# Euroopan unionin C 242E/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 242E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta16. lokakuuta 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 242E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta16. lokakuuta 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2007/C 242E/01 | Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 11/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä | 1 |
| 2007/C 242E/02 | Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 12/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (
  1
  ) | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

NEUVOSTO

2007/C 242E/01

Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 11/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä

1

2007/C 242E/02

Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 12/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

NEUVOSTO

| 16.10.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 242/1

---

Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 2007 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 11/2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2007/EY tekemiseksi paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä

(2007/C 242 E/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 ja 135 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisö ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Lissabonin toimintaohjelman mukaisesti lisäämään Euroopassa toimivien yritysten kilpailukykyä. Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/387/EY (3) mukaisesti komission ja jäsenvaltioiden olisi tarjottava julkishallintojen ja yhteisön kansalaisten väliseen tiedonvaihtoon tehokkaat ja yhteentoimivat tiedotus- ja viestintäjärjestelmät. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisö ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Lissabonin toimintaohjelman mukaisesti lisäämään Euroopassa toimivien yritysten kilpailukykyä. Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/387/EY (3) mukaisesti komission ja jäsenvaltioiden olisi tarjottava julkishallintojen ja yhteisön kansalaisten väliseen tiedonvaihtoon tehokkaat ja yhteentoimivat tiedotus- ja viestintäjärjestelmät.

| (2) | Päätöksen 2004/387/EY mukaiset yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut vaativat toimenpiteitä tullivalvonnan järjestämisen tehokkuuden parantamiseksi ja saumattoman tiedonkulun varmistamiseksi, jotta voidaan tehostaa tulliselvitystä, vähentää hallinnollista rasitusta, torjua petoksia, järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia, huolehtia fiskaalisista eduista, suojata teollis- ja tekijänoikeuksia sekä kulttuuriperintöä, lisätä tavaroiden ja kansainvälisen kaupan turvallisuutta sekä parantaa terveyden- ja ympäristönsuojelua. Tätä varten on ratkaisevan tärkeää käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa (ICT) tullitarkoituksiin. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2004/387/EY mukaiset yleiseurooppalaiset sähköiset viranomaispalvelut vaativat toimenpiteitä tullivalvonnan järjestämisen tehokkuuden parantamiseksi ja saumattoman tiedonkulun varmistamiseksi, jotta voidaan tehostaa tulliselvitystä, vähentää hallinnollista rasitusta, torjua petoksia, järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia, huolehtia fiskaalisista eduista, suojata teollis- ja tekijänoikeuksia sekä kulttuuriperintöä, lisätä tavaroiden ja kansainvälisen kaupan turvallisuutta sekä parantaa terveyden- ja ympäristönsuojelua. Tätä varten on ratkaisevan tärkeää käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa (ICT) tullitarkoituksiin.

| (3) | Yksinkertaisen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomisesta tullille ja kaupalle 5 päivänä joulukuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (4), joka seurasi komission tiedonantoa ”Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle”, kehotetaan komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa monivuotinen strateginen suunnitelma yhdenmukaisen ja yhteentoimivan sähköisen toimintaympäristön luomiseksi yhteisöön tullin alalla. Yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2913/92 (5) edellytetään tietotekniikan käyttöä yleisilmoitusten esittämisessä ja sähköisessä tiedonvaihdossa tulliviranomaisten välillä, jotta tullivalvonta perustuisi automaattisiin riskianalyysijärjestelmiin. |
| --- | --- |

(3)

Yksinkertaisen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomisesta tullille ja kaupalle 5 päivänä joulukuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (4), joka seurasi komission tiedonantoa ”Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle”, kehotetaan komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa monivuotinen strateginen suunnitelma yhdenmukaisen ja yhteentoimivan sähköisen toimintaympäristön luomiseksi yhteisöön tullin alalla. Yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2913/92 (5) edellytetään tietotekniikan käyttöä yleisilmoitusten esittämisessä ja sähköisessä tiedonvaihdossa tulliviranomaisten välillä, jotta tullivalvonta perustuisi automaattisiin riskianalyysijärjestelmiin.

| (4) | Sen vuoksi on tarpeellista määritellä paperittoman tulli- ja kauppaympäristön luomisen tavoitteet samoin kuin siinä tarvittavat rakenne, keinot ja määräajat. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on tarpeellista määritellä paperittoman tulli- ja kauppaympäristön luomisen tavoitteet samoin kuin siinä tarvittavat rakenne, keinot ja määräajat.

| (5) | Komission olisi pantava tämä päätös täytäntöön tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Sen vuoksi on tarpeellista määritellä asianomaisten osapuolten vastuut ja tehtävät ja säätää siitä, kuinka kustannukset on jaettava komission ja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(5)

Komission olisi pantava tämä päätös täytäntöön tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Sen vuoksi on tarpeellista määritellä asianomaisten osapuolten vastuut ja tehtävät ja säätää siitä, kuinka kustannukset on jaettava komission ja jäsenvaltioiden välillä.

| (6) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi jaettava viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien yhteisön vastuulla ja kansallisella vastuulla olevia osia koskeva vastuu yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman (Tulli 2007) hyväksymisestä 11 päivänä helmikuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2003/EY (6) periaatteita noudattaen ja ottaen huomioon sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2003–2007 -ohjelma) 3 päivänä joulukuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2235/2002/EY (7). |
| --- | --- |

(6)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi jaettava viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien yhteisön vastuulla ja kansallisella vastuulla olevia osia koskeva vastuu yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman (Tulli 2007) hyväksymisestä 11 päivänä helmikuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2003/EY (6) periaatteita noudattaen ja ottaen huomioon sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2003–2007 -ohjelma) 3 päivänä joulukuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2235/2002/EY (7).

| (7) | Tämän päätöksen noudattamisen ja erilaisten kehitettävien järjestelmien keskinäisen johdonmukaisuuden turvaamiseksi on tarpeellista luoda seurantamekanismi. |
| --- | --- |

(7)

Tämän päätöksen noudattamisen ja erilaisten kehitettävien järjestelmien keskinäisen johdonmukaisuuden turvaamiseksi on tarpeellista luoda seurantamekanismi.

| (8) | Säännöllisissä jäsenvaltioiden ja komission kertomuksissa olisi annettava tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanon edistymisestä. |
| --- | --- |

(8)

Säännöllisissä jäsenvaltioiden ja komission kertomuksissa olisi annettava tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanon edistymisestä.

| (9) | Komission, tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden tiivis yhteistyö on tarpeen paperittoman ympäristön toteuttamiseksi. Yhteistyön helpottamiseksi tullipoliittisen ryhmän olisi varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämien toimien yhteensovittaminen. Talouden toimijoita olisi kuultava sekä kansallisella että yhteisön tasolla näiden toimien valmistelun kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

(9)

Komission, tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden tiivis yhteistyö on tarpeen paperittoman ympäristön toteuttamiseksi. Yhteistyön helpottamiseksi tullipoliittisen ryhmän olisi varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämien toimien yhteensovittaminen. Talouden toimijoita olisi kuultava sekä kansallisella että yhteisön tasolla näiden toimien valmistelun kaikissa vaiheissa.

| (10) | Liittyvien ja ehdokasmaiden olisi saatava osallistua näihin toimiin osana liittymisvalmisteluja. |
| --- | --- |

(10)

Liittyvien ja ehdokasmaiden olisi saatava osallistua näihin toimiin osana liittymisvalmisteluja.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli paperittoman toimintaympäristön luomista tullille ja kaupalle, vaan se voidaan sen laajuuden tai vaikutusten vuoksi siksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli paperittoman toimintaympäristön luomista tullille ja kaupalle, vaan se voidaan sen laajuuden tai vaikutusten vuoksi siksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (12) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti.

| (13) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta pidentää tämän päätöksen 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjä määräaikoja. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän päätöksen muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, |
| --- | --- |

(13)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta pidentää tämän päätöksen 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjä määräaikoja. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän päätöksen muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sähköiset tullijärjestelmät

Komissio ja jäsenvaltiot perustavat turvalliset, integroidut, yhteentoimivat ja helppopääsyiset sähköiset tullijärjestelmät tulli-ilmoitusten, tulli-ilmoitusten mukana seuraavien asiakirjojen ja todistusten sisältämän sekä muun asiaankuuluvan tiedon vaihtoa varten.

Komissio ja jäsenvaltiot luovat näiden sähköisten tullijärjestelmien toiminnan edellyttämät rakenteet ja välineet.

2 artikla

Tavoitteet

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetuilla sähköisillä tullijärjestelmillä on tarkoitus saavuttaa seuraavat tavoitteet:

| a) | helpottaa tuonti- ja vientimenettelyjä; |
| --- | --- |

a)

helpottaa tuonti- ja vientimenettelyjä;

| b) | vähentää säännösten noudattamisesta aiheutuvia ja hallinnollisia kustannuksia sekä lyhentää tulliselvitysaikoja; |
| --- | --- |

b)

vähentää säännösten noudattamisesta aiheutuvia ja hallinnollisia kustannuksia sekä lyhentää tulliselvitysaikoja;

| c) | sovittaa yhteen yhteinen lähestymistapa tavaroiden valvontaan; |
| --- | --- |

c)

sovittaa yhteen yhteinen lähestymistapa tavaroiden valvontaan;

| d) | auttaa turvaamaan kaikkien tullien ja muiden maksujen asianmukainen kantaminen; |
| --- | --- |

d)

auttaa turvaamaan kaikkien tullien ja muiden maksujen asianmukainen kantaminen;

| e) | turvata kansainvälistä toimitusketjua koskevan asiaankuuluvan tiedon nopea vaihto; |
| --- | --- |

e)

turvata kansainvälistä toimitusketjua koskevan asiaankuuluvan tiedon nopea vaihto;

| f) | mahdollistaa viejä- ja tuojamaiden viranomaisten sekä tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välinen saumaton tiedonkulku sallimalla järjestelmään syötettyjen tietojen uudelleen käyttö. |
| --- | --- |

f)

mahdollistaa viejä- ja tuojamaiden viranomaisten sekä tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välinen saumaton tiedonkulku sallimalla järjestelmään syötettyjen tietojen uudelleen käyttö.

Sähköisten tullijärjestelmien integroinnin ja kehittämisen on oltava oikeassa suhteessa ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuihin tavoitteisiin.

