruodžio 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Komisija |
| 2007/C 311/01 | 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos nuomonė dėl iš dalies pakeisto plano laidoti Penli (Prancūzija) branduolinės elektrinės radioaktyviąsias atliekas pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Komisija

2007/C 311/01

2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos nuomonė dėl iš dalies pakeisto plano laidoti Penli (Prancūzija) branduolinės elektrinės radioaktyviąsias atliekas pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį

1

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2007/C 311/02 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 311/03 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/05 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  ) | 5 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2007/C 311/02

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

2

2007/C 311/03

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/05

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Parlamentas |
| 2007/C 311/06 | Sprendimas | 6 |
| | Taryba |
| 2007/C 311/07 | 2007 m. gegužės 24 d. Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybinio sektorių indėlio siekiant Lisabonos strategijos tikslų | 7 |
| | Komisija |
| 2007/C 311/08 | Euro kursas | 10 |
| 2007/C 311/09 | Komisijos pranešimas apie protokolų dėl kilmės taisyklių, kuriomis nustatoma įstrižinė kumuliacija tarp Bendrijos, Alžyro, Egipto, Farerų salų, Islandijos, Izraelio, Jordanijos, Libano, Maroko, Norvegijos, Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną), Sirijos, Tuniso, Turkijos ir Vakarų Kranto bei Gazos Ruožo, taikymo pradžios datą | 11 |
| 2007/C 311/10 | Tarybos išvados 2007 m. gegužės 25 d. dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos | 13 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2007/C 311/11 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (
  1
  ) | 16 |
| 2007/C 311/12 | Pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2408/92 nustatytų įpareigojimų Graikijos teritorijoje trimis maršrutais teikiant viešąsias reguliaraus oro susisiekimo paslaugas galiojimo pratęsimas ir dalinis jų pakeitimas (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 311/13 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, suteiktą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1628/2006 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (
  1
  ) | 19 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

2007/C 311/06

Sprendimas

6

Taryba

2007/C 311/07

2007 m. gegužės 24 d. Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybinio sektorių indėlio siekiant Lisabonos strategijos tikslų

7

Komisija

2007/C 311/08

Euro kursas

10

2007/C 311/09

Komisijos pranešimas apie protokolų dėl kilmės taisyklių, kuriomis nustatoma įstrižinė kumuliacija tarp Bendrijos, Alžyro, Egipto, Farerų salų, Islandijos, Izraelio, Jordanijos, Libano, Maroko, Norvegijos, Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną), Sirijos, Tuniso, Turkijos ir Vakarų Kranto bei Gazos Ruožo, taikymo pradžios datą

11

2007/C 311/10

Tarybos išvados 2007 m. gegužės 25 d. dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos

13

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2007/C 311/11

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (
  1
  )

1

16

2007/C 311/12

Pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2408/92 nustatytų įpareigojimų Graikijos teritorijoje trimis maršrutais teikiant viešąsias reguliaraus oro susisiekimo paslaugas galiojimo pratęsimas ir dalinis jų pakeitimas (
  1
  )

1

18

2007/C 311/13

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, suteiktą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1628/2006 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (
  1
  )

1

19

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2007/C 311/14 | MEDIA 2007 — Sąlyginis kvietimas teikti pasiūlymus — EACEA/28/07 — Parama europos filmų tarpnacionaliniam platinimui ir platintojų tinklams — Atrankinė schema | 20 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2007/C 311/15 | Valstybės pagalba — Ispanija — Valstybės pagalba C 45/07 (ex NN 51/07) — Perviršinės vertės mokesčio mažėjimas įgyjant didelį užsienio įmonės akcijų paketą — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 311/16 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 28 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2007/C 311/14

MEDIA 2007 — Sąlyginis kvietimas teikti pasiūlymus — EACEA/28/07 — Parama europos filmų tarpnacionaliniam platinimui ir platintojų tinklams — Atrankinė schema

20

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2007/C 311/15

Valstybės pagalba — Ispanija — Valstybės pagalba C 45/07 (ex NN 51/07) — Perviršinės vertės mokesčio mažėjimas įgyjant didelį užsienio įmonės akcijų paketą — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

21

2007/C 311/16

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

28

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2007/C 311/17 | Valstybių narių pranešamos informacijos apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms klaidų ištaisymas (OL C 78, 2007 4 11) | 29 |

Klaidų ištaisymas

2007/C 311/17

Valstybių narių pranešamos informacijos apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms klaidų ištaisymas (OL C 78, 2007 4 11)

(OL C 78, 2007 4 11)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Komisija

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/1

---

KOMISIJOS NUOMONĖ

2007 m. gruodžio 20 d.

dėl iš dalies pakeisto plano laidoti Penli (Prancūzija) branduolinės elektrinės radioaktyviąsias atliekas pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį

(Tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(2007/C 311/01)

2007 m. liepos 6 d. Europos Komisija iš Prancūzijos Vyriausybės pagal Euratomo sutarties 37 straipsnį gavo bendruosius plano laidoti radioaktyviąsias Penli branduolinės elektrinės atliekas duomenis.

Remdamasi šiais duomenimis ir pasikonsultavusi su ekspertų grupe, Komisija pateikė šią nuomonę:

| 1. | Atstumas nuo įmonės iki artimiausio kitos valstybės narės, šiuo atveju Jungtinės Karalystės, teritorijos taško yra 106 km. |
| --- | --- |

1.

Atstumas nuo įmonės iki artimiausio kitos valstybės narės, šiuo atveju Jungtinės Karalystės, teritorijos taško yra 106 km.

| 2. | Dėl planuojamų pakeitimų sumažės dujinių ir skystųjų atliekų išleidimo ribos, išskyrus skystąjį tritį, kurio ribos, kaip numatyta, padidės. |
| --- | --- |

2.

Dėl planuojamų pakeitimų sumažės dujinių ir skystųjų atliekų išleidimo ribos, išskyrus skystąjį tritį, kurio ribos, kaip numatyta, padidės.

| 3. | Dirbant įprastu režimu, dėl planuojamo pakeitimo apšvitos dozės, galinčios paveikti kitų valstybių narių gyventojų sveikatą, nesusidarys. |
| --- | --- |

3.

Dirbant įprastu režimu, dėl planuojamo pakeitimo apšvitos dozės, galinčios paveikti kitų valstybių narių gyventojų sveikatą, nesusidarys.

| 4. | Jeigu įvykus avarijai, kurios tipas ir mastas apibūdinami pateiktuose pradiniuose bendruosiuose duomenyse, nenumatytai būtų išmestos radioaktyviosios išlakos, įgyvendinus planuojamą panaudoto branduolinio kuro tvarkymo sistemos keitimą, apšvitos dozė kitose valstybėse narėse nepadidėtų tiek, kad būtų padarytas poveikis gyventojų sveikatai. |
| --- | --- |

4.

Jeigu įvykus avarijai, kurios tipas ir mastas apibūdinami pateiktuose pradiniuose bendruosiuose duomenyse, nenumatytai būtų išmestos radioaktyviosios išlakos, įgyvendinus planuojamą panaudoto branduolinio kuro tvarkymo sistemos keitimą, apšvitos dozė kitose valstybėse narėse nepadidėtų tiek, kad būtų padarytas poveikis gyventojų sveikatai.

Komisija mano, kad įgyvendinus iš dalies pakeistą Penli branduolinės elektrinės bet kokios formos radioaktyviųjų atliekų laidojimo planą, ir įprasto eksploatavimo sąlygomis, ir įvykus avarijai, kurios tipas ir mastas apibūdinami pateiktuose pradiniuose bendruosiuose duomenyse, kitos valstybės narės vandenys, dirvožemis ar oro erdvė nebūtų užteršti radioaktyviosiomis medžiagomis.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/2

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/02)

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 30 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 495/06 |
| Valstybė narė | Vengrija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében |
| Teisinis pagrindas | Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Mokesčio tarifo mažinimas |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 650 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2008 1 1-2014 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Biodegalų gamintojai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | — |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 30

Pagalbos Nr.

N 495/06

Valstybė narė

Vengrija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében

Teisinis pagrindas

Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Mokesčio tarifo mažinimas

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 650 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2008 1 1-2014 12 31

Ekonomikos sektorius

Biodegalų gamintojai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

—

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 9 25 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 571/06 |
| Valstybė narė | Airija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | RES-E support programme |
| Teisinis pagrindas | The Electricity Regulation Act 1999 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 10 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: 150 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2007 1 1-2024 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Elektros, dujų ir vandens tiekimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Department of Communications, Marine and Natural resources |
| 29/31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Sprendimo priėmimo data

2007 9 25

Pagalbos Nr.

N 571/06

Valstybė narė

Airija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

RES-E support programme

Teisinis pagrindas

The Electricity Regulation Act 1999

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 10 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma: 150 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2007 1 1-2024 12 31

Ekonomikos sektorius

Elektros, dujų ir vandens tiekimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Department of Communications, Marine and Natural resources

29/31 Adelaide Road

Dublin 2

Ireland

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/4

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/03)

2007 m. gruodžio 17 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4908 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4908 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/4

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4981 — AT&T/IBM)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/04)

2007 m. gruodžio 14 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4981 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4981 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/5

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/05)

2007 m. lapkričio 28 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4902 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4902 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/6

---

SPRENDIMAS

(2007/C 311/06)

EUROPOS PARLAMENTO GENERALINIS SEKRETORIUS

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir į kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 723/2004, ypač į šių nuostatų 30 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biuro sprendimą dėl Paskyrimų tarnybos paskyrimo su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. spalio 26 d.,

atsižvelgdamas į viešųjų konkursų skelbimus:

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

PE/132/C, PE/133/C, PE/134/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

atsižvelgdamas į Jungtinio komiteto nuomonę, kuri buvo priimta per 2007 m. lapkričio 14 d. posėdį,

NUSPRENDĖ

1 straipsnis

Šių bendrųjų konkursų:

| | PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95; |
| --- | --- |

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

| | EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169; |
| --- | --- |

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

| | EUR/LA/156, EUR/LA/157; |
| --- | --- |

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

| | PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S; |
| --- | --- |

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

| | PE/133/C, PE/134/C; |
| --- | --- |

PE/133/C, PE/134/C;

rezervinių sąrašų galiojimo laiką pratęsti iki 2008 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Šių bendrųjų konkursų:

| | PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160; |
| --- | --- |

PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

rezervinių sąrašų galiojimo laiko nepratęsti.

Liuksemburgas, 2007 m. gruodžio 3 d.

Harald RØMER

Generalinis sekretorius

---

Taryba

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/7

---

2007 m. gegužės 24 d. Tarybos išvados dėl kultūros ir kūrybinio sektorių indėlio siekiant Lisabonos strategijos tikslų

(2007/C 311/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

| 1) | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 151 straipsnį, |
| --- | --- |

1)

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 151 straipsnį,

| 2) | atsižvelgdama į Lisabonos strategijos atnaujinimą 2005 m. kovo 22–23 d. įvykusiame Briuselio Europos Vadovų Tarybos susitikime, pagrindinį dėmesį skiriant ekonomikos augimui ir daugiau bei geresnių darbo vietų sukūrimui, bei į 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose nurodoma, kad ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama MVĮ potencialo stimuliavimui, taip pat kultūros bei kūrybiniuose sektoriuose, atsižvelgiant į jų vaidmenį spartinant augimą, darbo vietų kūrimą ir inovacijų procesą (1), |
| --- | --- |

2)

atsižvelgdama į Lisabonos strategijos atnaujinimą 2005 m. kovo 22–23 d. įvykusiame Briuselio Europos Vadovų Tarybos susitikime, pagrindinį dėmesį skiriant ekonomikos augimui ir daugiau bei geresnių darbo vietų sukūrimui, bei į 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose nurodoma, kad ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama MVĮ potencialo stimuliavimui, taip pat kultūros bei kūrybiniuose sektoriuose, atsižvelgiant į jų vaidmenį spartinant augimą, darbo vietų kūrimą ir inovacijų procesą (1),

| 3) | primindama, kad kultūra ir kūrybiškumas atlieka daugialypes socialines, politines ir ekonomines funkcijas, |
| --- | --- |

3)

primindama, kad kultūra ir kūrybiškumas atlieka daugialypes socialines, politines ir ekonomines funkcijas,

| 4) | pažymėdama, kad UNESCO Konvencijoje dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo pabrėžiama, kad kultūrinė veikla, prekės ir paslaugos yra ne tik kultūrinio, bet ir ekonominio pobūdžio, |
| --- | --- |

4)

pažymėdama, kad UNESCO Konvencijoje dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo pabrėžiama, kad kultūrinė veikla, prekės ir paslaugos yra ne tik kultūrinio, bet ir ekonominio pobūdžio,

| 5) | atkreipdama dėmesį į Komisijos užsakytą Kultūros ekonomikos Europoje studiją, viešai pristatytą 2006 m. lapkričio 14 d., ypač į joje pabrėžiamą kultūros ir kūrybinio sektoriaus svarbą siekiant Lisabonos tikslų bei milžiniškų Europos kultūros galimybių svarbą, |
| --- | --- |

5)

atkreipdama dėmesį į Komisijos užsakytą Kultūros ekonomikos Europoje studiją, viešai pristatytą 2006 m. lapkričio 14 d., ypač į joje pabrėžiamą kultūros ir kūrybinio sektoriaus svarbą siekiant Lisabonos tikslų bei milžiniškų Europos kultūros galimybių svarbą,

| 6) | būdama įsitikinusi, kad, atsižvelgiant į tai, jog kultūra vis dažniau laikoma Europos projekto ašimi, o jos vaidmuo jame – unikaliu bei būtinu, kultūros ir kūrybinės veiklos pozicijos turi būti stiprinamos tobulinant Lisabonos darbotvarkę, |
| --- | --- |

6)

būdama įsitikinusi, kad, atsižvelgiant į tai, jog kultūra vis dažniau laikoma Europos projekto ašimi, o jos vaidmuo jame – unikaliu bei būtinu, kultūros ir kūrybinės veiklos pozicijos turi būti stiprinamos tobulinant Lisabonos darbotvarkę,

| 7) | atsižvelgdama į tai, kad tuo tikslu dedamos pastangos gali būti tik dalis platesnės strategijos, kuri turi būti aptarta ir apibrėžta inter alia atsižvelgiant į būsimą Komisijos komunikatą dėl kultūros, kuriame yra ketinama apibūdinti centrinį kultūros ir kūrybiškumo vaidmenį Europos projekte siekiant toliau rengti Europos kultūrai skirtą darbotvarkę, |
| --- | --- |

7)

atsižvelgdama į tai, kad tuo tikslu dedamos pastangos gali būti tik dalis platesnės strategijos, kuri turi būti aptarta ir apibrėžta inter alia atsižvelgiant į būsimą Komisijos komunikatą dėl kultūros, kuriame yra ketinama apibūdinti centrinį kultūros ir kūrybiškumo vaidmenį Europos projekte siekiant toliau rengti Europos kultūrai skirtą darbotvarkę,

| 8) | žinodama, kad strategijos sėkmė priklausys nuo to, ar bus sukurtas tvirtas veiklos pagrindas; todėl galėtų ir turėtų būti vykdoma daug skubių veiksmų, visų pirma šiose srityse: skatinti įrodymais pagrįstą politikos formavimą duomenų rinkimo srityje bei keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, stiprinti švietimo, mokymo bei kultūros ryšį ir geriau panaudoti MVĮ galimybes bei esamas struktūras ir programas, |
| --- | --- |

8)

žinodama, kad strategijos sėkmė priklausys nuo to, ar bus sukurtas tvirtas veiklos pagrindas; todėl galėtų ir turėtų būti vykdoma daug skubių veiksmų, visų pirma šiose srityse: skatinti įrodymais pagrįstą politikos formavimą duomenų rinkimo srityje bei keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, stiprinti švietimo, mokymo bei kultūros ryšį ir geriau panaudoti MVĮ galimybes bei esamas struktūras ir programas,

| 9) | patvirtindama savo ketinimą, atsižvelgiant į valstybių narių bendradarbiavimo konkrečiais, su kultūra ir kultūrine veikla susijusiais klausimais pagal Tarybos darbo planus kultūros srityje 2002–2007 m. (2) teigiamus rezultatus, tęsti valstybių narių tokio pobūdžio bendradarbiavimą ir atėjus laikui priimti sprendimą dėl naujo darbo plano 2008 ir vėlesniems metams, |
| --- | --- |

9)

patvirtindama savo ketinimą, atsižvelgiant į valstybių narių bendradarbiavimo konkrečiais, su kultūra ir kultūrine veikla susijusiais klausimais pagal Tarybos darbo planus kultūros srityje 2002–2007 m. (2) teigiamus rezultatus, tęsti valstybių narių tokio pobūdžio bendradarbiavimą ir atėjus laikui priimti sprendimą dėl naujo darbo plano 2008 ir vėlesniems metams,

PAŽYMI, kad pirmiau minėtos studijos, skirtos kultūros ekonomikai Europoje, rezultatai įrodo, jog:

| — | kultūrinis kūrybiškumas ir susikūrę su juo susiję ekonomikos sektoriai jau tiesiogiai ir reikšmingai prisidėjo prie ekonomikos augimo ir užimtumo – kultūros sektoriaus augimas lenkia bendrą ekonomikos augimą, o užimtumas jame didėja labiau nei užimtumas visoje ekonomikoje, |
| --- | --- |

—

kultūrinis kūrybiškumas ir susikūrę su juo susiję ekonomikos sektoriai jau tiesiogiai ir reikšmingai prisidėjo prie ekonomikos augimo ir užimtumo – kultūros sektoriaus augimas lenkia bendrą ekonomikos augimą, o užimtumas jame didėja labiau nei užimtumas visoje ekonomikoje,

| — | kultūrinė veikla ir kūrybinės ekonominės veiklos rūšys, pavyzdžiui, vaizduojamasis menas ir scenos menas, paveldas, filmai ir vaizdo filmai, televizija ir radijas, naujos ir besiformuojančios žiniasklaidos priemonės, muzika, knygos ir spauda, dizainas, architektūra ir reklama taip pat atlieka lemiamą vaidmenį skatinant inovacijas ir technologijas bei yra pagrindiniai tvaraus augimo ateityje varomieji veiksniai, |
| --- | --- |

—

kultūrinė veikla ir kūrybinės ekonominės veiklos rūšys, pavyzdžiui, vaizduojamasis menas ir scenos menas, paveldas, filmai ir vaizdo filmai, televizija ir radijas, naujos ir besiformuojančios žiniasklaidos priemonės, muzika, knygos ir spauda, dizainas, architektūra ir reklama taip pat atlieka lemiamą vaidmenį skatinant inovacijas ir technologijas bei yra pagrindiniai tvaraus augimo ateityje varomieji veiksniai,

| — | visų pirma aukštos kokybės kūrybinis turinys duoda pagrindinį postūmį įsisavinant naujas technologijas, visų pirma plačiajuostį interneto ryšį, skaitmeninę televiziją ir mobilųjį ryšį, |
| --- | --- |

—

visų pirma aukštos kokybės kūrybinis turinys duoda pagrindinį postūmį įsisavinant naujas technologijas, visų pirma plačiajuostį interneto ryšį, skaitmeninę televiziją ir mobilųjį ryšį,

| — | skatinant kultūros sektoriaus vystymąsi savarankiškai dirbantys asmenys, mikroįmonės, mažos ir vidutinio dydžio įmonės vaidina jame net svarbesnį vaidmenį negu kituose sektoriuose, |
| --- | --- |

—

skatinant kultūros sektoriaus vystymąsi savarankiškai dirbantys asmenys, mikroįmonės, mažos ir vidutinio dydžio įmonės vaidina jame net svarbesnį vaidmenį negu kituose sektoriuose,

| — | prekių ir paslaugų gamyba kultūros sektoriuje, atsižvelgiant į jos glaudų ryšį su konkrečia kultūrine ir kalbine aplinka bei į stiprias regionines šaknis, yra ne taip lengvai perkeliama, todėl sudaro stabilų ir tvarų vietinių ir regioninių ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos strategijų pagrindą. |
| --- | --- |

—

prekių ir paslaugų gamyba kultūros sektoriuje, atsižvelgiant į jos glaudų ryšį su konkrečia kultūrine ir kalbine aplinka bei į stiprias regionines šaknis, yra ne taip lengvai perkeliama, todėl sudaro stabilų ir tvarų vietinių ir regioninių ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos strategijų pagrindą.

PABRĖŽIA, kad kultūros ir kūrybinio sektorių indėlis į Europos konkurencingumo pasaulyje stiprinimą yra išskirtinis ir apima daugelį aspektų, nes:

| — | turtingas Europos kultūrinis gyvenimas stiprina jos miestų ir regionų, kaip pasaulinio lygio ekonominės veiklos centrų, patrauklumą, |
| --- | --- |

—

turtingas Europos kultūrinis gyvenimas stiprina jos miestų ir regionų, kaip pasaulinio lygio ekonominės veiklos centrų, patrauklumą,

| — | Europos kultūros turtai, paveldas ir įvairovė traukia kultūros turistus iš viso pasaulio, |
| --- | --- |

—

Europos kultūros turtai, paveldas ir įvairovė traukia kultūros turistus iš viso pasaulio,

| — | kultūrinis turinys ir kūrybiškumas atliks vis svarbesnį vaidmenį stiprinant Europos konkurencingumą pasaulyje. |
| --- | --- |

—

kultūrinis turinys ir kūrybiškumas atliks vis svarbesnį vaidmenį stiprinant Europos konkurencingumą pasaulyje.