2.   Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt tavoitteet saavutetaan ainakin seuraavilla keinoilla:

| a) | yhdenmukaistettu tiedonvaihto kansainvälisesti hyväksyttyjen tietomallien ja sanomamuotojen pohjalta; |
| --- | --- |

a)

yhdenmukaistettu tiedonvaihto kansainvälisesti hyväksyttyjen tietomallien ja sanomamuotojen pohjalta;

| b) | tulli- ja tulliin liittyvien prosessien uudelleen suunnittelu niiden tehokkuuden optimoimiseksi, niiden yksinkertaistamiseksi ja tullisääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kulujen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

b)

tulli- ja tulliin liittyvien prosessien uudelleen suunnittelu niiden tehokkuuden optimoimiseksi, niiden yksinkertaistamiseksi ja tullisääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kulujen vähentämiseksi;

| c) | laajan sähköisten tullipalvelujen valikoiman tarjoaminen talouden toimijoille niin että nämä voivat toimia samalla tavalla kaikkien jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

c)

laajan sähköisten tullipalvelujen valikoiman tarjoaminen talouden toimijoille niin että nämä voivat toimia samalla tavalla kaikkien jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kanssa.

3.   Yhteisö edistää 1 kohdan soveltamiseksi sähköisten tullijärjestelmien yhteentoimivuutta kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen tullijärjestelmien kanssa ja sähköisten tullijärjestelmien käytettävyyttä kolmansien maiden talouden toimijoiden kannalta luodakseen kansainvälisen paperittoman toimintaympäristön silloin, kun tätä edellytetään kansainvälisissä sopimuksissa ja jollei asianmukaisista rahoitusjärjestelmistä muuta johdu.

3 artikla

Tiedonvaihto

1.   Yhteisön ja jäsenvaltioiden sähköisten tullijärjestelmien on mahdollistettava tiedonvaihto jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kesken sekä näiden viranomaisten ja seuraavien välillä:

| a) | talouden toimijat; |
| --- | --- |

a)

talouden toimijat;

| b) | komissio; |
| --- | --- |

b)

komissio;

| c) | tavaroiden kansainväliseen liikkumiseen osallistuvat muut hallinnot tai virastot, jäljempänä ’muut hallinnot tai virastot’. |
| --- | --- |

c)

tavaroiden kansainväliseen liikkumiseen osallistuvat muut hallinnot tai virastot, jäljempänä ’muut hallinnot tai virastot’.

2.   Tietojen antamisessa ja luovuttamisessa on noudatettava kaikilta osin voimassa olevia tietosuojasäännöksiä, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (9) ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (10).

4 artikla

Järjestelmät, palvelut ja määräajat

1.   Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa saatettava seuraavat sähköiset tullijärjestelmät toimiviksi voimassa olevan lainsäädännön vaatimusten ja määräaikojen mukaisesti:

| a) | tuonti- ja vientiselvitysjärjestelmät, jotka ovat yhteentoimivia passitusjärjestelmän kanssa ja mahdollistavat saumattoman tiedonkulun tullijärjestelmien välillä koko yhteisössä, |
| --- | --- |

a)

tuonti- ja vientiselvitysjärjestelmät, jotka ovat yhteentoimivia passitusjärjestelmän kanssa ja mahdollistavat saumattoman tiedonkulun tullijärjestelmien välillä koko yhteisössä,

| b) | talouden toimijoiden tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä, joka on yhteentoimiva valtuutettujen talouden toimijoiden järjestelmän kanssa ja mahdollistaa näiden talouden toimijoiden rekisteröitymisen yhdellä kertaa kaikkea yhteydenpitoa varten tulliviranomaisten kanssa koko yhteisön alueella, ottaen huomioon jo olemassa olevat yhteisön tai kansalliset järjestelmät, |
| --- | --- |

b)

talouden toimijoiden tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä, joka on yhteentoimiva valtuutettujen talouden toimijoiden järjestelmän kanssa ja mahdollistaa näiden talouden toimijoiden rekisteröitymisen yhdellä kertaa kaikkea yhteydenpitoa varten tulliviranomaisten kanssa koko yhteisön alueella, ottaen huomioon jo olemassa olevat yhteisön tai kansalliset järjestelmät,

| c) | järjestelmä, joka koskee valtuutusmenettelyä, mukaan lukien tiedottaminen ja kuuleminen, valtuutetuille talouden toimijoille myönnettävien lupien hallinnointia sekä näiden lupien rekisteröintiä tulliviranomaisten saavavilla olevaan tietokantaan. |
| --- | --- |

c)

järjestelmä, joka koskee valtuutusmenettelyä, mukaan lukien tiedottaminen ja kuuleminen, valtuutetuille talouden toimijoille myönnettävien lupien hallinnointia sekä näiden lupien rekisteröintiä tulliviranomaisten saavavilla olevaan tietokantaan.

2.   Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa ... päivään ... kuuta ... (11) mennessä perustettava ja saatettava toimiviksi yhteiset tulliportaalit, jotka tarjoavat talouden toimijoille tarvittavat tiedot tullitoimista kaikissa jäsenvaltioissa.

3.   Komission on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ... päivään ... kuuta ... (12) mennessä perustettava ja saatettava toimivaksi integroitu tariffiympäristö, joka mahdollistaa yhteydet muihin tuontia ja vientiä koskeviin järjestelmiin komissiossa ja jäsenvaltioissa.

4.   Komissio arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tullipoliittisessa ryhmässä ... päivään ... kuuta ... (11) mennessä yhteiset toiminnalliset määrittelyt seuraavia varten:

| a) | yhteisten liityntäpisteiden puitteet, jotka antavat talouden toimijoille mahdollisuuden käyttää samaa liityntää sähköisten tulli-ilmoitusten esittämiseen myös silloin, kun tullimenettely tapahtuu toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

yhteisten liityntäpisteiden puitteet, jotka antavat talouden toimijoille mahdollisuuden käyttää samaa liityntää sähköisten tulli-ilmoitusten esittämiseen myös silloin, kun tullimenettely tapahtuu toisessa jäsenvaltiossa;

| b) | talouden toimijoille tarkoitetut sähköiset rajapinnat, joiden avulla nämä voivat hoitaa kaiken tulliin liittyvän asioinnin tulliviranomaisten kanssa siinä jäsenvaltiossa, johon ne ovat sijoittuneet, vaikka asia koskisi useita jäsenvaltioita; ja |
| --- | --- |

b)

talouden toimijoille tarkoitetut sähköiset rajapinnat, joiden avulla nämä voivat hoitaa kaiken tulliin liittyvän asioinnin tulliviranomaisten kanssa siinä jäsenvaltiossa, johon ne ovat sijoittuneet, vaikka asia koskisi useita jäsenvaltioita; ja

| c) | yhden luukun palvelut, jotka tarjoavat saumattoman tiedonkulun talouden toimijoiden ja tulliviranomaisten, tulliviranomaisten ja komission sekä tulliviranomaisten ja muiden hallintojen ja virastojen välillä ja joiden avulla talouden toimijat voivat antaa tullille kaikki tuonti- tai vientiselvityksen vaatimat tiedot myös silloin, kun muu kuin tullia koskeva lainsäädäntö niitä vaatii. |
| --- | --- |

c)

yhden luukun palvelut, jotka tarjoavat saumattoman tiedonkulun talouden toimijoiden ja tulliviranomaisten, tulliviranomaisten ja komission sekä tulliviranomaisten ja muiden hallintojen ja virastojen välillä ja joiden avulla talouden toimijat voivat antaa tullille kaikki tuonti- tai vientiselvityksen vaatimat tiedot myös silloin, kun muu kuin tullia koskeva lainsäädäntö niitä vaatii.

5.   Kolmen vuoden kuluessa 4 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen yhteisten toiminnallisten määrittelyjen myönteisestä arvioinnista jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa pyrittävä perustamaan ja saattamaan toimiviksi yhteisten liityntäpisteiden puitteet sekä sähköiset rajapinnat.

6.   Jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhden luukun palveluille. Asiassa saavutettua edistymistä arvioidaan 12 artiklassa tarkoitetuissa kertomuksissa.

7.   Yhteisön ja jäsenvaltioiden on huolehdittava tässä artiklassa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen asianmukaisesta ylläpidosta ja niihin tarvittavista parannuksista.

5 artikla

Osat ja vastuut

1.   Sähköiset tullijärjestelmät koostuvat yhteisön vastuulla olevista ja kansallisella vastuulla olevista osista.

2.   Yhteisön vastuulla ovat erityisesti seuraavat sähköisten tullijärjestelmien osat:

| a) | asiaa koskevat toteutettavuustutkimukset sekä yhteiset toiminnalliset ja tekniset järjestelmämäärittelyt; |
| --- | --- |

a)

asiaa koskevat toteutettavuustutkimukset sekä yhteiset toiminnalliset ja tekniset järjestelmämäärittelyt;

| b) | yhteiset tuotteet ja palvelut, mukaan luettuina tarvittavat tullitietoja ja muita tulliin liittyviä tietoja sisältävät yhteiset viitejärjestelmät; |
| --- | --- |

b)

yhteiset tuotteet ja palvelut, mukaan luettuina tarvittavat tullitietoja ja muita tulliin liittyviä tietoja sisältävät yhteiset viitejärjestelmät;

| c) | yhteisen tietoliikenneverkon ja yhteisen järjestelmärajapinnan (CCN/CSI) palvelut jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

c)

yhteisen tietoliikenneverkon ja yhteisen järjestelmärajapinnan (CCN/CSI) palvelut jäsenvaltioille;

| d) | sähköisten tullijärjestelmien toteutuksen ja käytön aikaiset jäsenvaltioiden ja komission toteuttamat yhteisön yleisen toimialueen yhteensovittamistoimet; |
| --- | --- |

d)

sähköisten tullijärjestelmien toteutuksen ja käytön aikaiset jäsenvaltioiden ja komission toteuttamat yhteisön yleisen toimialueen yhteensovittamistoimet;

| e) | komission sähköisten tullijärjestelmien toteutuksen ja käytön aikana toteuttamat yhteisön ulkoisen toimialueen yhteensovittamistoimet, ei kuitenkaan kansallisiin tarpeisiin suunnitellut palvelut. |
| --- | --- |

e)

komission sähköisten tullijärjestelmien toteutuksen ja käytön aikana toteuttamat yhteisön ulkoisen toimialueen yhteensovittamistoimet, ei kuitenkaan kansallisiin tarpeisiin suunnitellut palvelut.