PRIPAŽĮSTA, kad

| — | valstybių narių ir Bendrijos lygiu vis dar trūksta tvirtų lyginamųjų įrodymų, kurie leistų tinkamai įvertinti kultūros ir kūrybinio sektorių ekonominį indėlį į ES ekonomiką, visų pirma indėlį, kurį sąlygojo politinės priemonės, |
| --- | --- |

—

valstybių narių ir Bendrijos lygiu vis dar trūksta tvirtų lyginamųjų įrodymų, kurie leistų tinkamai įvertinti kultūros ir kūrybinio sektorių ekonominį indėlį į ES ekonomiką, visų pirma indėlį, kurį sąlygojo politinės priemonės,

| — | trūksta informacijos, specializuoto mokymo ir konsultacijų, kurios padėtų kūrybinės veiklos ir kultūros profesionalams paversti jų kūrybą sėkmingu ekonominiu produktu ir paslaugomis, |
| --- | --- |

—

trūksta informacijos, specializuoto mokymo ir konsultacijų, kurios padėtų kūrybinės veiklos ir kultūros profesionalams paversti jų kūrybą sėkmingu ekonominiu produktu ir paslaugomis,

| — | skiriant nepakankamai dėmesio kultūros ir kūrybiniam sektoriams įgyvendinant didžiąsias Bendrijos paramos programas ir iniciatyvas, galėtų kilti pavojus pažangai siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų, |
| --- | --- |

—

skiriant nepakankamai dėmesio kultūros ir kūrybiniam sektoriams įgyvendinant didžiąsias Bendrijos paramos programas ir iniciatyvas, galėtų kilti pavojus pažangai siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų,

| — | vidaus rinkoje tebeegzistuoja kliūtys, kurios trukdo laisvam kūrybinių žmonių judėjimui, kultūrinei veiklai ir produktų bei paslaugų skaitmeniniam platinimui, |
| --- | --- |

—

vidaus rinkoje tebeegzistuoja kliūtys, kurios trukdo laisvam kūrybinių žmonių judėjimui, kultūrinei veiklai ir produktų bei paslaugų skaitmeniniam platinimui,

| — | kultūros ir kūrybiniame sektoriuose MVĮ vis dar susiduria su daug sunkumų, pvz., susijusių su galimybe naudotis finansavimu. |
| --- | --- |

—

kultūros ir kūrybiniame sektoriuose MVĮ vis dar susiduria su daug sunkumų, pvz., susijusių su galimybe naudotis finansavimu.

ATKREIPIA DĖMESĮ Į

2007 m. pirmame pusmetyje pradėtą veiklą, kuria ekspertų lygiu, įtraukiant atitinkamus profesinės veiklos subjektus ir (arba) suinteresuotus subjektus, įvertinami konkretūs klausimai, įskaitant statistiką, susiję su kultūros ir kūrybinio sektorių indėliu į ekonomikos augimą ir užimtumą.

PRAŠO,

A.   SIEKDAMA SKATINTI ĮRODYMAIS PAGRĮSTĄ POLITIKOS FORMAVIMĄ

Komisijos

| — | stiprinti darbą remiantis darbu, atliktu EUROSTAT sistemoje vykdant tolesnę veiklą po 1995 m. lapkričio 20 d. Tarybos rezoliucijos dėl statistinės informacijos kultūros ir ekonomikos augimo srityje skatinimo (3), |
| --- | --- |

—

stiprinti darbą remiantis darbu, atliktu EUROSTAT sistemoje vykdant tolesnę veiklą po 1995 m. lapkričio 20 d. Tarybos rezoliucijos dėl statistinės informacijos kultūros ir ekonomikos augimo srityje skatinimo (3),

| — | tęsti darbą kultūros statistinės informacijos srityje apibrėžčių ir metodikos požiūriu bei įvertinti jau atliktą darbą, visų pirma siekiant, kad siūlomos 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos su kultūra susijusios dalies įgyvendinimas būtų pagrįstas informacija (4), |
| --- | --- |

—

tęsti darbą kultūros statistinės informacijos srityje apibrėžčių ir metodikos požiūriu bei įvertinti jau atliktą darbą, visų pirma siekiant, kad siūlomos 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos su kultūra susijusios dalies įgyvendinimas būtų pagrįstas informacija (4),

| — | prireikus bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis; |
| --- | --- |

—

prireikus bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis;

valstybių narių

| — | visapusiškai remti duomenų rinkimo pastangas, visų pirma veiksmingai įgyvendinant ar prireikus rengiant duomenų rinkimo metodikas, vengiant užkrauti didesnę administracinę naštą bendrovėms ir organizacijoms, |
| --- | --- |

—

visapusiškai remti duomenų rinkimo pastangas, visų pirma veiksmingai įgyvendinant ar prireikus rengiant duomenų rinkimo metodikas, vengiant užkrauti didesnę administracinę naštą bendrovėms ir organizacijoms,

| — | prireikus rengti atvejų tyrimus ir poveikio tyrimus; |
| --- | --- |

—

prireikus rengti atvejų tyrimus ir poveikio tyrimus;

valstybių narių ir Komisijos

| — | priimti sprendimą dėl būsimų prioritetų ir nustatyti naujas duomenų rinkimo sritis tam, kad būtų galima įvertinti kultūros ir kūrybinių ekonominės veiklos rūšių indėlį į Lisabonos darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

priimti sprendimą dėl būsimų prioritetų ir nustatyti naujas duomenų rinkimo sritis tam, kad būtų galima įvertinti kultūros ir kūrybinių ekonominės veiklos rūšių indėlį į Lisabonos darbotvarkę,

| — | skatinti ir užtikrinti, kad būtų reguliariai keičiamasi geriausios praktikos pavyzdžiais kultūros ir kūrybinio sektorių ekonomikos srityje. |
| --- | --- |

—

skatinti ir užtikrinti, kad būtų reguliariai keičiamasi geriausios praktikos pavyzdžiais kultūros ir kūrybinio sektorių ekonomikos srityje.

B.   SIEKDAMA STIPRINTI ŠVIETIMO, MOKYMO IR KULTŪROS BEI KŪRYBINIO SEKTORIŲ RYŠĮ

valstybių narių

| — | įvertinti, ar kultūros bei paveldo studijose ir mokymo programose yra skiriamas pakankamas dėmesys vadybos aspektams, skatinti, kad būtų užtikrinti vadybos, verslo ir verslumo mokymo pajėgumai, konkrečiai pritaikyti kultūros ir kūrybinių ekonominės veiklos rūšių profesionalams, ir stiprinti kultūros aspektą ekonomikos bei verslo studijose; |
| --- | --- |

—

įvertinti, ar kultūros bei paveldo studijose ir mokymo programose yra skiriamas pakankamas dėmesys vadybos aspektams, skatinti, kad būtų užtikrinti vadybos, verslo ir verslumo mokymo pajėgumai, konkrečiai pritaikyti kultūros ir kūrybinių ekonominės veiklos rūšių profesionalams, ir stiprinti kultūros aspektą ekonomikos bei verslo studijose;

valstybių narių ir Komisijos

| — | skatinti kūrybinio sektoriaus ir verslo pasaulio ryšius bei bendradarbiavimą, kad verslo pasaulis geriau susipažintų su kultūros ir kūrybinio sektorių galimybėmis, |
| --- | --- |

—

skatinti kūrybinio sektoriaus ir verslo pasaulio ryšius bei bendradarbiavimą, kad verslo pasaulis geriau susipažintų su kultūros ir kūrybinio sektorių galimybėmis,

| — | skatinti kultūros ir švietimo sinergiją siekiant vystyti kūrybiškumo gebėjimus. |
| --- | --- |

—

skatinti kultūros ir švietimo sinergiją siekiant vystyti kūrybiškumo gebėjimus.

C.   SIEKDAMA GERIAU IŠNAUDOTI MAŽŲ IR VIDUTINIO DYDŽIO ĮMONIŲ GALIMYBES KULTŪROS BEI KŪRYBINIAME SEKTORIUOSE

valstybių narių ir Komisijos

| — | skatinti veiklą, kuria siekiama, kad MVĮ kiek įmanoma didintų kultūros ir kūrybiškumo ekonominį potencialą, skatinant MVĮ bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą, |
| --- | --- |

—

skatinti veiklą, kuria siekiama, kad MVĮ kiek įmanoma didintų kultūros ir kūrybiškumo ekonominį potencialą, skatinant MVĮ bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą,

| — | sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ naudotis finansavimu, |
| --- | --- |

—

sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ naudotis finansavimu,

| — | didinti subalansuotus ir abipusius mainus kultūros prekėmis ir paslaugomis su trečiosiomis šalimis, siekiant skatinti kultūros įvairovę ir stiprinti kultūrų dialogą, |
| --- | --- |

—

didinti subalansuotus ir abipusius mainus kultūros prekėmis ir paslaugomis su trečiosiomis šalimis, siekiant skatinti kultūros įvairovę ir stiprinti kultūrų dialogą,

| — | tarptautiniu mastu užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir stiprinti kovą su gaminių padirbinėjimu bei piratavimu kultūros bei kūrybiniame sektoriuose. |
| --- | --- |

—

tarptautiniu mastu užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir stiprinti kovą su gaminių padirbinėjimu bei piratavimu kultūros bei kūrybiniame sektoriuose.

D.   SIEKDAMA, KAD BŪTŲ GERIAU PANAUDOJAMOS ESAMOS STRUKTŪROS, PROGRAMOS IR INICIATYVOS

Komisijos

| — | stiprinti su kultūros ir kūrybinėmis ekonominės veiklos rūšimis susijusios veiklos, kuri dabar vykdoma skirtingose ES politikos srityse, koordinavimą tam, kad būtų kiek įmanoma sustiprintas jų poveikis Lisabonos darbotvarkei ir užtikrinta, jog būtų visapusiškai atsižvelgiama į kultūros ir kūrybinį sektorius, |
| --- | --- |

—

stiprinti su kultūros ir kūrybinėmis ekonominės veiklos rūšimis susijusios veiklos, kuri dabar vykdoma skirtingose ES politikos srityse, koordinavimą tam, kad būtų kiek įmanoma sustiprintas jų poveikis Lisabonos darbotvarkei ir užtikrinta, jog būtų visapusiškai atsižvelgiama į kultūros ir kūrybinį sektorius,

| — | labiau pabrėžti kultūros ir kūrybinį sektorių kitose Bendrijos programose ir iniciatyvose, |
| --- | --- |

—

labiau pabrėžti kultūros ir kūrybinį sektorių kitose Bendrijos programose ir iniciatyvose,

| — | geriau įvertinti, kokį poveikį daro įvairios Bendrijos programos ir iniciatyvos kultūros bei kūrybiniam sektoriams; |
| --- | --- |

—

geriau įvertinti, kokį poveikį daro įvairios Bendrijos programos ir iniciatyvos kultūros bei kūrybiniam sektoriams;

valstybių narių ir Komisijos

| — | veiksmingiau panaudoti Sanglaudos fondą ir struktūrinius fondus, kad būtų optimizuota parama MVĮ kultūros ir kūrybiniame sektoriuose. |
| --- | --- |

—

veiksmingiau panaudoti Sanglaudos fondą ir struktūrinius fondus, kad būtų optimizuota parama MVĮ kultūros ir kūrybiniame sektoriuose.

---

(1)  Dok. 7224/07, p. 4.

(2)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos rezoliucija dėl naujojo darbo plano dėl europinio bendradarbiavimo kultūros srityje ir 2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvados dėl Darbo plano kultūros srityje 2005–2006 m. (kuris buvo pratęstas iki 2007 m. pabaigos).

(3)  OL C 327, 1995 12 7, p. 1.

(4)  Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos, dok. 15536/06.

---

Komisija

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/10

---

Euro kursas (1)

2007 m. gruodžio 20 d.