3.   Kansallisella vastuulla ovat erityisesti seuraavat sähköisten tullijärjestelmien osat:

| a) | kansalliset toiminnalliset ja tekniset järjestelmämäärittelyt; |
| --- | --- |

a)

kansalliset toiminnalliset ja tekniset järjestelmämäärittelyt;

| b) | kansalliset järjestelmät, myös tietokannat; |
| --- | --- |

b)

kansalliset järjestelmät, myös tietokannat;

| c) | verkkoyhteydet tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välillä sekä tulliviranomaisten ja muiden hallintojen tai virastojen välillä samassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

c)

verkkoyhteydet tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välillä sekä tulliviranomaisten ja muiden hallintojen tai virastojen välillä samassa jäsenvaltiossa;

| d) | ohjelmistot tai laitteistot, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina, jotta järjestelmää voitaisiin käyttää täysimääräisesti. |
| --- | --- |

d)

ohjelmistot tai laitteistot, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina, jotta järjestelmää voitaisiin käyttää täysimääräisesti.

6 artikla

Komission tehtävät

Komission tehtävänä on varmistaa erityisesti

| a) | yhteisön vastuulla olevien sähköisten tullijärjestelmien osien perustamisen, vaatimustenmukaisuuden testauksen, käyttöönoton, käytön ja tuen yhteensovittaminen; |
| --- | --- |

a)

yhteisön vastuulla olevien sähköisten tullijärjestelmien osien perustamisen, vaatimustenmukaisuuden testauksen, käyttöönoton, käytön ja tuen yhteensovittaminen;

| b) | tässä päätöksessä tarkoitettujen järjestelmien ja palveluiden yhteensovittaminen muiden asiaankuuluvien sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien hankkeiden kanssa yhteisön tasolla; |
| --- | --- |

b)

tässä päätöksessä tarkoitettujen järjestelmien ja palveluiden yhteensovittaminen muiden asiaankuuluvien sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien hankkeiden kanssa yhteisön tasolla;

| c) | sille 8 artiklan 2 kohdassa edellytetyn monivuotisen strategisen suunnitelman nojalla osoitettujen tehtävien suorittaminen; |
| --- | --- |

c)

sille 8 artiklan 2 kohdassa edellytetyn monivuotisen strategisen suunnitelman nojalla osoitettujen tehtävien suorittaminen;

| d) | yhteisön vastuulla ja kansallisella vastuulla olevien osien kehittämisen yhteensovittaminen, jotta hankkeet voidaan toteuttaa synkronoidusti; |
| --- | --- |

d)

yhteisön vastuulla ja kansallisella vastuulla olevien osien kehittämisen yhteensovittaminen, jotta hankkeet voidaan toteuttaa synkronoidusti;

| e) | sähköisten tullipalvelujen ja yhden luukun palvelujen yhteensovittaminen yhteisön tasolla näiden palvelujen edistämiseksi ja toteuttamiseksi kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

e)

sähköisten tullipalvelujen ja yhden luukun palvelujen yhteensovittaminen yhteisön tasolla näiden palvelujen edistämiseksi ja toteuttamiseksi kansallisella tasolla;

| f) | koulutustarpeiden yhteensovittaminen. |
| --- | --- |

f)

koulutustarpeiden yhteensovittaminen.

7 artikla

Jäsenvaltioiden tehtävät

1.   Jäsenvaltioiden tehtävänä on varmistaa erityisesti

| a) | sähköisten tullijärjestelmien kansallisten osien perustamisen, niiden vaatimustenmukaisuuden testauksen, käyttöönoton, käytön ja tuen yhteensovittaminen; |
| --- | --- |

a)

sähköisten tullijärjestelmien kansallisten osien perustamisen, niiden vaatimustenmukaisuuden testauksen, käyttöönoton, käytön ja tuen yhteensovittaminen;

| b) | tässä päätöksessä tarkoitettujen järjestelmien ja palveluiden yhteensovittaminen muiden asiaankuuluvien sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien hankkeiden kanssa kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

b)

tässä päätöksessä tarkoitettujen järjestelmien ja palveluiden yhteensovittaminen muiden asiaankuuluvien sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvien hankkeiden kanssa kansallisella tasolla;

| c) | niille 8 artiklan 2 kohdassa edellytetyn monivuotisen strategisen suunnitelman nojalla osoitettujen tehtävien suorittaminen; |
| --- | --- |

c)

niille 8 artiklan 2 kohdassa edellytetyn monivuotisen strategisen suunnitelman nojalla osoitettujen tehtävien suorittaminen;

| d) | tiedottaminen säännöllisesti komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu, jotta kansalliset viranomaiset tai talouden toimijat voivat täysipainoisesti hyödyntää sähköisiä tullijärjestelmiä; |
| --- | --- |

d)

tiedottaminen säännöllisesti komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu, jotta kansalliset viranomaiset tai talouden toimijat voivat täysipainoisesti hyödyntää sähköisiä tullijärjestelmiä;

| e) | sähköisten tullipalvelujen ja yhden luukun palvelujen edistäminen ja toteuttaminen kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

e)

sähköisten tullipalvelujen ja yhden luukun palvelujen edistäminen ja toteuttaminen kansallisella tasolla;

| f) | tarvittavan koulutuksen tarjoaminen tullivirkamiehille ja muille toimivaltaisille virkamiehille. |
| --- | --- |

f)

tarvittavan koulutuksen tarjoaminen tullivirkamiehille ja muille toimivaltaisille virkamiehille.

2.   Jäsenvaltioiden on arvioitava ja ilmoitettava komissiolle vuosittain ne henkilöstö-, budjetti- ja tekniset voimavarat, joita artiklan sekä 8 artiklan 2 kohdassa edellytetyn monivuotisen strategisen suunnitelman noudattaminen edellyttää.

3.   Jos on olemassa vaara, että jäsenvaltion suunnittelemat sähköisten tullijärjestelmien perustamiseen tai käyttöön liittyvät toimet saattaisivat heikentää järjestelmien yhteentoimivuutta tai toimintaa kokonaisuutena, jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle ennen tällaisen toimen toteuttamista.

8 artikla

Strategia ja yhteensovittaminen

1.   Komission on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tullipoliittisessa ryhmässä varmistettava

| a) | strategioiden, tarvittavien voimavarojen ja kehitysvaiheiden määrittäminen; |
| --- | --- |

a)

strategioiden, tarvittavien voimavarojen ja kehitysvaiheiden määrittäminen;

| b) | kaikkien sähköisiä tullitoimintoja koskevien toimintojen yhteensovittaminen, jotta varmistetaan voimavarojen, myös niiden, jotka jo ovat käytössä kansallisella ja yhteisön tasolla, käyttäminen mahdollisimman hyvin ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

b)

kaikkien sähköisiä tullitoimintoja koskevien toimintojen yhteensovittaminen, jotta varmistetaan voimavarojen, myös niiden, jotka jo ovat käytössä kansallisella ja yhteisön tasolla, käyttäminen mahdollisimman hyvin ja tehokkaasti;

| c) | oikeudellisten ja toiminnallisten sekä koulutukseen ja tietotekniseen kehittämiseen liittyvien näkökohtien yhteensovittaminen ja tiedottaminen näistä näkökohdista tulliviranomaisille ja talouden toimijoille; |
| --- | --- |

c)

oikeudellisten ja toiminnallisten sekä koulutukseen ja tietotekniseen kehittämiseen liittyvien näkökohtien yhteensovittaminen ja tiedottaminen näistä näkökohdista tulliviranomaisille ja talouden toimijoille;

| d) | kaikkien asianomaisten osapuolten täytäntöönpanotoimien yhteensovittaminen; |
| --- | --- |

d)

kaikkien asianomaisten osapuolten täytäntöönpanotoimien yhteensovittaminen;

| e) | asianomaisille osapuolille 4 artiklassa asetettujen määräaikojen noudattaminen. |
| --- | --- |

e)

asianomaisille osapuolille 4 artiklassa asetettujen määräaikojen noudattaminen.

2.   Komissio laatii ja päivittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tullipoliittisessa ryhmässä monivuotisen strategisen suunnitelman, jossa osoitetaan komission ja jäsenvaltioiden tehtävät.

9 artikla

Voimavarat

1.   Sähköisten tullijärjestelmien 4 artiklan mukaista perustamista, toimintaa ja parantamista varten yhteisö antaa käyttöön yhteisön vastuulla olevia osia varten tarvittavat henkilöstö-, budjetti- ja tekniset voimavarat.

2.   Sähköisten tullijärjestelmien 4 artiklan mukaista perustamista, toimintaa ja parantamista varten jäsenvaltioiden on annettava käyttöön jäsenvaltioiden vastuulla olevia osia varten tarvittavat henkilöstö-, budjetti- ja tekniset voimavarat.

10 artikla

Rahoitussäännökset

1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset jaetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken tämän artiklan 2 ja 3 kohdan säännösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti koituvia kustannuksia.

2.   Yhteisö vastaa yhteisön vastuulla olevien, 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen osien suunnitteluun, hankintaan, asentamiseen, käyttöön ja ylläpitoon liittyvistä kustannuksista päätöksessä N:o 253/2003/EY säädetyn Tulli 2007 -ohjelman ja sitä mahdollisesti seuraavien ohjelmien mukaisesti.

3.   Jäsenvaltiot vastaavat kansallisella vastuulla olevien, 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen osien, myös muiden hallintojen tai virastojen ja talouden toimijoiden kanssa yhteisten rajapintojen, perustamiseen ja käyttöön liittyvistä kustannuksista.

4.   Jäsenvaltioiden on tehostettava yhteistyötään kustannusten saattamiseksi mahdollisimman pieniksi kehittämällä malleja kustannusten jakamista varten ja yhteisiä ratkaisuja.

11 artikla

Seuranta

1.   Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yhteisön talousarviosta rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan tämän päätöksen mukaisesti ja että saavutetut tulokset ovat 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetettujen tavoitteiden mukaisia.

2.   Komissio seuraa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tullipoliittisessa ryhmässä, kuinka kukin jäsenvaltio ja komissio edistyvät 4 artiklan noudattamisessa, voidakseen määritellä, onko 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetut tavoitteet saavutettu ja kuinka sähköisten tullijärjestelmien täytäntöönpanotoimien tehokkuutta voidaan parantaa.

12 artikla

Kertomukset

1.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle säännöllisesti kertomus edistymisestään kussakin niille 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun monivuotisen strategisen suunnitelman mukaisesti niille osoitetussa tehtävässä. Niiden on ilmoitettava komissiolle näiden tehtävien loppuun suorittamisesta.