(2007/C 311/08)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4349 |
| JPY | Japonijos jena | 162,3 |
| DKK | Danijos krona | 7,462 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,7215 |
| SEK | Švedijos krona | 9,461 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6603 |
| ISK | Islandijos krona | 91,68 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,03 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,585274 |
| CZK | Čekijos krona | 26,372 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 253,98 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6969 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,6198 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,519 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,624 |
| TRY | Turkijos lira | 1,7152 |
| AUD | Australijos doleris | 1,672 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4338 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,195 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8978 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0969 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 354,55 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,0489 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,5744 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,302 |
| IDR | Indijos rupija | 13 531,11 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8098 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,728 |
| RUB | Rusijos rublis | 35,535 |
| THB | Tailando batas | 43,98 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4349

JPY

Japonijos jena

162,3

DKK

Danijos krona

7,462

GBP

Svaras sterlingas

0,7215

SEK

Švedijos krona

9,461

CHF

Šveicarijos frankas

1,6603

ISK

Islandijos krona

91,68

NOK

Norvegijos krona

8,03

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,585274

CZK

Čekijos krona

26,372

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

253,98

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6969

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,6198

RON

Rumunijos lėja

3,519

SKK

Slovakijos krona

33,624

TRY

Turkijos lira

1,7152

AUD

Australijos doleris

1,672

CAD

Kanados doleris

1,4338

HKD

Honkongo doleris

11,195

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8978

SGD

Singapūro doleris

2,0969

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 354,55

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,0489

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,5744

HRK

Kroatijos kuna

7,302

IDR

Indijos rupija

13 531,11

MYR

Malaizijos ringitas

4,8098

PHP

Filipinų pesas

59,728

RUB

Rusijos rublis

35,535

THB

Tailando batas

43,98

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/11

---

Komisijos pranešimas apie protokolų dėl kilmės taisyklių, kuriomis nustatoma įstrižinė kumuliacija tarp Bendrijos, Alžyro, Egipto, Farerų salų, Islandijos, Izraelio, Jordanijos, Libano, Maroko, Norvegijos, Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną), Sirijos, Tuniso, Turkijos ir Vakarų Kranto bei Gazos Ruožo, taikymo pradžios datą

(2007/C 311/09)

Siekiant sukurti įstrižinę kilmės kumuliaciją tarp Bendrijos, Alžyro, Egipto, Farerų salų, Islandijos, Izraelio, Jordanijos, Libano, Maroko, Norvegijos, Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną), Sirijos, Tuniso, Turkijos ir Vakarų Kranto bei Gazos Ruožo, Bendrija ir minėtosios šalys per Europos Komisiją informuoja viena kitą apie kitoms šalims taikomas kilmės taisykles.

Remiantis iš minėtų šalių gautais pranešimais pridedamoje lentelėje pateikiama protokolų dėl kilmės taisyklių, kuriomis nustatoma įstrižinė kilmės kumuliacija, apžvalga ir nurodoma data, nuo kurios pradedama taikyti kumuliacija. Šia lentele pakeičiama ankstesnė lentelė (OL C 271, 2007 11 14).

Atkreipiamas dėmesys į tai, kad kumuliacija gali būti taikoma tik tuomet, jei galutinės gamybos ir galutinės paskirties šalys yra sudariusios laisvosios prekybos susitarimus, kuriuose nustatytos identiškos kilmės taisyklės, su visomis šalimis, dalyvaujančiomis įgyjant kilmės statusą, t. y. su visomis šalimis, kurių kilmės medžiagos buvo naudojamos. Medžiagos, kurių kilmės šalis nėra sudariusi susitarimo su galutinės gamybos arba galutinės paskirties šalimis, laikomos neturinčiomis kilmės statuso. Konkretūs pavyzdžiai pateikiami visos Europos ir Viduržemio jūros valstybių kilmės taisyklių protokolų (1) paaiškinimuose.

Taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad:

| — | Šveicarija ir Lichtenšteino Kunigaikštystė sudaro muitų sąjungą; |
| --- | --- |

—

Šveicarija ir Lichtenšteino Kunigaikštystė sudaro muitų sąjungą;

| — | Europos ekonominėje erdvėje, sudarytoje iš ES, Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos, taikymo pradžios data yra 2005 m. lapkričio 1 d. |
| --- | --- |

—

Europos ekonominėje erdvėje, sudarytoje iš ES, Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos, taikymo pradžios data yra 2005 m. lapkričio 1 d.

Lentelėje išvardytų šalių ISO-Alpha-2 kodai pateikiami toliau.

| — | Alžyras |
| --- | --- |

—

Alžyras

DZ

| — | Egiptas |
| --- | --- |

—

Egiptas

EG

| — | Farerų salos |
| --- | --- |

—

Farerų salos

FO

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

IS

| — | Izraelis |
| --- | --- |

—

Izraelis

IL

| — | Jordanija |
| --- | --- |

—

Jordanija

JO

| — | Libanas |
| --- | --- |

—

Libanas

LB

| — | Lichtenšteinas |
| --- | --- |

—

Lichtenšteinas

LI

| — | Marokas |
| --- | --- |

—

Marokas

MA

| — | Norvegija |
| --- | --- |

—

Norvegija

NO

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

CH

| — | Sirija |
| --- | --- |

—

Sirija

SY

| — | Tunisas |
| --- | --- |

—

Tunisas

TN

| — | Turkija |
| --- | --- |

—

Turkija

TR

| — | Vakarų Krantas ir Gazos ruožas |
| --- | --- |

—

Vakarų Krantas ir Gazos ruožas

PS

Protokolų dėl kilmės taisyklių, kuriomis nustatoma įstrižinė kumuliacija visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių zonoje, taikymo pradžios data

| | EU | DZ | CH
  (EFTA) | EG | FO | IL | IS
  (EFTA) | JO | LB | LI
  (EFTA) | MA | NO
  (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 2007 11 1 | 2006 1 1 | 2006 3 1 | 2005 12 1 | 2006 1 1 | 2006 1 1 | 2006 7 1 | | 2006 1 1 | 2005 12 1 | 2006 1 1 | | | 2006 8 1 | (2) |
| DZ | 2007 11 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 2006 1 1 | | | 2007 8 1 | 2006 1 1 | 2005 7 1 | 2005 8 1 | 2007 7 17 | 2007 1 1 | 2005 8 1 | 2005 3 1 | 2005 8 1 | | | 2005 6 1 | 2007 9 1 |
| EG | 2006 3 1 | | 2007 8 1 | | | | 2007 8 1 | 2006 7 6 | | 2007 8 1 | 2006 7 6 | 2007 8 1 | | | 2006 7 6 | 2007 3 1 |
| FO | 2005 12 1 | | 2006 1 1 | | | | 2005 11 1 | | | 2006 1 1 | | 2005 12 1 | | | | |
| IL | 2006 1 1 | | 2005 7 1 | | | | 2005 7 1 | 2006 2 9 | | 2005 7 1 | | 2005 7 1 | | | | 2006 3 1 |
| IS (EFTA) | 2006 1 1 | | 2005 8 1 | 2007 8 1 | 2005 11 1 | 2005 7 1 | | 2007 7 17 | 2007 1 1 | 2005 8 1 | 2005 3 1 | 2005 8 1 | | | 2006 3 1 | 2007 9 1 |
| JO | 2006 7 1 | | 2007 7 17 | 2006 7 6 | | 2006 2 9 | 2007 7 17 | | | 2007 7 17 | 2006 7 6 | 2007 7 17 | | | 2006 7 6 | |
| LB | | | 2007 1 1 | | | | 2007 1 1 | | | 2007 1 1 | | 2007 1 1 | | | | |
| LI (EFTA) | 2006 1 1 | | 2005 8 1 | 2007 8 1 | 2006 1 1 | 2005 7 1 | 2005 8 1 | 2007 7 17 | 2007 1 1 | | 2005 3 1 | 2005 8 1 | | | 2005 6 1 | 2007 9 1 |
| MA | 2005 12 1 | | 2005 3 1 | 2006 7 6 | | | 2005 3 1 | 2006 7 6 | | 2005 3 1 | | 2005 3 1 | | | 2006 7 6 | 2006 1 1 |
| NO (EFTA) | 2006 1 1 | | 2005 8 1 | 2007 8 1 | 2005 12 1 | 2005 7 1 | 2005 8 1 | 2007 7 17 | 2007 1 1 | 2005 8 1 | 2005 3 1 | | | | 2005 8 1 | 2007 9 1 |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 2006 8 1 | | 2005 6 1 | 2006 7 6 | | | 2006 3 1 | 2006 7 6 | | 2005 6 1 | 2006 7 6 | 2005 8 1 | | | | 2005 7 1 |
| TR | (2) | | 2007 9 1 | 2007 3 1 | | 2006 3 1 | 2007 9 1 | | | 2007 9 1 | 2006 1 1 | 2007 9 1 | | | 2005 7 1 | |

EU

DZ

CH

(EFTA)

EG

FO

IL

IS

(EFTA)

JO

LB

LI

(EFTA)

MA

NO

(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

2007 11 1

2006 1 1

2006 3 1

2005 12 1

2006 1 1

2006 1 1

2006 7 1

2006 1 1

2005 12 1

2006 1 1

2006 8 1

(2)

DZ

2007 11 1

CH (EFTA)

2006 1 1

2007 8 1

2006 1 1

2005 7 1

2005 8 1

2007 7 17

2007 1 1

2005 8 1

2005 3 1

2005 8 1

2005 6 1

2007 9 1

EG

2006 3 1

2007 8 1

2007 8 1

2006 7 6

2007 8 1

2006 7 6

2007 8 1

2006 7 6

2007 3 1

FO

2005 12 1

2006 1 1

2005 11 1

2006 1 1

2005 12 1

IL

2006 1 1

2005 7 1

2005 7 1

2006 2 9

2005 7 1

2005 7 1

2006 3 1

IS (EFTA)

2006 1 1

2005 8 1

2007 8 1

2005 11 1

2005 7 1

2007 7 17

2007 1 1

2005 8 1

2005 3 1

2005 8 1

2006 3 1

2007 9 1

JO

2006 7 1

2007 7 17

2006 7 6

2006 2 9

2007 7 17

2007 7 17

2006 7 6

2007 7 17

2006 7 6

LB

2007 1 1

2007 1 1

2007 1 1

2007 1 1

LI (EFTA)

2006 1 1

2005 8 1

2007 8 1

2006 1 1

2005 7 1

2005 8 1

2007 7 17

2007 1 1

2005 3 1

2005 8 1

2005 6 1

2007 9 1

MA

2005 12 1

2005 3 1

2006 7 6

2005 3 1

2006 7 6

2005 3 1

2005 3 1

2006 7 6

2006 1 1

NO (EFTA)

2006 1 1

2005 8 1

2007 8 1

2005 12 1

2005 7 1

2005 8 1

2007 7 17

2007 1 1

2005 8 1

2005 3 1

2005 8 1

2007 9 1

PS

SY

TN

2006 8 1

2005 6 1

2006 7 6

2006 3 1

2006 7 6

2005 6 1

2006 7 6

2005 8 1

2005 7 1

TR

(2)

2007 9 1

2007 3 1

2006 3 1

2007 9 1

2007 9 1

2006 1 1

2007 9 1

2005 7 1

---

(1)  OL C 83, 2007 4 17.

(2)  Prekėms, kuriomis prekiaujama laikantis EB ir Turkijos muitų sąjungos nuostatų, taikymo pradžios data yra 2006 m. liepos 27 d.

Žemės ūkio produktams įstrižinė kumuliacija taikoma nuo 2007 m. sausio 1 d.

Anglių ir plieno produktams įstrižinė kumuliacija dar netaikoma.

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/13

---

Tarybos išvados 2007 m. gegužės 25 d. dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos

(2007/C 311/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į

| 1. | 2000 m. pavasario Lisabonos Europos Vadovų Tarybos raginimą modernizuoti Europos švietimo ir mokymo sistemas siekiant patenkinti žinių ekonomikos poreikius ir išspręsti daugėjančias socialines, ekonomines bei demografines problemas, su kuriomis susiduria Sąjunga globalizacijos veikiamame pasaulyje (1); |
| --- | --- |

1.

2000 m. pavasario Lisabonos Europos Vadovų Tarybos raginimą modernizuoti Europos švietimo ir mokymo sistemas siekiant patenkinti žinių ekonomikos poreikius ir išspręsti daugėjančias socialines, ekonomines bei demografines problemas, su kuriomis susiduria Sąjunga globalizacijos veikiamame pasaulyje (1);

| 2. | 2002 m. kovo mėn. Barselonos Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose buvo nustatytas bendras uždavinys siekti, kad Europos švietimo ir mokymo sistemos „iki 2010 m. taptų pasaulinės kokybės standartu“, ir kuriose, atsižvelgiant į šį tikslą, buvo patvirtinti bendri tikslai gerinti šias sistemas (2); |
| --- | --- |

2.

2002 m. kovo mėn. Barselonos Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose buvo nustatytas bendras uždavinys siekti, kad Europos švietimo ir mokymo sistemos „iki 2010 m. taptų pasaulinės kokybės standartu“, ir kuriose, atsižvelgiant į šį tikslą, buvo patvirtinti bendri tikslai gerinti šias sistemas (2);

| 3. | tolesnės veiklos siekiant šių bendrų tikslų išsamią darbo programą, vadinamą darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“, į kurią buvo įtrauktas rodiklių, kuriais remiantis turi būti vertinama pažanga, padaryta įgyvendinant trylika konkrečių tikslų taikant atvirąjį koordinavimo metodą, orientacinis sąrašas; |
| --- | --- |

3.

tolesnės veiklos siekiant šių bendrų tikslų išsamią darbo programą, vadinamą darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“, į kurią buvo įtrauktas rodiklių, kuriais remiantis turi būti vertinama pažanga, padaryta įgyvendinant trylika konkrečių tikslų taikant atvirąjį koordinavimo metodą, orientacinis sąrašas;

| 4. | 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvadas, kuriose buvo nustatytos europinių vidutinių rezultatų švietimo ir mokymo srityje orientacinės vertės (gairės), kurios turi būti naudojamos kaip „viena iš išsamios darbo programos įgyvendinimo stebėsenos priemonių“ (3); |
| --- | --- |

4.

2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvadas, kuriose buvo nustatytos europinių vidutinių rezultatų švietimo ir mokymo srityje orientacinės vertės (gairės), kurios turi būti naudojamos kaip „viena iš išsamios darbo programos įgyvendinimo stebėsenos priemonių“ (3);

| 5. | 2004 m. gruodžio 14 d. Mastrichto komunikatą, paskelbtą įgyvendinant Kopenhagos procesą, kuriame pirmenybė skiriama profesinio švietimo ir mokymo statistikos apimties, tikslumo ir patikimumo tobulinimui, nurodant, jog tinkami duomenys ir rodikliai padeda suprasti tai, kas vyksta profesinio švietimo bei mokymo srityje, ir kokių papildomų veiksmų bei sprendimų turi imtis visos susijusios šalys (4); |
| --- | --- |

5.

2004 m. gruodžio 14 d. Mastrichto komunikatą, paskelbtą įgyvendinant Kopenhagos procesą, kuriame pirmenybė skiriama profesinio švietimo ir mokymo statistikos apimties, tikslumo ir patikimumo tobulinimui, nurodant, jog tinkami duomenys ir rodikliai padeda suprasti tai, kas vyksta profesinio švietimo bei mokymo srityje, ir kokių papildomų veiksmų bei sprendimų turi imtis visos susijusios šalys (4);

| 6. | 2005 m. gegužės 19–20 d. Bergeno komunikatą, paskelbtą įgyvendinant Bolonijos procesą, kuriame raginama pateikti palyginamus duomenis apie dalyvaujančių šalių personalo ir studentų mobilumą, taip pat apie studentų socialinę ir ekonominę padėtį, kad remiantis šiais duomenimis būtų galima vertinti padėtį ateityje (5); |
| --- | --- |

6.

2005 m. gegužės 19–20 d. Bergeno komunikatą, paskelbtą įgyvendinant Bolonijos procesą, kuriame raginama pateikti palyginamus duomenis apie dalyvaujančių šalių personalo ir studentų mobilumą, taip pat apie studentų socialinę ir ekonominę padėtį, kad remiantis šiais duomenimis būtų galima vertinti padėtį ateityje (5);

| 7. | 2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisijos prašoma informuoti Tarybą apie „pažangą, padarytą rengiant darnią rodiklių ir gairių sistemą įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityje“ (6); |
| --- | --- |

7.

2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisijos prašoma informuoti Tarybą apie „pažangą, padarytą rengiant darnią rodiklių ir gairių sistemą įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityje“ (6);

| 8. | 2006 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisijos prašoma pateikti Tarybai pranešimą apie pažangą, padarytą kuriant Europos kalbinės kompetencijos rodiklį (7); |
| --- | --- |

8.

2006 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisijos prašoma pateikti Tarybai pranešimą apie pažangą, padarytą kuriant Europos kalbinės kompetencijos rodiklį (7);

| 9. | 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija raginama skirti „dėmesį profesinio švietimo ir mokymo komponentų plėtojimui darnioje rodiklių ir gairių sistemoje“; |
| --- | --- |

9.

2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija raginama skirti „dėmesį profesinio švietimo ir mokymo komponentų plėtojimui darnioje rodiklių ir gairių sistemoje“;

| 10. | Tarybos pagrindines gaires švietimo ir mokymo srityje 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai, kuriose pabrėžiama, kad „švietimo politikai ir praktikai reikalinga stipresnė informacijos bazė“ ir kad „būtina plėtoti vertinimo kultūrą ir skatinti tolesnius mokslinius tyrimus“ (8); |
| --- | --- |

10.

Tarybos pagrindines gaires švietimo ir mokymo srityje 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai, kuriose pabrėžiama, kad „švietimo politikai ir praktikai reikalinga stipresnė informacijos bazė“ ir kad „būtina plėtoti vertinimo kultūrą ir skatinti tolesnius mokslinius tyrimus“ (8);

| 11. | 2007 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Nuosekli Lisabonos uždavinių vykdymo švietimo ir mokymo srityje pažangos rodiklių ir lyginamųjų standartų sistema“, kuriame siūloma 20 pagrindinių rodiklių, kurie, Komisijos nuomone, atitinka politinius darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ tikslus (9); |
| --- | --- |

11.

2007 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Nuosekli Lisabonos uždavinių vykdymo švietimo ir mokymo srityje pažangos rodiklių ir lyginamųjų standartų sistema“, kuriame siūloma 20 pagrindinių rodiklių, kurie, Komisijos nuomone, atitinka politinius darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ tikslus (9);

ATKREIPIA DĖMESĮ į

pranešimą apie pažangą, padarytą kuriant Europos kalbinės kompetencijos rodiklį, pateiktą 2007 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikate „Kalbų mokėjimui skirtos Europos apklausos programa“ (10), kuriame nurodyta, kad Komisija ketina užtikrinti, kad prieš prasidedant vėlesniems testo etapams į apklausą būtų įtrauktos visos oficialios Europos kalbos, kurių mokoma Europos Sąjungoje;

MANO, kad

darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“ yra strateginis pagrindas Tarybos darbui švietimo ir mokymo srityje;

šiuo metu prasidėjo diskusijos dėl būsimų politikos gairių, kuriomis turės būti vadovaujamasi vykdant tolesnę veiklą, susijusią su darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“, ir kitais metais šios diskusijos turėtų būti paspartintos;

darnios rodiklių sistemos nustatymas, apibrėžimas ir įgyvendinimas yra nuolatinis procesas, kuris turi būti derinamas su 2010 m. darbo programoje ir vėliau šią programą pakeisiančioje programoje nustatytais strateginiais principais;

DAR KARTĄ PATVIRTINA, kad

rengiant naujus rodiklius reikia visapusiškai pripažinti valstybių narių atsakomybę organizuojant švietimo sistemas ir negalima užkrauti perdėtos administracinės ar finansinės naštos atitinkamoms organizacijoms ir institucijoms;

periodiška veiklos ir pažangos stebėsena naudojant rodiklius ir gaires yra esminė Lisabonos proceso dalis, kuri padeda nustatyti proceso stipriąsias ir silpnąsias ypatybes, siekiant nubrėžti darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo strategines gaires;

2003 m. gegužės mėn. Tarybos priimtos penkerios gairės išlieka svarbios pagal 2010 m. darbo programą įgyvendinamiems politiniams veiksmams;

reikia toliau gerinti Europos statistikos sistemos rengiamų duomenų kokybę, visų pirma užtikrinti, kad būtų pateikiami galiojantys, tarptautiniu mastu palyginami ir, prireikus, lyčiai būdingi duomenys;

tuo pat metu reikia toliau stiprinti bendradarbiavimą su kitomis šioje srityje dirbančiomis tarptautinėmis organizacijomis, siekiant pagerinti duomenų nuoseklumą ir palyginamumą tarptautiniu mastu, išvengti dubliavimosi bei patenkinti ES duomenų poreikius, kurių negali patenkinti Europos statistikos sistema (ESS);

PRIPAŽĮSTA, KAD

rengiant darnią rodiklių ir gairių sistemą, svarbūs suderinti ir nuolatiniai veiksmai glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Komisijai;

Komisijos komunikatas „Nuosekli Lisabonos uždavinių vykdymo švietimo ir mokymo srityje pažangos rodiklių ir lyginamųjų standartų sistema“ yra svarbus žingsnis rengiant tokią sistemą;

darnios rodiklių ir gairių sistemos nustatymas yra nuolatinis konsultacijomis pagrįstas procesas tiek atrenkant naujus rodiklius, tiek apibrėžiant atskirus konkrečius rodiklius;

Todėl PRAŠO KOMISIJOS

| — | vadovautis šešiolika siūlomų pagrindinių rodiklių, pateikiamų toliau, ar toliau juos tobulinti:






  a) | svarstant tuos rodiklius, kurie iš esmės gali būti grindžiami turimais duomenimis ir kurių apibrėžtys iš esmės jau yra nustatytos,






  — | visapusiškai atsižvelgti į šiuos rodiklius:






  — | dalyvavimas ikimokykliniame ugdyme, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

vadovautis šešiolika siūlomų pagrindinių rodiklių, pateikiamų toliau, ar toliau juos tobulinti:

a)

svarstant tuos rodiklius, kurie iš esmės gali būti grindžiami turimais duomenimis ir kurių apibrėžtys iš esmės jau yra nustatytos,

—

visapusiškai atsižvelgti į šiuos rodiklius:

—

dalyvavimas ikimokykliniame ugdyme,

| — | mokyklos nebaigę asmenys, |
| --- | --- |

—

mokyklos nebaigę asmenys,

| — | raštingumas skaitymo, matematikos ir kitų mokslų srityje, |
| --- | --- |

—

raštingumas skaitymo, matematikos ir kitų mokslų srityje,

| — | aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą įgijusio jaunimo skaičius, |
| --- | --- |