2.   Jäsenvaltioiden on vuosittain viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä annettava komissiolle kertomus edistymisestään edellisen vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta ulottuvalla kaudella. Nämä vuosittaiset kertomukset on laadittava komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tullipoliittisessa ryhmässä vahvistamaa muotoa käyttäen.

3.   Komissio laatii 2 kohdassa tarkoitettujen vuosittaisten kertomusten perusteella viimeistään kunkin vuoden kesäkuun 30 päivänä yhteenvetokertomuksen, jossa arvioidaan jäsenvaltioiden ja komission saavuttamaa edistymistä erityisesti 4 artiklan noudattamisessa, sekä mahdollista tarvetta pidentää 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja, ja esittää kertomuksen sen asianomaisille osapuolille ja tullipoliittiselle ryhmälle edelleen harkittavaksi.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa yhteenvetokertomuksessa on lisäksi esitettävä mahdollisesti tehtävien seurantakäyntien tulokset. Siinä on myös esitettävä muiden tarkastusten tulokset, ja siinä voidaan määrittää menetelmät ja perusteet käytettäväksi myöhemmin arvioitaessa erityisesti sitä, missä määrin sähköiset tullijärjestelmät ovat yhteentoimivia ja miten ne toimivat.

13 artikla

Talouden toimijoiden kuuleminen

Komissio ja jäsenvaltiot kuulevat säännöllisesti talouden toimijoita 4 artiklassa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen valmistelun, kehittämisen ja käyttöönoton kaikissa vaiheissa.

Sekä komissio että jäsenvaltiot luovat kuulemismekanismin, jonka mukaisesti edustava otos talouden toimijoita voi esittää näkemyksensä säännöllisesti.

14 artikla

Liittyvät ja ehdokasmaat

Komissio tiedottaa 4 artiklassa tarkoitettujen järjestelmien ja palveluiden valmistelusta, kehittämisestä ja käyttöönotosta maille, jotka on hyväksytty Euroopan unioniin liittyviksi tai ehdokasmaiksi, ja sallii niiden osallistua näihin vaiheisiin.

15 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

Edellä 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa asetettujen määräaikojen pidentämisestä päätetään noudattaen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä.

16 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa tullikoodeksikomitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

18 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 318, 23.12.2006, s. 47.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 12. joulukuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 23. heinäkuuta 2007 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EUVL L 144, 30.4.2004, s. 65, oikaisu EUVL L 181, 18.5.2004, s. 25.

3

(4)  EUVL C 305, 16.2.2003, s. 1.

4

(5)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

5

(6)  EUVL L 36, 12.12.2003, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 787/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 12).

6

(7)  EUVL L 341, 17.12.2002, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1).

7

(8)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

10

(11)  Kolme vuotta tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

11

(12)  Viisi vuotta tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

12

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio toimitti edellä mainitun ehdotuksen (1) neuvostolle 5. joulukuuta 2005.

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 12. joulukuuta 2006 tekemättä tarkistuksia ehdotukseen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa (2)13. syyskuuta 2006.

Yhteispäätösmenettelyn (EY:n perustamissopimuksen 251 artikla) mukaisesti neuvosto otti huomioon parlamentin ensimmäisen käsittelyn ja vahvisti päätösehdotusta koskevan yhteisen kantansa 23. heinäkuuta 2007.

II   TAVOITE

Päätösehdotuksen tarkoituksena on luoda väline, jolla pannaan täytäntöön voimassa olevassa ja tulevassa uudistetussa tullikoodeksissa sovellettavat yhteentoimivat ja helppokäyttöiset automaattiset tullijärjestelmät sekä koordinoidaan tulliprosesseja ja -palveluja. Tämän välineen tarkoituksena on saada aikaan tarvittavat sitoumukset erilaisten sähköisten tullijärjestelmien täytäntöönpanoon sekä edellytysten luominen ”yhden luukun” ja ”keskitetyn palvelupisteen” tuleville sitoumuksille. Päätöksessä pyritään ensisijaisesti määrittelemään, mitä toimia kaikkien osapuolten on toteutettava ja millaisia määräaikoja on noudatettava, jotta yksinkertainen paperiton tulli- ja kauppaympäristö saataisiin luotua ennen kuin uudistettu tullikoodeksi tulee voimaan.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleistä

Neuvosto on yhteisessä kannassaan samaa mieltä ehdotuksen tavoitteesta, joka on paperittoman tulli- ja kauppaympäristön luominen. Ottaen kuitenkin huomioon tällaiselle kunnianhimoiselle hankkeelle ominaiset tekniset ongelmat sekä sen, että kansallisten hallintojen on osoitettava siihen merkittävän määrän resursseja, neuvosto kannattaa vaiheittaista lähestymistapaa, joka mahdollistaa sähköisten järjestelmien täytäntöönpanon vähitellen.

2.   Euroopan parlamentin tarkistukset

Euroopan parlamentti ei esittänyt ehdotukseen tarkistuksia.

3.   Neuvoston lisäämät uudet asiat

Seuraavassa esitetään tärkeimmät komission ehdotuksesta eriävät yhteisen kannan kohdat:

| | Johdanto-osan 12 ja 13 kappale
  Näissä uusissa johdanto-osan kappaleissa sekä 15 ja 16 artiklassa, joissa komissio valtuutetaan toteuttamaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, viitataan 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määräaikojen pidentämiseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja tarkoitettu muuttamaan päätöksen muita kuin keskeisiä osia, niistä olisi päätettävä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä päätöksessä 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

Johdanto-osan 12 ja 13 kappale

Näissä uusissa johdanto-osan kappaleissa sekä 15 ja 16 artiklassa, joissa komissio valtuutetaan toteuttamaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, viitataan 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määräaikojen pidentämiseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja tarkoitettu muuttamaan päätöksen muita kuin keskeisiä osia, niistä olisi päätettävä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä päätöksessä 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| | 1 artikla — Sähköinen tullijärjestelmä
  Muotoilua on muutettu selventämään, että sähköinen tietojenvaihto koskee ”tulli-ilmoitusten, tulli-ilmoitusten mukana seuraavien asiakirjojen, todistusten ja muun asiaankuuluvan tiedon vaihtoa”. |
| --- | --- |

1 artikla — Sähköinen tullijärjestelmä

Muotoilua on muutettu selventämään, että sähköinen tietojenvaihto koskee ”tulli-ilmoitusten, tulli-ilmoitusten mukana seuraavien asiakirjojen, todistusten ja muun asiaankuuluvan tiedon vaihtoa”.

| | 2 artikla — Tavoitteet






  — | 1 kohdan c alakohdassa ilmaisu ”ja vaarallisten ja laittomien tavaroiden haltuunotossa” on poistettu, sillä kyseinen tavoite sisältyy jo ilmaisuun ”tavaroiden valvonnassa”; |
| --- | --- | --- |

2 artikla — Tavoitteet

—

1 kohdan c alakohdassa ilmaisu ”ja vaarallisten ja laittomien tavaroiden haltuunotossa” on poistettu, sillä kyseinen tavoite sisältyy jo ilmaisuun ”tavaroiden valvonnassa”;

| — | 1 kohdan d alakohtaan on lisätty sana ”auttaa” osoittamaan sitä, että sähköiset järjestelmät sellaisinaan eivät takaa tullien kantamista, vaan auttavat tulliviranomaisia täyttämään tämän tehtävän. Ilmaisu ”tullien ja muiden maksujen” on lisätty uudistettua tullikoodeksia koskevan ehdotuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

1 kohdan d alakohtaan on lisätty sana ”auttaa” osoittamaan sitä, että sähköiset järjestelmät sellaisinaan eivät takaa tullien kantamista, vaan auttavat tulliviranomaisia täyttämään tämän tehtävän. Ilmaisu ”tullien ja muiden maksujen” on lisätty uudistettua tullikoodeksia koskevan ehdotuksen mukaisesti;

| — | 1 kohdan e alakohtaan on lisätty sana ”saada” osoittamaan sitä, että tiedon pitäisi kulkea edestakaisin kansainvälisen toimitusketjun kautta; |
| --- | --- |

—

1 kohdan e alakohtaan on lisätty sana ”saada” osoittamaan sitä, että tiedon pitäisi kulkea edestakaisin kansainvälisen toimitusketjun kautta;

| — | 1 kohdan f alakohdan uudessa muotoilussa järjestetään viejä- ja tuojamaiden viranomaisten samoin kuin tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välinen tiedonkulku uudelleen; |
| --- | --- |

—

1 kohdan f alakohdan uudessa muotoilussa järjestetään viejä- ja tuojamaiden viranomaisten samoin kuin tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välinen tiedonkulku uudelleen;

| — | 2 kohdan b alakohdassa muotoilua on muutettu tulliin liittyvien prosessien huomioon ottamiseksi 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

2 kohdan b alakohdassa muotoilua on muutettu tulliin liittyvien prosessien huomioon ottamiseksi 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti;

| — | 2 kohdan c alakohta: toissijaisuusperiaate, joka on jo mainittu johdanto-osan 11 kappaleessa, koskee koko päätöstä, eikä sitä näin ollen tarvitse toistaa tässä; |
| --- | --- |

—

2 kohdan c alakohta: toissijaisuusperiaate, joka on jo mainittu johdanto-osan 11 kappaleessa, koskee koko päätöstä, eikä sitä näin ollen tarvitse toistaa tässä;

| — | 3 kohta: neuvosto katsoo, että sähköisten tullijärjestelmien yhteentoimivuutta kolmansien maiden tullijärjestelmien lisäksi myös kansainvälisten organisaatioiden tullijärjestelmien kanssa olisi edistettävä edellyttäen, että tähän tavoitteeseen sovelletaan asiaankuuluvia rahoitusjärjestelyjä. |
| --- | --- |

—

3 kohta: neuvosto katsoo, että sähköisten tullijärjestelmien yhteentoimivuutta kolmansien maiden tullijärjestelmien lisäksi myös kansainvälisten organisaatioiden tullijärjestelmien kanssa olisi edistettävä edellyttäen, että tähän tavoitteeseen sovelletaan asiaankuuluvia rahoitusjärjestelyjä.

| | 3 artikla — Tietojenvaihto






  — | 1 kohtaa on uudistettu ja lyhennetty, ja sana ”tulliviranomaisten” on lisätty uudistettua tullikoodeksia koskevan ehdotuksen mukaisesti; c alakohdassa tietojenvaihto on rajoitettu virastoihin; |
| --- | --- | --- |

3 artikla — Tietojenvaihto

—

1 kohtaa on uudistettu ja lyhennetty, ja sana ”tulliviranomaisten” on lisätty uudistettua tullikoodeksia koskevan ehdotuksen mukaisesti; c alakohdassa tietojenvaihto on rajoitettu virastoihin;

| — | tietosuojaa koskevan voimassa olevan yhteisön lainsäädännön huomioon ottamiseksi neuvosto lisäsi uuden 2 kohdan tietojen antamisesta tai luovuttamisesta. |
| --- | --- |

—

tietosuojaa koskevan voimassa olevan yhteisön lainsäädännön huomioon ottamiseksi neuvosto lisäsi uuden 2 kohdan tietojen antamisesta tai luovuttamisesta.

| | 4 artikla — Järjestelmät ja palvelut sekä aikataulu
  4 artiklaa on muutettu toisiaan seuraavien määräaikojen sallimiseksi. Tämä on lähestymistapa, jota neuvosto pitää asianmukaisempana ehdotuksessa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen kannalta.






  — | 1 kohta: yhteinen kanta velvoittaa jäsenvaltiot saattamaan a–c kohdassa tarkoitetut sähköiset järjestelmät toimiviksi (ei pelkästään luomaan niitä) voimassa olevassa lainsäädännössä määrättyjen vaatimusten ja aikataulujen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

4 artikla — Järjestelmät ja palvelut sekä aikataulu

4 artiklaa on muutettu toisiaan seuraavien määräaikojen sallimiseksi. Tämä on lähestymistapa, jota neuvosto pitää asianmukaisempana ehdotuksessa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen kannalta.

—

1 kohta: yhteinen kanta velvoittaa jäsenvaltiot saattamaan a–c kohdassa tarkoitetut sähköiset järjestelmät toimiviksi (ei pelkästään luomaan niitä) voimassa olevassa lainsäädännössä määrättyjen vaatimusten ja aikataulujen mukaisesti;

| — | 1 kohdan a alakohdassa tuonti- ja vientiselvitysjärjestelmien olisi oltava yhteentoimivat (jo toteutetun) passitusjärjestelmän kanssa. Sähköiset rajapinnat on siirretty 4 kohdan b alakohtaan; |
| --- | --- |

—

1 kohdan a alakohdassa tuonti- ja vientiselvitysjärjestelmien olisi oltava yhteentoimivat (jo toteutetun) passitusjärjestelmän kanssa. Sähköiset rajapinnat on siirretty 4 kohdan b alakohtaan;

| — | 1 kohdan b alakohta: talouden toimijoiden rekisteröintijärjestelmässä, jonka pitäisi toimia myös toimijoiden tunnistusjärjestelmänä ja olla yhteentoimiva hyväksyttyjen talouden toimijoiden järjestelmän kanssa, pitäisi ottaa huomioon nykyiset yhteisön tai kansalliset järjestelmät päällekkäisyyksien ja asiaankuulumattomien kustannusten välttämiseksi; |
| --- | --- |

—

1 kohdan b alakohta: talouden toimijoiden rekisteröintijärjestelmässä, jonka pitäisi toimia myös toimijoiden tunnistusjärjestelmänä ja olla yhteentoimiva hyväksyttyjen talouden toimijoiden järjestelmän kanssa, pitäisi ottaa huomioon nykyiset yhteisön tai kansalliset järjestelmät päällekkäisyyksien ja asiaankuulumattomien kustannusten välttämiseksi;

| — | 1 kohdan c alakohta: tämän uuden kohdan lisääminen on seurausta uudistettua tullikoodeksia koskevasta ehdotuksesta ja roolista, joka hyväksytylle talouden toimijalle siinä annetaan. Yhteiset tulliportaalit on siirretty 2 kohtaan; |
| --- | --- |

—

1 kohdan c alakohta: tämän uuden kohdan lisääminen on seurausta uudistettua tullikoodeksia koskevasta ehdotuksesta ja roolista, joka hyväksytylle talouden toimijalle siinä annetaan. Yhteiset tulliportaalit on siirretty 2 kohtaan;

| — | 2 kohta: 1 kohdan c alakohdasta siirretty säännös: vaikka sanamuotoa on muutettu, säännöksen asiasisältöä yhteisistä tulliportaaleista ei ole muutettu; |
| --- | --- |

—

2 kohta: 1 kohdan c alakohdasta siirretty säännös: vaikka sanamuotoa on muutettu, säännöksen asiasisältöä yhteisistä tulliportaaleista ei ole muutettu;

| — | 3 kohta: 2 kohdan b alakohdasta siirretty säännös: vaikka muotoilua on muutettu, säännöksen asiasisältöä integroidusta tariffiympäristöstä ei ole muutettu; |
| --- | --- |

—

3 kohta: 2 kohdan b alakohdasta siirretty säännös: vaikka muotoilua on muutettu, säännöksen asiasisältöä integroidusta tariffiympäristöstä ei ole muutettu;

| — | 4 kohta: jotta ehdotuksessa esitetyt tavoitteet voitaisiin turvallisesti saavuttaa, neuvosto katsoo, että komission olisi kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava yhteiset toiminnalliset määrittelyt seuraavia palveluja varten: puitteet yhteisille liityntäpisteille, talouden toimijoille tarkoitetut sähköiset rajapinnat (aiemmin 1 kohdan a alakohdassa) ja puitteet yhden luukun palveluille; |
| --- | --- |

—

4 kohta: jotta ehdotuksessa esitetyt tavoitteet voitaisiin turvallisesti saavuttaa, neuvosto katsoo, että komission olisi kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava yhteiset toiminnalliset määrittelyt seuraavia palveluja varten: puitteet yhteisille liityntäpisteille, talouden toimijoille tarkoitetut sähköiset rajapinnat (aiemmin 1 kohdan a alakohdassa) ja puitteet yhden luukun palveluille;

| — | 5 kohta: kolmen vuoden kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun myönteisen arvioinnin jälkeen jäsenvaltiot pyrkivät perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhteisille liityntäpisteille sekä sähköiset rajapinnat talouden toimijoita varten; |
| --- | --- |

—

5 kohta: kolmen vuoden kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun myönteisen arvioinnin jälkeen jäsenvaltiot pyrkivät perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhteisille liityntäpisteille sekä sähköiset rajapinnat talouden toimijoita varten;

| — | 6 kohta: jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhden luukun palveluille. Asiassa saavutettua edistymistä arvioidaan ja siitä raportoidaan 12 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

6 kohta: jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät perustamaan ja saattamaan toimiviksi puitteet yhden luukun palveluille. Asiassa saavutettua edistymistä arvioidaan ja siitä raportoidaan 12 artiklan mukaisesti;

| — | 7 kohta: uudessa muotoilussa mahdollistetaan parannusten lisäksi edellä olevissa kohdissa kuvattujen järjestelmien ylläpito. |
| --- | --- |

—

7 kohta: uudessa muotoilussa mahdollistetaan parannusten lisäksi edellä olevissa kohdissa kuvattujen järjestelmien ylläpito.

| | 5 artikla — Osat ja vastuut
  5 artiklaan tehdyssä tarkistuksessa selvennetään yhteisön vastuulla olevat osat ja kansallisella vastuulla olevat osat, joiden luettelosta on tehty ei-tyhjentävä. Yhteisön vastuulla oleviin osiin lisätään toteutettavuustutkimukset ja eritellään yhteiset järjestelmämäärittelyt. |
| --- | --- |

5 artikla — Osat ja vastuut

5 artiklaan tehdyssä tarkistuksessa selvennetään yhteisön vastuulla olevat osat ja kansallisella vastuulla olevat osat, joiden luettelosta on tehty ei-tyhjentävä. Yhteisön vastuulla oleviin osiin lisätään toteutettavuustutkimukset ja eritellään yhteiset järjestelmämäärittelyt.

| | 6 artikla — Komission tehtävät






  — | a alakohta: sähköisten tullijärjestelmien käyttö on lisätty tehtäviin, joiden luettelosta on tehty ei-tyhjentävä; |
| --- | --- | --- |

6 artikla — Komission tehtävät

—

a alakohta: sähköisten tullijärjestelmien käyttö on lisätty tehtäviin, joiden luettelosta on tehty ei-tyhjentävä;

| — | c alakohta: neuvosto lisäsi tämän säännöksen liittääkseen komission vastuulla olevat tehtävät monivuotisen strategisen suunnitelman yhteyteen (josta säädetään 8 artiklan 2 kohdassa); |
| --- | --- |

—

c alakohta: neuvosto lisäsi tämän säännöksen liittääkseen komission vastuulla olevat tehtävät monivuotisen strategisen suunnitelman yhteyteen (josta säädetään 8 artiklan 2 kohdassa);

| — | e alakohta: neuvosto katsoo, että komission suorittamassa sähköisten tullipalvelujen ja yhden luukun palvelujen yhteensovittamisessa yhteisön tasolla olisi myös edistettävä kyseisiä palveluja ja niiden toteuttamista kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

—

e alakohta: neuvosto katsoo, että komission suorittamassa sähköisten tullipalvelujen ja yhden luukun palvelujen yhteensovittamisessa yhteisön tasolla olisi myös edistettävä kyseisiä palveluja ja niiden toteuttamista kansallisella tasolla;

| — | f alakohta: neuvosto katsoo, että koulutustarpeiden yhteensovittaminen on komission vastuulla. |
| --- | --- |

—

f alakohta: neuvosto katsoo, että koulutustarpeiden yhteensovittaminen on komission vastuulla.

| | 7 artikla — Jäsenvaltioiden tehtävät






  — | 1 kohdan a alakohta: sähköisten tullijärjestelmien käyttö on lisätty tehtäviin, joiden luettelosta on tehty ei-tyhjentävä (6 artiklan a kohdan mukaisesti); |
| --- | --- | --- |

7 artikla — Jäsenvaltioiden tehtävät

—

1 kohdan a alakohta: sähköisten tullijärjestelmien käyttö on lisätty tehtäviin, joiden luettelosta on tehty ei-tyhjentävä (6 artiklan a kohdan mukaisesti);

| — | 1 kohdan f alakohta: koulutus on lisätty jäsenvaltioiden vastuulla olevien tehtävien luetteloon (säännös vastaa 6 artiklan f alakohtaa); |
| --- | --- |

—

1 kohdan f alakohta: koulutus on lisätty jäsenvaltioiden vastuulla olevien tehtävien luetteloon (säännös vastaa 6 artiklan f alakohtaa);

| — | 2 kohta: neuvosto katsoo, että jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle vuosittain voimavarat, joita 4 artiklan ja monivuotisen strategisen suunnitelman noudattaminen edellyttää; |
| --- | --- |