—

aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą įgijusio jaunimo skaičius,

| — | aukštojo mokslo įstaigų absolventai, |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo įstaigų absolventai,

| — | suaugusiųjų dalyvavimas mokymesi visą gyvenimą, |
| --- | --- |

—

suaugusiųjų dalyvavimas mokymesi visą gyvenimą,

| — | tarptautinis aukštojo mokslo įstaigų studentų mobilumas, |
| --- | --- |

—

tarptautinis aukštojo mokslo įstaigų studentų mobilumas,

| — | gyventojų išsilavinimas, |
| --- | --- |

—

gyventojų išsilavinimas,

| — | ir informuoti Tarybą apie visus svarbius naujus pokyčius; |
| --- | --- |

—

ir informuoti Tarybą apie visus svarbius naujus pokyčius;

| b) | svarstant tuos rodiklius, kurie iš esmės gali būti grindžiami turimais duomenimis ir kurių apibrėžtis dar reikia papildomai paaiškinti,
  tolesniam svarstymui Tarybai pateikti informaciją apie šių rodiklių apibrėžtis:






  — | specialusis ugdymas, |
| --- | --- | --- |

b)

svarstant tuos rodiklius, kurie iš esmės gali būti grindžiami turimais duomenimis ir kurių apibrėžtis dar reikia papildomai paaiškinti,

tolesniam svarstymui Tarybai pateikti informaciją apie šių rodiklių apibrėžtis:

—

specialusis ugdymas,

| — | IRT gebėjimai, |
| --- | --- |

—

IRT gebėjimai,

| — | investicijos į švietimą ir mokymą, |
| --- | --- |

—

investicijos į švietimą ir mokymą,

įskaitant šių rodiklių sudėtį, duomenų šaltinius, sąnaudas ir kitas susijusias technines specifikacijas;

| c) | svarstant tuos rodiklius, kurie dar rengiami bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis organizacijomis:






  — | toliau rengti šiuos rodiklius:






  — | pilietiniai gebėjimai, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

svarstant tuos rodiklius, kurie dar rengiami bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis organizacijomis:

—

toliau rengti šiuos rodiklius:

—

pilietiniai gebėjimai,

| — | suaugusiųjų gebėjimai, |
| --- | --- |

—

suaugusiųjų gebėjimai,

| — | mokytojų ir instruktorių profesinis tobulėjimas, |
| --- | --- |

—

mokytojų ir instruktorių profesinis tobulėjimas,

| — | ir laiku informuoti Tarybą, visų pirma apie ES valstybių narių dalyvavimą ir ES duomenų poreikių tenkinimą; |
| --- | --- |

—

ir laiku informuoti Tarybą, visų pirma apie ES valstybių narių dalyvavimą ir ES duomenų poreikių tenkinimą;

| d) | svarstant tuos rodiklius, kurie dar rengiami ir kurie būtų grindžiami naujais ES tyrimais,






  — | toliau nagrinėti, kaip rengiami šie rodikliai:






  — | užsienio kalbų žinios, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

svarstant tuos rodiklius, kurie dar rengiami ir kurie būtų grindžiami naujais ES tyrimais,

—

toliau nagrinėti, kaip rengiami šie rodikliai:

—

užsienio kalbų žinios,

| — | mokymosi mokytis gebėjimai, |
| --- | --- |

—

mokymosi mokytis gebėjimai,

| — | ir laiku pranešti Tarybai apie pasiektus rezultatus. |
| --- | --- |

—

ir laiku pranešti Tarybai apie pasiektus rezultatus.

Prieš pradedant naujus tyrimus, susijusius su pirmiau c ir d punktuose nurodytais rodikliais, Komisija pateikia Tarybai svarstyti atitinkamus pranešimus. Šiuose pranešimuose atitinkamai turėtų būti nagrinėjami šie aspektai:

| — | rodiklių politinė svarba, |
| --- | --- |

—

rodiklių politinė svarba,

| — | siūlomų naujų tyrimų išsamios techninės charakteristikos, |
| --- | --- |

—

siūlomų naujų tyrimų išsamios techninės charakteristikos,

| — | esamų nacionalinio lygio duomenų prieinamumas ir tinkamumas, |
| --- | --- |

—

esamų nacionalinio lygio duomenų prieinamumas ir tinkamumas,

| — | duomenų palyginamumas, |
| --- | --- |

—

duomenų palyginamumas,

| — | reikalingo parengiamojo darbo tvarkaraštis, |
| --- | --- |

—

reikalingo parengiamojo darbo tvarkaraštis,

| — | infrastruktūros, kurios reikia atliekant tokį parengiamąjį darbą ir vėliau renkant duomenis, įvertinimas ir taip pat galimų Bendrijos ir dalyvaujančių valstybių narių išlaidų sąmata, |
| --- | --- |

—

infrastruktūros, kurios reikia atliekant tokį parengiamąjį darbą ir vėliau renkant duomenis, įvertinimas ir taip pat galimų Bendrijos ir dalyvaujančių valstybių narių išlaidų sąmata,

| — | tinkamos valdymo ir paramos struktūros, kurios valstybėms narėms sudarytų sąlygas dalyvauti atliekant metodinį ir parengiamąjį darbą, |
| --- | --- |

—

tinkamos valdymo ir paramos struktūros, kurios valstybėms narėms sudarytų sąlygas dalyvauti atliekant metodinį ir parengiamąjį darbą,

| — | tęsti darbą rengiant darnią rodiklių ir gairių sistemą remiantis Rodiklių ir gairių nuolatinės grupės, Europos kalbinės kompetencijos rodiklio patariamosios tarybos bei kitų atitinkamų nacionalinių atstovų ekspertų grupių patirtimi ir apie tai reguliariai pranešti Tarybai. |
| --- | --- |

—

tęsti darbą rengiant darnią rodiklių ir gairių sistemą remiantis Rodiklių ir gairių nuolatinės grupės, Europos kalbinės kompetencijos rodiklio patariamosios tarybos bei kitų atitinkamų nacionalinių atstovų ekspertų grupių patirtimi ir apie tai reguliariai pranešti Tarybai.

RAGINA VALSTYBES NARES IR KOMISIJĄ:

| — | glaudžiai bendradarbiauti kuriant ir įgyvendinant darnią rodiklių ir gairių sistemą, be kita ko, tobulinant statistinį pagrindą, |
| --- | --- |

—

glaudžiai bendradarbiauti kuriant ir įgyvendinant darnią rodiklių ir gairių sistemą, be kita ko, tobulinant statistinį pagrindą,

| — | siekti, kad tos sistemos rodikliai apimtų visas valstybes nares. |
| --- | --- |

—

siekti, kad tos sistemos rodikliai apimtų visas valstybes nares.

---

(1)  2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonoje priimtos pirmininkaujančios valstybės narės išvados (dok. SN 100/00, 2 dalis).

(2)  2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje priimtos pirmininkaujančios valstybės narės išvados (dok. SN 100/02, 43 dalis).

(3)  Tarybos išvados dėl europinių vidutinių rezultatų švietimo ir mokymo srityje orientacinių verčių (gairių), OL C 134, 2003 6 7, p. 3.

(4)  2004 m. gruodžio 14 d. Mastrichte vykusios Europos profesinio švietimo ir mokymo ministrų konferencijos komunikatas dėl būsimų prioritetų stiprinant Europos bendradarbiavimą profesiniame rengime (Kopenhagos procesas).

(5)  2005 m. gegužės 19–20 d. Bergene vykusios Europos aukštojo mokslo ministrų konferencijos komunikatas „Europos aukštojo mokslo erdvė — siekiant tikslų“ (Bolonijos procesas).

(6)  2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvados dėl naujų rodiklių švietimo ir mokymo srityje (OL C 141, 2005 6 10, p. 7).

(7)  Tarybos išvados dėl Europos kalbinės kompetencijos rodiklio, OL C 172, 2006 7 25, p. 1.

(8)  Tarybos pasiūlymas (švietimo srityje) pavasario Europos Vadovų Tarybai, dok. 5625/07, p. 3.

(9)  1) Dalyvavimas ikimokykliniame ugdyme; 2) Specialusis ugdymas; 3) Mokyklos nebaigę asmenys; 4) Raštingumas skaitymo, matematikos ir kitų mokslų srityje; 5) Užsienio kalbų žinios; 6) IRT gebėjimai; 7) Pilietiniai gebėjimai; 8) Mokymosi mokytis gebėjimai; 9) Aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą įgijusio jaunimo skaičius; 10) Mokyklų valdymas; 11) Mokyklos kaip įvairiems tikslams naudojami vietos mokymosi centrai; 12) Mokytojų ir instruktorių profesinis tobulėjimas; 13) Švietimo ir mokymo sistemų susiskaidymas; 14) Aukštojo mokslo įstaigų absolventai; 15) Tarptautinis aukštojo mokslo įstaigų studentų mobilumas; 16) Suaugusiųjų dalyvavimas mokymesi visą gyvenimą; 17) Suaugusiųjų gebėjimai; 18) Gyventojų išsilavinimas; 19) Investicijos į švietimą ir mokymą; 20) Investicijų į švietimą ir mokymą grąža.

(10)  Dok. 8387/07 — COM (2007) 184 galutinis.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/16

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/11)

| Pagalbos Nr. | XT 88/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas, kuriame taikoma pagalbos schema (NUTS II) | Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios papildomą ad hoc pagalbą, pavadinimas | Régime cadre d'aides publiques à la formation |
| Teisinis pagrindas (pagalbos schemos ir ad hoc pagalbos) | Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.
  Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.
  Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) |
| Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | 50 mln. EUR |
| Individuali pagalba | — |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2007 9 1 |
| Trukmė | Iki 2008 6 30 (arba ilgiau, jei Europos Komisija priėmė sprendimą pratęsti šią pagalbos schemą arba reglamentų, pagal kuriuos pagalba skiriama, galiojimą) |
| Pagalbos tikslas | Valstybės pagalba bendrojo ir specialiojo mokymosi projektams |
| Ekonomikos sektorius (-iai) | Pagalbos schema taikoma visiems ekonomikos sektoriams galiojančiuose Bendrijos reglamentuose numatyta tvarka, taip pat Sutarties I priede išvardytų produktų gamybai, perdirbimui ir prekybai, išskyrus:






  — | pagalbą anglies pramonei, remiantis Tarybos reglamentu Nr. 1407/2002 |

Pagalbos Nr.

XT 88/07

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas, kuriame taikoma pagalbos schema (NUTS II)

Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios papildomą ad hoc pagalbą, pavadinimas

Régime cadre d'aides publiques à la formation

Teisinis pagrindas (pagalbos schemos ir ad hoc pagalbos)

Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.

Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.

Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

50 mln. EUR

Individuali pagalba

—

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnį

Įgyvendinimo data

2007 9 1

Trukmė

Iki 2008 6 30 (arba ilgiau, jei Europos Komisija priėmė sprendimą pratęsti šią pagalbos schemą arba reglamentų, pagal kuriuos pagalba skiriama, galiojimą)

Pagalbos tikslas

Valstybės pagalba bendrojo ir specialiojo mokymosi projektams

Ekonomikos sektorius (-iai)

Pagalbos schema taikoma visiems ekonomikos sektoriams galiojančiuose Bendrijos reglamentuose numatyta tvarka, taip pat Sutarties I priede išvardytų produktų gamybai, perdirbimui ir prekybai, išskyrus:

—

pagalbą anglies pramonei, remiantis Tarybos reglamentu Nr. 1407/2002

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Soit le ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales, chacun en ce qui le concerne.

Correspondant: Pour l'État:

| Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales |
| --- |
| 1, avenue Charles Floquet |
| F-75015 Paris |
| http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument |

Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales

1, avenue Charles Floquet

F-75015 Paris

http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument

Correspondant:

Pour les collectivités locales:

| Ministère de l'intérieur (DGCL) |
| --- |
| Place Beauvau |
| F-75800 Paris |

Ministère de l'intérieur (DGCL)

Place Beauvau

F-75800 Paris

Site:

http://www.dgcl.interieur.gouv.fr/Orga_territoriale/Organisation%20territoriale/Interv_econo_col_ter.html

| Pagalbos Nr. | XT 90/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Belgija |
| Regionas | Région wallonne |
| Pagalbos schemos pavadinimas | Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon
  Axe 1: Créer des pôles de compétitivité
  Volet 1.4: Formation |
| Teisinis pagrindas | Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą | EUR | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Iš viso |
| Mokymai | 4 150 000 | 8 840 000 | 12 240 000 | 16 270 000 | 41 500 000 |
| Su mokymais susijusios investicijos | 1 350 000 | 4 500 000 | 5 000 000 | 2 650 000 | 13 500 000 |
| Iš viso | 5 500 000 | 13 340 000 | 17 240 000 | 18 920 000 | 55 000 000 |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | 50 % regioninės pagalbos |
| Įgyvendinimo data | 2006 m. rugsėjo 14 d. Valonijos vyriausybė susipažino su pirmųjų mokymo projektų, pažymėtų 2006 m. liepos 7 d. data, biudžetais |
| Pagalbos schemos trukmė | 2009 12 31 |
| Ekonomikos sektorius (-iai) | Gyvosios gamtos mokslai (farmacija — sveikata);
  Žemės ūkio pramonė;
  Mechaninė inžinerija;
  Transportas — logistika;
  Aeronautika ir oro erdvė. |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation |
| Rue des Brigades d'Irlande 4 |
| B-5100 Namur |

Pagalbos Nr.

XT 90/07

Valstybė narė

Belgija

Regionas

Région wallonne

Pagalbos schemos pavadinimas

Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon

Axe 1: Créer des pôles de compétitivité

Volet 1.4: Formation

Teisinis pagrindas

Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą

EUR

2006

2007

2008

2009

Iš viso

Mokymai

4 150 000

8 840 000

12 240 000

16 270 000

41 500 000

Su mokymais susijusios investicijos

1 350 000

4 500 000

5 000 000

2 650 000

13 500 000

Iš viso

5 500 000

13 340 000

17 240 000

18 920 000

55 000 000

Didžiausias pagalbos intensyvumas

50 % regioninės pagalbos

Įgyvendinimo data

2006 m. rugsėjo 14 d. Valonijos vyriausybė susipažino su pirmųjų mokymo projektų, pažymėtų 2006 m. liepos 7 d. data, biudžetais

Pagalbos schemos trukmė

2009 12 31

Ekonomikos sektorius (-iai)

Gyvosios gamtos mokslai (farmacija — sveikata);

Žemės ūkio pramonė;

Mechaninė inžinerija;

Transportas — logistika;

Aeronautika ir oro erdvė.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation

Rue des Brigades d'Irlande 4

B-5100 Namur

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/18

---

Pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2408/92 nustatytų įpareigojimų Graikijos teritorijoje trimis maršrutais teikiant viešąsias reguliaraus oro susisiekimo paslaugas galiojimo pratęsimas ir dalinis jų pakeitimas

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/12)

| 1. | Graikijos Vyriausybė nusprendė nuo 2008 m. gegužės 1 d. pratęsti pagal 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus 4 straipsnio 1 dalies a punktą nustatytų tam tikrus viešuosius interesus atitinkančių įpareigojimų dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo trimis maršrutais Graikijos teritorijoje galiojimą, apie kuriuos buvo skelbta 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 312 ir 2002 m. liepos 10 d. Nr. C 164, ir tuos įpareigojimus iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

1.

Graikijos Vyriausybė nusprendė nuo 2008 m. gegužės 1 d. pratęsti pagal 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus 4 straipsnio 1 dalies a punktą nustatytų tam tikrus viešuosius interesus atitinkančių įpareigojimų dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo trimis maršrutais Graikijos teritorijoje galiojimą, apie kuriuos buvo skelbta 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 312 ir 2002 m. liepos 10 d. Nr. C 164, ir tuos įpareigojimus iš dalies pakeisti.

| 2. | Viešuosius interesus atitinkančių įpareigojimų pakeitimai taikomi šiems maršrutams:






  — | Rodas – Kastelorizo, |
| --- | --- | --- |

2.

Viešuosius interesus atitinkančių įpareigojimų pakeitimai taikomi šiems maršrutams:

—

Rodas – Kastelorizo,

| — | Atėnai – Skyros, |
| --- | --- |

—

Atėnai – Skyros,

| — | Salonikai – Skyros. |
| --- | --- |

—

Salonikai – Skyros.

a)   Tarifai

Ekonominės klasės vienos keleivio vietos tarifas negali viršyti:

| — | Rodas – Kastelorizo: |
| --- | --- |

—

Rodas – Kastelorizo:

26 EUR

| — | Atėnai – Skyros |
| --- | --- |

—

Atėnai – Skyros

38 EUR

| — | Salonikai – Skyros |
| --- | --- |

—

Salonikai – Skyros

54 EUR.

Pirmiau nurodytos sumos gali būti padidintos tuo atveju, kai už netikėtą skrydžių vykdymo išlaidų padidėjimą oro vežėjas neatsako. Apie šį padidėjimą oro susisiekimo paslaugas teikiantis oro vežėjas įspėjamas, bet padidėjimas įsigalioja tik tada, kai Europos Komisija apie jį paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

b)   Teikiamos paslaugos tęstinumas

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2408/92 4 straipsnio 1 dalies c punktą oro vežėjas, ketinantis teikti reguliariąsias paslaugas minėtais maršrutais, turi garantuoti, kad skrydžius tais maršrutais nepertraukiamai vykdys ne trumpiau kaip dvylika mėnesių.

Išskyrus force majeure atvejus, per metus atšauktų skrydžių skaičius dėl oro vežėjo kaltės neturi viršyti 2 % bendro metinio numatytų skrydžių skaičiaus.

Jeigu planuojama nutraukti paslaugas kuriuo nors iš minėtų maršrutų, oro vežėjas prieš šešis mėnesius turi pranešti Civilinės aviacijos tarnybai, Oro operacijų direktoratui, II skyriui.

3.   Naudinga informacija

Bendrijos vežėjams, kurie skrydžius minėtais maršrutais vykdytų nesilaikydami viešuosius interesus atitinkančių įpareigojimų, galima taikyti administracines arba kitokias poveikio priemones.

Informacijos apie naudotinų orlaivių tipus oro vežėjai turėtų ieškoti Graikijos oro navigacijai skirtame informaciniame leidinyje (AIP Greece), kuriame pateikiami techniniai ir verslui būtini duomenys bei oro uostuose taikomos tvarkos aprašymas.

Orlaivių išvykimo ir atvykimo tvarkaraščiai turi būti sudaryti taip, kad orlaivių atskridimo (išskridimo) laikas būtų nustatytas atsižvelgiant į oro uostų darbo laiką pagal Transporto ir ryšių ministro sprendimą.

Reikėtų pabrėžti, kad jeigu nei vienas oro vežėjas nepranešė Civilinės aviacijos tarnybai, Oro operacijų direktoratui apie ketinimą nuo 2008 m. gegužės 1 d. pradėti teikti reguliariąsias or susisiekimo paslaugas vienu iš minėtų ar keliais maršrutais negaudamas finansinės kompensacijos, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2408/92 4 straipsnio 1 dalies d punktą Graikija gali nuspręsti suteikti galimybę tas paslaugas šiais maršrutais teikti tik vienam oro vežėjui, išrinktam viešo konkurso tvarka, ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui nuo 2008 m. gegužės 1 d.

Tuos viešuosius interesus atitinkančius įpareigojimus dėl tarifų keičia 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 312 ir 2002 m. liepos 10 d. Nr. C 164 paskelbti dėl minėtų maršrutų taikomi įpareigojimai.

Priešingu atveju tiems maršrutams ir toliau galios 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Nr. C 312 ir 2002 m. liepos 10 d. Nr. C 164 paskelbti viešuosius interesus atitinkantys įpareigojimai.

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/19

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, suteiktą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1628/2006 dėl EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/13)

| Pagalbos Nr. | XR 184/07 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Malta |
| Regionas | Malta |
| Pagalbos schemos arba ad hoc pagalbos priedą gaunančios įmonės pavadinimas | Encouragement of Tourism Activities |
| Teisinis pagrindas | Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Planuojamos metinės išlaidos | 5 mln. MTL |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | 30 % |
| Pagal reglamento 4 straipsnį |
| Įgyvendinimo data | 2008 1 1 |
| Trukmė | 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Atskiri sektoriai |
| NACE H055 and O092 |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department |
| National Agricultural Research and Development Centre |
| Ngieret Road |
| Għammieri — Marsa |
| Malta |

Pagalbos Nr.

XR 184/07

Valstybė narė

Malta

Regionas

Malta

Pagalbos schemos arba ad hoc pagalbos priedą gaunančios įmonės pavadinimas

Encouragement of Tourism Activities

Teisinis pagrindas

Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Planuojamos metinės išlaidos

5 mln. MTL

Didžiausias pagalbos intensyvumas

30 %

Pagal reglamento 4 straipsnį

Įgyvendinimo data

2008 1 1

Trukmė

2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Atskiri sektoriai

NACE H055 and O092

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department

National Agricultural Research and Development Centre

Ngieret Road

Għammieri — Marsa

Malta

Skelbimo apie pagalbos schemą interneto adresas

www.agric.gov.mt

Kita informacija

—

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/20

---

MEDIA 2007

SĄLYGINIS KVIETIMAS TEIKTI PASIŪLYMUS — EACEA/28/07

Parama europos filmų tarpnacionaliniam platinimui ir platintojų tinklams — „Atrankinė“ schema

(2007/C 311/14)

1.   Tikslai ir aprašymas

Šis kvietimas teikti paraiškas paremtas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma daugiametė Bendrijos priemonių garso ir vaizdo paslaugų srityje 2007–2013 m. programa.

2.   Reikalavimus atitinkantys kandidatai

Konkursas skiriamas Europos kompanijoms, kurios įsteigtos šiose šalyse: 27 ES šalyse narėse ir Europos ekonominės erdvės šalyse, dalyvaujančiose MEDIA 2007 programoje (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija) ir Šveicarija.

Šis pranešimas skirtas Europos kompanijoms, vykdančioms tarptautinį Europos filmų platinimą.

3.   Biudžetas ir projektų trukmė

Šiam kvietimui teikti pasiūlymus galima skirti daugiausia 12 250 000 EUR su sąlyga, kad jie bus panaudoti 2008 biudžetiniais metais.

Europos Komisijos parama negali viršyti 50 % viso projekto remtinų išlaidų.