—

2 kohta: neuvosto katsoo, että jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle vuosittain voimavarat, joita 4 artiklan ja monivuotisen strategisen suunnitelman noudattaminen edellyttää;

| — | 3 kohta: neuvosto katsoo, että ennen kuin jäsenvaltiot ryhtyvät sellaisiin sähköisiä tullijärjestelmiä koskeviin toimiin, jotka saattavat heikentää järjestelmien yhteentoimivuutta tai toimintaa, niiden olisi ilmoitettava asiasta komissiolle sen sijaan, että niiden olisi pyydettävä siltä hyväksyntää. |
| --- | --- |

—

3 kohta: neuvosto katsoo, että ennen kuin jäsenvaltiot ryhtyvät sellaisiin sähköisiä tullijärjestelmiä koskeviin toimiin, jotka saattavat heikentää järjestelmien yhteentoimivuutta tai toimintaa, niiden olisi ilmoitettava asiasta komissiolle sen sijaan, että niiden olisi pyydettävä siltä hyväksyntää.

| | 8 artikla — Strategia ja yhteensovittaminen
  Neuvosto on muuttanut 8 artiklan otsikkoa siten, että siitä käy ilmi asianmukaisen yhteensovittamisen ja strategian merkitys ehdotuksessa säädettyjen järjestelmien ja palvelujen täytäntöönpanossa. 1 kohdan c alakohtaan on lisätty tulliviranomaisille ja talouden toimijoille tiedottamisen koordinointi. 1 kohdan e alakohta on mukautettu 4 artiklan uuteen muotoiluun. |
| --- | --- |

8 artikla — Strategia ja yhteensovittaminen

Neuvosto on muuttanut 8 artiklan otsikkoa siten, että siitä käy ilmi asianmukaisen yhteensovittamisen ja strategian merkitys ehdotuksessa säädettyjen järjestelmien ja palvelujen täytäntöönpanossa. 1 kohdan c alakohtaan on lisätty tulliviranomaisille ja talouden toimijoille tiedottamisen koordinointi. 1 kohdan e alakohta on mukautettu 4 artiklan uuteen muotoiluun.

| | 10 artikla — Rahoitussäännökset






  — | 1 kohdassa luodaan yhteys 2 artiklan 3 kohdan ja kolmansille maille tai kansainvälisille organisaatioille kyseisen säännöksen puitteissa koituvien kustannusten välille. |
| --- | --- | --- |

10 artikla — Rahoitussäännökset

—

1 kohdassa luodaan yhteys 2 artiklan 3 kohdan ja kolmansille maille tai kansainvälisille organisaatioille kyseisen säännöksen puitteissa koituvien kustannusten välille.

| — | 4 kohta: tämän säännöksen ensimmäinen osa on siirretty 7 artiklan 2 kohtaan. |
| --- | --- |

—

4 kohta: tämän säännöksen ensimmäinen osa on siirretty 7 artiklan 2 kohtaan.

| | 12 artikla — Kertomukset






  — | 2 kohtaa on muutettu: vuosittaisen kertomuksen toimituspäivää on lykätty maaliskuuhun, minkä ansiosta jäsenvaltioilla on riittävästi aikaa valmistella kertomuksensa, ja kertomukset on laadittava vakiomuotoon; |
| --- | --- | --- |

12 artikla — Kertomukset

—

2 kohtaa on muutettu: vuosittaisen kertomuksen toimituspäivää on lykätty maaliskuuhun, minkä ansiosta jäsenvaltioilla on riittävästi aikaa valmistella kertomuksensa, ja kertomukset on laadittava vakiomuotoon;

| — | 3 kohdassa neuvosto lykkää vastaavasti komission laatiman vuosittaisen yhteenvetokertomuksen toimituspäivää maaliskuusta kesäkuuhun. Yhteenvetokertomuksessa olisi myös arvioitava jäsenvaltioiden ja komission saavuttamaa edistymistä, erityisesti 4 artiklassa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen täytäntöönpanossa, sekä mahdollista tarvetta pidentää tässä artiklassa säädettyjä määräaikoja. Yhteenvetokertomukseen, joka olisi toimitettava myös tullipoliittiselle ryhmälle, olisi sisällytettävä komission tekemien seurantakäyntien tulokset. |
| --- | --- |

—

3 kohdassa neuvosto lykkää vastaavasti komission laatiman vuosittaisen yhteenvetokertomuksen toimituspäivää maaliskuusta kesäkuuhun. Yhteenvetokertomuksessa olisi myös arvioitava jäsenvaltioiden ja komission saavuttamaa edistymistä, erityisesti 4 artiklassa tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen täytäntöönpanossa, sekä mahdollista tarvetta pidentää tässä artiklassa säädettyjä määräaikoja. Yhteenvetokertomukseen, joka olisi toimitettava myös tullipoliittiselle ryhmälle, olisi sisällytettävä komission tekemien seurantakäyntien tulokset.

| | 15 artikla — Täytäntöönpanotoimenpiteet
  Tässä uudessa säännöksessä neuvosto säätää, että komissio hyväksyy 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määräaikojen pidentämistä koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet noudattaen sääntelymenettelyä, johon liittyy valvonta. |
| --- | --- |

15 artikla — Täytäntöönpanotoimenpiteet

Tässä uudessa säännöksessä neuvosto säätää, että komissio hyväksyy 4 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määräaikojen pidentämistä koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet noudattaen sääntelymenettelyä, johon liittyy valvonta.

| | 16 artikla — Komitea
  Tässä uudessa säännöksessä säädetään komiteasta, jonka tehtävänä on avustaa komissiota 15 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

16 artikla — Komitea

Tässä uudessa säännöksessä säädetään komiteasta, jonka tehtävänä on avustaa komissiota 15 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisessa.

IV   LOPUKSI

Neuvoston yksimielisesti vahvistaman ja komission tukeman yhteisen kannan tarkoituksena on saavuttaa realistisen aikataulun puitteissa ja siihen liittyvät tekniset ja poliittiset haasteet huomioon ottaen päätösehdotuksen tavoite, joka on paperittoman toimintaympäristön luominen tullille ja kaupalle sekä sellaisen välineen luominen, jolla pannaan täytäntöön yhteentoimivat ja helppokäyttöiset automaattiset tullijärjestelmät ja koordinoidaan tulliprosesseja ja -palveluja.

---

(1)  EUVL C 49, 28.2.2006, s. 37.

(2)  EUVL C ...

---

| 16.10.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 242/11

---

Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 2007 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 12/2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin .../.../EY antamiseksi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 242 E/02)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvia merivesiä on Välimerellä, Itämerellä, Mustallamerellä ja Koillis-Atlantilla, mukaan lukien Azoreja, Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvia merivesiä on Välimerellä, Itämerellä, Mustallamerellä ja Koillis-Atlantilla, mukaan lukien Azoreja, Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet.

| (2) | On ilmeistä, että merellisiin luonnonvaroihin kohdistuvat paineet ja merten tarjoamien ekologisten palvelujen kysyntä ovat usein liian suuria ja että yhteisön on rajoitettava merivesiin kohdistuvaa vaikutustaan. |
| --- | --- |

(2)

On ilmeistä, että merellisiin luonnonvaroihin kohdistuvat paineet ja merten tarjoamien ekologisten palvelujen kysyntä ovat usein liian suuria ja että yhteisön on rajoitettava merivesiin kohdistuvaa vaikutustaan.

| (3) | Meriympäristö on arvokas perintö, jota on suojeltava, säilytettävä ja mahdollisuuksien mukaan ennallistettava siten, että perimmäisenä tavoitteena on säilyttää biologinen monimuotoisuus ja turvata monimuotoiset ja dynaamiset meret ja valtameret, jotka ovat puhtaita, terveitä ja tuottavia. Tällä direktiivillä olisi toteutettava Euroopan unionin tulevan meripolitiikan ympäristöosuus. |
| --- | --- |

(3)

Meriympäristö on arvokas perintö, jota on suojeltava, säilytettävä ja mahdollisuuksien mukaan ennallistettava siten, että perimmäisenä tavoitteena on säilyttää biologinen monimuotoisuus ja turvata monimuotoiset ja dynaamiset meret ja valtameret, jotka ovat puhtaita, terveitä ja tuottavia. Tällä direktiivillä olisi toteutettava Euroopan unionin tulevan meripolitiikan ympäristöosuus.

| (4) | Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1600/2002/EY (4) mukaisesti on laadittu meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskeva teemakohtainen strategia, jonka yleisenä tavoitteena on merien kestävän käytön edistäminen ja meriekosysteemien säilyttäminen. |
| --- | --- |

(4)

Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1600/2002/EY (4) mukaisesti on laadittu meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskeva teemakohtainen strategia, jonka yleisenä tavoitteena on merien kestävän käytön edistäminen ja meriekosysteemien säilyttäminen.

| (5) | Teemakohtaisen strategian kehittämisessä ja täytäntöönpanossa olisi pyrittävä meriekosysteemien säilyttämiseen. Tähän lähestymistapaan olisi sisällytettävä suojelualueet, ja sitä olisi sovellettava kaikkeen meriympäristöön vaikuttavaan ihmisen toimintaan. |
| --- | --- |

(5)

Teemakohtaisen strategian kehittämisessä ja täytäntöönpanossa olisi pyrittävä meriekosysteemien säilyttämiseen. Tähän lähestymistapaan olisi sisällytettävä suojelualueet, ja sitä olisi sovellettava kaikkeen meriympäristöön vaikuttavaan ihmisen toimintaan.

| (6) | On tarpeen jatkaa sellaisten biologisten ja ympäristötavoitteiden sekä viitekehysten määrittelyä, joissa otetaan huomioon elinympäristöjen sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (5) (jäljempänä ’luontotyyppidirektiivi’), luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY (6) (jäljempänä ’lintudirektiivi’) ja yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (7) vahvistetut tavoitteet sekä asiaan liittyvät kansainväliset sopimukset. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen jatkaa sellaisten biologisten ja ympäristötavoitteiden sekä viitekehysten määrittelyä, joissa otetaan huomioon elinympäristöjen sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (5) (jäljempänä ’luontotyyppidirektiivi’), luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY (6) (jäljempänä ’lintudirektiivi’) ja yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (7) vahvistetut tavoitteet sekä asiaan liittyvät kansainväliset sopimukset.

| (7) | Sovellettaessa ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa ihmisen toiminnan hallintaan siten, että samalla mahdollistetaan merten tarjoamien hyödykkeiden ja palvelujen kestävä käyttö, ensisijaisena tavoitteena olisi pidettävä yhteisön meriympäristön hyvän tilan saavuttamista tai ylläpitoa, sen suojelun ja säilyttämisen jatkamista sekä merien tilan huonontumisen estämistä. |
| --- | --- |