Ilgiausia projekto trukmė – 16 mėnesių.

4.   Galutinė paraiškų pateikimo data

Paraiškas reikia siųsti EACEA ne vėliau kaip iki 2008 m. balandžio 1 d.; 2008 m. liepos 1 d.

5.   Išsami informacija

Visą kvietimo pateikti paraiškas tekstą ir paraiškų formas galima rasti:

http://ec.europa.eu/media/

Paraiškos privalo būti parengtos išsamiame kvietimo aprašyme nustatytomis sąlygomis ir pateiktos numatyta forma.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/21

---

Valstybės pagalba — Ispanija

Valstybės pagalba C 45/07 (ex NN 51/07) — Perviršinės vertės mokesčio mažėjimas įgyjant didelį užsienio įmonės akcijų paketą

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/15)

2007 m. spalio 10 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Ispanijai savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemonę, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Direction D |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas: (32-2) 296 95 80 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Direction D

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Bruxelles

Faksas: (32-2) 296 95 80

Šios pastabos bus perduotos Ispanijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

Aprašymas

Ispanijos įmonių pelno mokesčio įstatymo (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades – B.O.E. 2004 03 11, toliau – TRLIS) 12 straipsnio 5 dalyje numatyta mokesčių lengvata: galimybė 20 metų nuo didelio užsienio įmonės akcijų paketo įgijimo mokėti mažesnį perviršinės vertės (t. y. įgyjamos įmonės akcijų paketo vertės ir įgytai įmonei priklausančio materialiojo ir nematerialiojo turto rinkos vertės skirtumo) mokestį.

Vertinimas

Komisijos nuomone, ši mokesčių schema atitinka visas pagrindines sąlygas, dėl kurių ji turėtų būti laikoma valstybės pagalba. Atrodo, kad šia priemone nukrypstama nuo Ispanijos mokesčių sistemos: perviršinė vertė nurašoma, net jeigu ji neužregistruota įgyjančios įmonės sąskaitose, kadangi įgyjančios įmonės ir įgyjamos įmonės verslas nesujungiamas. Todėl taip sumažinant mokesčius suteikiamas ekonominis pranašumas didelius užsienio įmonių akcijų paketus įgyjančioms įmonėms. Atrodo, kad priemonei naudojami valstybės ištekliai ir ji yra specifinė, nes skirta įmonėms, atliekančioms tam tikras investicijas.

Priemone daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, nes gerinamos kontroliuojančiųjų bendrovių veikloje dalyvaujančių pagalbos gavėjų prekybos sąlygos, ir, remiant užsienio bendroves įgyjančias Ispanijos įmones, gali būti daromas poveikis konkurencijai, nes ne Ispanijoje įsteigtos konkuruojančios įmonės, susijusiose rinkose teikiančios panašius pasiūlymus, atsiduria gana nepalankioje padėtyje.

Atrodo, kad nė viena iš 87 straipsnio 2 ir 3 dalyje įtvirtintų nukrypti leidžiančių nuostatų nėra taikytina, o pagalba nesuderinama su bendrąją rinka. Todėl Komisija mano, kad įgyvendindamos minėtą priemonę Ispanijos valdžios institucijos galėjo būti suteikusios Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nurodytą valstybės pagalbą.

Atsižvelgdama į abejones dėl pagalbos suderinamumo, Komisija siūlo pradėti 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą.

RAŠTO TEKSTAS

«Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS). |
| --- | --- |

1.

Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS).

| 2. | Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR. |
| --- | --- |

2.

Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR.

| 3. | Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común. |
| --- | --- |

3.

Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común.

| 4. | Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida. |
| --- | --- |

4.

Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida.

| 5. | Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español. |
| --- | --- |

5.

Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español.

| 6. | Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

6.

Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596).

| 7. | Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato. |
| --- | --- |

7.

Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato.

DESCRIPCIÓN DETALLADA DEL RÉGIMEN

| 8. | El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS). |
| --- | --- |

8.

El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS).

| 9. | El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

9.

El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición.

| 10. | Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España. |
| --- | --- |

10.

Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España.

| 11. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación. |
| --- | --- |

11.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación.

| 12. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:






  a) | el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS]; |
| --- | --- | --- |

12.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:

a)

el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS];

| b) | la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS]; |
| --- | --- |

b)

la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS];

| c) | los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:






  I. | no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:






  — | comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:

I.

no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:

—

comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España,

| — | servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España, |
| --- | --- |

—

servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España,

| — | servicios financieros prestados a clientes no residentes en España, |
| --- | --- |

—

servicios financieros prestados a clientes no residentes en España,

| — | servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España. |
| --- | --- |

—

servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España.

| II. | no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS]. |
| --- | --- |

II.

no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS].

VALORACIÓN DE LA MEDIDA

Ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1

| 13. | Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

13.

Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros.

Ventaja económica

| 14. | Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión. |
| --- | --- |

14.

Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión.

| 15. | Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones. |
| --- | --- |

15.

Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones.

| 16. | La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS. |
| --- | --- |

16.

La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS.

| 17. | El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente. |
| --- | --- |

17.

El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente.

| 18. | En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes. |
| --- | --- |

18.

En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes.

| 19. | El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada. |
| --- | --- |

19.

El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada.

| 20. | Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse. |
| --- | --- |

20.

Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse.

| 21. | Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. |
| --- | --- |

21.

Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España.

| 22. | También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa. |
| --- | --- |

22.

También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa.

| 23. | Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente. |
| --- | --- |

23.

Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente.

Presencia de recursos estatales

| 24. | La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

24.

La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición.

| 25. | La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado. |
| --- | --- |

25.

La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado.

Favorecer a determinadas empresas o producciones

| 26. | Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión. |
| --- | --- |

26.

Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión.

| 27. | La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS. |
| --- | --- |

27.

La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS.

| 28. | Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas. |
| --- | --- |

28.

Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas.

| 29. | La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8). |
| --- | --- |

29.

La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8).

| 30. | La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones. |
| --- | --- |

30.

La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones.

| 31. | En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

31.

En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras.

Justificación por la lógica del sistema

| 32. | En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión). |
| --- | --- |

32.

En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión).

| 33. | La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal. |
| --- | --- |

33.

La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal.

| 34. | La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas. |
| --- | --- |

34.

La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas.

| 35. | Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

35.

Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 36. | En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España. |
| --- | --- |

36.

En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España.

| 37. | Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas. |
| --- | --- |

37.

Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas.

| 38. | La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

38.

La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 39. | En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española. |
| --- | --- |

39.

En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española.

| 40. | A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen. |
| --- | --- |

40.

A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen.

| 41. | En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo. |
| --- | --- |

41.

En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo.

Falseamiento de la competencia y los intercambios entre Estados miembros

| 42. | Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia. |
| --- | --- |

42.

Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia.

| 43. | La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia. |
| --- | --- |

43.

La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia.

| 44. | A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

44.

A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras.

Compatibilidad

| 45. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común. |
| --- | --- |

45.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común.

| 46. | En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania. |
| --- | --- |

46.

En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania.

| 47. | Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE. |
| --- | --- |

47.

Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE.

| 48. | El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión. |
| --- | --- |

48.

El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión.

| 49. | Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común. |
| --- | --- |

49.

Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común.

CONCLUSIONES

| 50. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas. |
| --- | --- |

50.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas.

| 51. | La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda. |
| --- | --- |

51.

La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda.

| 52. | La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

52.

La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| 53. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación. |
| --- | --- |

53.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación.

| 54. | En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.». |
| --- | --- |

54.

En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.».

---

(1)  DO L 24 de 2004, p. 1.

1

(2)  Véase: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

2

(3)  Punto 43.

3

(4)  Cubierta por la obligación de secreto profesional.

4

(5)  Tal como se recoge en el TRLIS modificado por la Ley no 35/2006, el tipo general de gravamen del Impuestos sobre Sociedades utilizado para el cálculo ha sido el 35 % de 2002 a 2006, el 32,5 % en 2007, y en lo sucesivo el 30 %.

5

o

(6)  Disposición adicional octava, Ley no 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, B.O.E. no 285, de 29.11.2006.

6

o

o

(7)  Asuntos acumulados 6/69 y 11/69, Comisión/Francia, Rec. 1969, p. 523. Edición especial española página 437. Véase también el punto 18 de la Comunicación de la Comisión citada más adelante.

7

(8)  Asunto C-75/97, Bélgica/Comisión, Rec. 1999, p. I-3671.

8

(9)  Sentencia en el asunto España/Comisión, apartados 52 y 53, y sentencia en el asunto Comisión/Diputación Foral de Álava, apartado 60, y la jurisprudencia citada en ésta. Esta jurisprudencia fue reproducida por la Comisión en su Comunicación de 10 de diciembre de 1998 relativa a la aplicación de las normas sobre ayudas estatales a las medidas relacionadas con la fiscalidad directa de las empresas (DO C 384 de 1998, p. 3).

9

(10)  Sentencia de 13 de diciembre de 2005 en el asunto C-411/03, SEVIC Systems, apartados 22 a 31, Rec. 2005, p. I-10805.

10

(11)  Asunto C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Rec. 2001, p. I-8365.

11

(12)  Asunto T-214/95, Vlaams Gewest/Comisión, Rec. 1998, p. II-717.

12

---

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/28

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 311/16)

| 1. | 2007 m. gruodžio 13 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Mitsui & Co, Ltd.“ (toliau – „Mitsui“, Japonija) ir grupė „Rubis“ (toliau – „Rubis“, Prancūzija), pirkdamos naujai įsteigtos bendros įmonės akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Rubis Terminal Antwerp“ (Belgija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2007 m. gruodžio 13 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Mitsui & Co, Ltd.“ (toliau – „Mitsui“, Japonija) ir grupė „Rubis“ (toliau – „Rubis“, Prancūzija), pirkdamos naujai įsteigtos bendros įmonės akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Rubis Terminal Antwerp“ (Belgija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | „Mitsui“: pasaulinė prekyba įvairiomis prekėmis, tarp jų – energetiniais produktais, geležimi, plienu ir spalvotaisiais metalais; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

„Mitsui“: pasaulinė prekyba įvairiomis prekėmis, tarp jų – energetiniais produktais, geležimi, plienu ir spalvotaisiais metalais;

| — | „Rubis“: skystų produktų sandėliavimas ir suskystintų naftos dujų bei naftos produktų platinimas Europoje, Afrikoje ir Karibuose; |
| --- | --- |

—

„Rubis“: skystų produktų sandėliavimas ir suskystintų naftos dujų bei naftos produktų platinimas Europoje, Afrikoje ir Karibuose;

| — | „Rubis Terminal Antwerp“: skystų naftos produktų saugojimo Antverpeno uosto terminalo talpykloje paslaugos. |
| --- | --- |

—

„Rubis Terminal Antwerp“: skystų naftos produktų saugojimo Antverpeno uosto terminalo talpykloje paslaugos.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos pranešimu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos pranešimu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas Komisijai galima siųsti faksu (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

Klaidų ištaisymas

| 21.12.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 311/29

---

Valstybių narių pranešamos informacijos apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 78, 2007 m. balandžio 11 d.
  )

(2007/C 311/17)

13 puslapis, valstybės pagalba Nr. XS 160/06, antraštė „Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė“:

yra:

„Iki 2007 12 31“,

turi būti:

„Iki 2008 6 30“.

---