(7)

Sovellettaessa ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa ihmisen toiminnan hallintaan siten, että samalla mahdollistetaan merten tarjoamien hyödykkeiden ja palvelujen kestävä käyttö, ensisijaisena tavoitteena olisi pidettävä yhteisön meriympäristön hyvän tilan saavuttamista tai ylläpitoa, sen suojelun ja säilyttämisen jatkamista sekä merien tilan huonontumisen estämistä.

| (8) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan avoin ja johdonmukainen lainsäädäntökehys. Tämän kehyksen olisi myötävaikutettava eri politiikkojen johdonmukaisuuteen ja edistettävä ympäristönäkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan aloihin, kuten yhteiseen kalastuspolitiikkaan, yhteiseen maatalouspolitiikkaan sekä muihin asiaan liittyviin yhteisön politiikan aloihin. Lainsäädäntökehyksen olisi muodostettava yleinen perusta toimille ja mahdollistettava toteutettavien toimien koordinointi ja johdonmukaisuus sekä niiden yhdentäminen asianmukaisella tavalla yhteisön muun lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten nojalla toteutettaviin toimiin. |
| --- | --- |

(8)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan avoin ja johdonmukainen lainsäädäntökehys. Tämän kehyksen olisi myötävaikutettava eri politiikkojen johdonmukaisuuteen ja edistettävä ympäristönäkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan aloihin, kuten yhteiseen kalastuspolitiikkaan, yhteiseen maatalouspolitiikkaan sekä muihin asiaan liittyviin yhteisön politiikan aloihin. Lainsäädäntökehyksen olisi muodostettava yleinen perusta toimille ja mahdollistettava toteutettavien toimien koordinointi ja johdonmukaisuus sekä niiden yhdentäminen asianmukaisella tavalla yhteisön muun lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten nojalla toteutettaviin toimiin.

| (9) | Yhteisön meriympäristön muodostavien merialueiden tai osa-alueiden erilaiset olosuhteet, ongelmat ja tarpeet edellyttävät erilaisia ja yksilöllisiä ratkaisuja. Erilaisuus olisi otettava huomioon meristrategioiden valmistelun kaikissa vaiheissa, mutta erityisesti valmisteltaessa, suunniteltaessa ja pantaessa täytäntöön toimenpiteitä yhteisön meriympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi merialueiden ja osa-alueiden tasolla. |
| --- | --- |

(9)

Yhteisön meriympäristön muodostavien merialueiden tai osa-alueiden erilaiset olosuhteet, ongelmat ja tarpeet edellyttävät erilaisia ja yksilöllisiä ratkaisuja. Erilaisuus olisi otettava huomioon meristrategioiden valmistelun kaikissa vaiheissa, mutta erityisesti valmisteltaessa, suunniteltaessa ja pantaessa täytäntöön toimenpiteitä yhteisön meriympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi merialueiden ja osa-alueiden tasolla.

| (10) | Tämän vuoksi kunkin jäsenvaltion olisi laadittava merivesiään varten meristrategia, joka koskee erityisesti kyseisen jäsenvaltion omia vesiä, mutta jossa otetaan samalla huomioon kyseessä olevan merialueen tai osa-alueen yleinen tilanne. Meristrategioiden olisi johdettava ympäristön hyvän tilan saavuttamiseen tai ylläpitoon tähtäävien toimenpideohjelmien toteuttamiseen. Jäsenvaltioita ei kuitenkaan pitäisi vaatia ryhtymään erityisiin toimenpiteisiin, jos meriympäristö ei ole merkittävässä vaarassa tai jos kustannukset olisivat kohtuuttomat meriympäristöön kohdistuviin riskeihin nähden, edellyttäen että päätös olla toteuttamatta toimia on asianmukaisesti perusteltu. |
| --- | --- |

(10)

Tämän vuoksi kunkin jäsenvaltion olisi laadittava merivesiään varten meristrategia, joka koskee erityisesti kyseisen jäsenvaltion omia vesiä, mutta jossa otetaan samalla huomioon kyseessä olevan merialueen tai osa-alueen yleinen tilanne. Meristrategioiden olisi johdettava ympäristön hyvän tilan saavuttamiseen tai ylläpitoon tähtäävien toimenpideohjelmien toteuttamiseen. Jäsenvaltioita ei kuitenkaan pitäisi vaatia ryhtymään erityisiin toimenpiteisiin, jos meriympäristö ei ole merkittävässä vaarassa tai jos kustannukset olisivat kohtuuttomat meriympäristöön kohdistuviin riskeihin nähden, edellyttäen että päätös olla toteuttamatta toimia on asianmukaisesti perusteltu.

| (11) | Koska meriympäristö on luonteeltaan rajat ylittävä, jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä varmistaakseen kutakin merialuetta tai osa-aluetta koskevan meristrategian laatimisen koordinoidusti. Koska merialueet tai osa-alueet kuuluvat osittain sekä muille jäsenvaltioille että kolmansille maille, jäsenvaltioiden olisi kaikin tavoin pyrittävä varmistamaan tiivis koordinointi kaikkien kyseessä olevien jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa. Merialueilla tai osa-alueilla jo olemassa olevia institutionaalisia rakenteita, erityisesti meriä koskevia alueellisia yleissopimuksia, olisi käytettävä, mikäli se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, kyseisen koordinoinnin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Koska meriympäristö on luonteeltaan rajat ylittävä, jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä varmistaakseen kutakin merialuetta tai osa-aluetta koskevan meristrategian laatimisen koordinoidusti. Koska merialueet tai osa-alueet kuuluvat osittain sekä muille jäsenvaltioille että kolmansille maille, jäsenvaltioiden olisi kaikin tavoin pyrittävä varmistamaan tiivis koordinointi kaikkien kyseessä olevien jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa. Merialueilla tai osa-alueilla jo olemassa olevia institutionaalisia rakenteita, erityisesti meriä koskevia alueellisia yleissopimuksia, olisi käytettävä, mikäli se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, kyseisen koordinoinnin varmistamiseksi.

| (12) | Jos meren tila on siinä määrin kriittinen, että kiireelliset toimet ovat tarpeen, jäsenvaltioiden, joilla on yhteisiä rajoja tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvalla merialueella tai osa-alueella, olisi pyrittävä sopimaan toimintasuunnitelmasta, johon sisältyy toimenpideohjelmien toteuttamisen aikaistaminen. Tällaisissa tapauksissa komissiota olisi kehotettava harkitsemaan mahdollisuuksia tukea jäsenvaltioita näiden tehostetuissa pyrkimyksissä parantaa meriympäristöä määrittelemällä kyseinen alue pilottihankkeeksi. |
| --- | --- |

(12)

Jos meren tila on siinä määrin kriittinen, että kiireelliset toimet ovat tarpeen, jäsenvaltioiden, joilla on yhteisiä rajoja tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvalla merialueella tai osa-alueella, olisi pyrittävä sopimaan toimintasuunnitelmasta, johon sisältyy toimenpideohjelmien toteuttamisen aikaistaminen. Tällaisissa tapauksissa komissiota olisi kehotettava harkitsemaan mahdollisuuksia tukea jäsenvaltioita näiden tehostetuissa pyrkimyksissä parantaa meriympäristöä määrittelemällä kyseinen alue pilottihankkeeksi.

| (13) | Koska kaikilla jäsenvaltioilla ei ole tässä direktiivissä tarkoitettuja merivesiä, direktiivin sellaisten säännösten vaikutus, jotka koskevat yksinomaan jäsenvaltioita, joilla on merivesiä, olisi rajattava koskemaan ainoastaan kyseisiä jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

(13)

Koska kaikilla jäsenvaltioilla ei ole tässä direktiivissä tarkoitettuja merivesiä, direktiivin sellaisten säännösten vaikutus, jotka koskevat yksinomaan jäsenvaltioita, joilla on merivesiä, olisi rajattava koskemaan ainoastaan kyseisiä jäsenvaltioita.

| (14) | Koska kansainvälisen tason toimet ovat välttämättömiä yhteistyön ja koordinaation saavuttamiseksi, tällä direktiivillä olisi edelleen lisättävä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sellaisten toimien johdonmukaisuutta, jotka perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(14)

Koska kansainvälisen tason toimet ovat välttämättömiä yhteistyön ja koordinaation saavuttamiseksi, tällä direktiivillä olisi edelleen lisättävä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sellaisten toimien johdonmukaisuutta, jotka perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin.

| (15) | Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolina Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, joka hyväksyttiin merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 23 päivänä maaliskuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/392/EY (8). Tässä direktiivissä olisi sen vuoksi otettava kaikilta osin huomioon yhteisön ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet, jotka perustuvat mainittuihin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(15)

Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolina Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, joka hyväksyttiin merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 23 päivänä maaliskuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/392/EY (8). Tässä direktiivissä olisi sen vuoksi otettava kaikilta osin huomioon yhteisön ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet, jotka perustuvat mainittuihin sopimuksiin.

| (16) | Direktiivillä olisi lisäksi tuettava yhteisön voimakasta kantaa, jonka se on ilmaissut hyväksyessään biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 25 päivänä lokakuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/626/ETY (9), biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämisestä, merien biologisen monimuotoisuuden säilyttävästä ja kestävästä käytöstä ja merien suojelualueiden maailmanlaajuisen verkon luomisesta vuoteen 2012 mennessä. Lisäksi sillä olisi myötävaikutettava biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä konferenssissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Konferenssissa hyväksyttiin merien ja rannikoiden biologista monimuotoisuutta koskeva laaja työohjelma sekä päämääriä, tavoitteita ja toimia, joilla pyritään pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden häviäminen kansallisesti, alueellisesti ja maailmanlaajuisesti sekä varmistamaan meriekosysteemien mahdollisuudet tukea hyödykkeiden ja palvelujen tarjontaa, sekä suojeltuja alueita koskeva työohjelma, jonka tavoitteena on luoda suojeltujen merialueiden ekologisesti edustavat järjestelmät vuoteen 2012 mennessä ja varmistaa niiden ylläpito. Jäsenvaltioiden velvollisuus nimetä Natura 2000 -alueita lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin mukaisesti edistää osaltaan merkittävästi tätä prosessia. |
| --- | --- |

(16)

Direktiivillä olisi lisäksi tuettava yhteisön voimakasta kantaa, jonka se on ilmaissut hyväksyessään biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 25 päivänä lokakuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/626/ETY (9), biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämisestä, merien biologisen monimuotoisuuden säilyttävästä ja kestävästä käytöstä ja merien suojelualueiden maailmanlaajuisen verkon luomisesta vuoteen 2012 mennessä. Lisäksi sillä olisi myötävaikutettava biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä konferenssissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Konferenssissa hyväksyttiin merien ja rannikoiden biologista monimuotoisuutta koskeva laaja työohjelma sekä päämääriä, tavoitteita ja toimia, joilla pyritään pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden häviäminen kansallisesti, alueellisesti ja maailmanlaajuisesti sekä varmistamaan meriekosysteemien mahdollisuudet tukea hyödykkeiden ja palvelujen tarjontaa, sekä suojeltuja alueita koskeva työohjelma, jonka tavoitteena on luoda suojeltujen merialueiden ekologisesti edustavat järjestelmät vuoteen 2012 mennessä ja varmistaa niiden ylläpito. Jäsenvaltioiden velvollisuus nimetä Natura 2000 -alueita lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin mukaisesti edistää osaltaan merkittävästi tätä prosessia.

| (17) | Direktiivillä olisi myötävaikutettava siihen, että yhteisö ja jäsenvaltiot voivat täyttää useaan kansainväliseen sopimukseen perustuvat velvoitteensa ja merkittävät sitoumuksensa, jotka liittyvät meriympäristön suojeluun pilaantumiselta; näitä sopimuksia ovat neuvoston päätöksellä 94/157/EY (10) hyväksytty Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, neuvoston päätöksellä 98/249/EY (11) hyväksytty Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, mukaan lukien sen uusi, neuvoston päätöksellä 2000/340/EY (12) hyväksytty merialueen ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden suojelua ja säilyttämistä koskeva liite V sekä vastaava lisäys 3, neuvoston päätöksellä 77/585/ETY (13) hyväksytty Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskeva yleissopimus ja siihen vuonna 1995 tehdyt, neuvoston päätöksellä 1999/802/EY (14) hyväksytyt muutokset, sekä neuvoston päätöksellä 83/101/ETY (15) hyväksytty Välimeren suojelemista maalta peräisin olevalta pilaantumiselta koskeva pöytäkirja ja siihen vuonna 1996 tehdyt, neuvoston päätöksellä 1999/801/EY (16) hyväksytyt muutokset. Tällä direktiivillä olisi myötävaikutettava myös siihen, että jäsenvaltiot voivat täyttää Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta tehtyyn yleissopimukseen perustuvat velvoitteensa ja noudattaa sopimuksen yhteydessä tehtyjä merkittäviä sitoumuksia, jotka liittyvät meriympäristön suojeluun pilaantumiselta. Yhteisö ei ole vielä yleissopimuksen sopimuspuolena, mutta sillä on yleissopimuksen suhteen tarkkailija-asema. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivillä olisi myötävaikutettava siihen, että yhteisö ja jäsenvaltiot voivat täyttää useaan kansainväliseen sopimukseen perustuvat velvoitteensa ja merkittävät sitoumuksensa, jotka liittyvät meriympäristön suojeluun pilaantumiselta; näitä sopimuksia ovat neuvoston päätöksellä 94/157/EY (10) hyväksytty Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, neuvoston päätöksellä 98/249/EY (11) hyväksytty Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, mukaan lukien sen uusi, neuvoston päätöksellä 2000/340/EY (12) hyväksytty merialueen ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden suojelua ja säilyttämistä koskeva liite V sekä vastaava lisäys 3, neuvoston päätöksellä 77/585/ETY (13) hyväksytty Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskeva yleissopimus ja siihen vuonna 1995 tehdyt, neuvoston päätöksellä 1999/802/EY (14) hyväksytyt muutokset, sekä neuvoston päätöksellä 83/101/ETY (15) hyväksytty Välimeren suojelemista maalta peräisin olevalta pilaantumiselta koskeva pöytäkirja ja siihen vuonna 1996 tehdyt, neuvoston päätöksellä 1999/801/EY (16) hyväksytyt muutokset. Tällä direktiivillä olisi myötävaikutettava myös siihen, että jäsenvaltiot voivat täyttää Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta tehtyyn yleissopimukseen perustuvat velvoitteensa ja noudattaa sopimuksen yhteydessä tehtyjä merkittäviä sitoumuksia, jotka liittyvät meriympäristön suojeluun pilaantumiselta. Yhteisö ei ole vielä yleissopimuksen sopimuspuolena, mutta sillä on yleissopimuksen suhteen tarkkailija-asema.

| (18) | Kolmannet maat, joilla on vesialueita samalla merialueella tai osa-alueella kuin jollakin jäsenvaltiolla, olisi kutsuttava osallistumaan tällä direktiivillä säädettyyn prosessiin. Tällä tavoin edistetään kyseessä olevan merialueen tai osa-alueen ympäristön hyvän tilan saavuttamista. |
| --- | --- |

(18)

Kolmannet maat, joilla on vesialueita samalla merialueella tai osa-alueella kuin jollakin jäsenvaltiolla, olisi kutsuttava osallistumaan tällä direktiivillä säädettyyn prosessiin. Tällä tavoin edistetään kyseessä olevan merialueen tai osa-alueen ympäristön hyvän tilan saavuttamista.

| (19) | Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että jäsenvaltioiden mahdollisesti osana toimenpideohjelmia määrittämät merensuojelualueita koskevat säilyttämistavoitteet, hallintatoimenpiteet sekä seuranta- ja arviointitoimet otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(19)

Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että jäsenvaltioiden mahdollisesti osana toimenpideohjelmia määrittämät merensuojelualueita koskevat säilyttämistavoitteet, hallintatoimenpiteet sekä seuranta- ja arviointitoimet otetaan huomioon.

| (20) | Koska meristrategioiden perusteella toteutetut toimenpideohjelmat ovat tehokkaita ainoastaan, jos ne suunnitellaan tietyn alueen meriympäristön tilaa koskevan luotettavan tiedon perusteella ja mukautetaan mahdollisimman hyvin kyseisten vesien tarpeisiin kunkin jäsenvaltion tapauksessa ja kyseisen merialueen tai osa-alueen yleistilanteen huomioon ottaen, olisi säädettävä asianmukaisten puitteiden valmistelusta kansallisella tasolla perusteltua päätöksentekoa varten, mukaan lukien meriympäristön tutkimus- ja seurantatoimet. Tähän liittyvää tutkimusta olisi jatkuvasti ja vakaasti tuettava yhteisön tutkimus- ja kehityspolitiikassa. Meriympäristöön liittyvien asioiden huomioon ottaminen seitsemännessä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa on merkittävä askel tähän suuntaan. |
| --- | --- |

(20)

Koska meristrategioiden perusteella toteutetut toimenpideohjelmat ovat tehokkaita ainoastaan, jos ne suunnitellaan tietyn alueen meriympäristön tilaa koskevan luotettavan tiedon perusteella ja mukautetaan mahdollisimman hyvin kyseisten vesien tarpeisiin kunkin jäsenvaltion tapauksessa ja kyseisen merialueen tai osa-alueen yleistilanteen huomioon ottaen, olisi säädettävä asianmukaisten puitteiden valmistelusta kansallisella tasolla perusteltua päätöksentekoa varten, mukaan lukien meriympäristön tutkimus- ja seurantatoimet. Tähän liittyvää tutkimusta olisi jatkuvasti ja vakaasti tuettava yhteisön tutkimus- ja kehityspolitiikassa. Meriympäristöön liittyvien asioiden huomioon ottaminen seitsemännessä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa on merkittävä askel tähän suuntaan.

| (21) | Toimenpideohjelmien valmistelun ensimmäisenä askeleena merialuetta tai osa-aluetta ympäröivien jäsenvaltioiden olisi tehtävä merivesiensä ominaisuuksia ja niihin kohdistuvia paineita ja vaikutuksia koskeva analyysi, jossa määritetään tärkeimmät kyseisiin vesiin kohdistuvat paineet ja vaikutukset, sekä taloudellinen ja sosiaalinen analyysi niiden käytöstä ja meriympäristön tilan huonontumisesta aiheutuvista kustannuksista. Jäsenvaltiot voivat käyttää analyysiensä perustana arvioita, joita on jo aiemmin tehty meriä koskevien alueellisten yleissopimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

(21)

Toimenpideohjelmien valmistelun ensimmäisenä askeleena merialuetta tai osa-aluetta ympäröivien jäsenvaltioiden olisi tehtävä merivesiensä ominaisuuksia ja niihin kohdistuvia paineita ja vaikutuksia koskeva analyysi, jossa määritetään tärkeimmät kyseisiin vesiin kohdistuvat paineet ja vaikutukset, sekä taloudellinen ja sosiaalinen analyysi niiden käytöstä ja meriympäristön tilan huonontumisesta aiheutuvista kustannuksista. Jäsenvaltiot voivat käyttää analyysiensä perustana arvioita, joita on jo aiemmin tehty meriä koskevien alueellisten yleissopimusten yhteydessä.

| (22) | Analyysien perusteella jäsenvaltioiden olisi määritettävä merivesiään varten ne ominaisuudet, joilla ympäristön hyvää tilaa kuvataan. Tätä varten on tarkoituksenmukaista säätää sellaisten vertailuperusteiden ja menetelmästandardien kehittämisestä, joilla varmistetaan johdonmukaisuus ja joiden perusteella merialueita tai osa-alueita voidaan vertailla keskenään siltä osin, missä määrin ympäristön hyvä tila saavutetaan. |
| --- | --- |

(22)

Analyysien perusteella jäsenvaltioiden olisi määritettävä merivesiään varten ne ominaisuudet, joilla ympäristön hyvää tilaa kuvataan. Tätä varten on tarkoituksenmukaista säätää sellaisten vertailuperusteiden ja menetelmästandardien kehittämisestä, joilla varmistetaan johdonmukaisuus ja joiden perusteella merialueita tai osa-alueita voidaan vertailla keskenään siltä osin, missä määrin ympäristön hyvä tila saavutetaan.

| (23) | Seuraavana askeleena kohti ympäristön hyvän tilan saavuttamista olisi laadittava ympäristötavoitteet ja jatkuvan arvioinnin mahdollistavat seurantaohjelmat, joiden avulla asianomaisten merivesien tilaa voidaan arvioida säännöllisesti. |
| --- | --- |

(23)

Seuraavana askeleena kohti ympäristön hyvän tilan saavuttamista olisi laadittava ympäristötavoitteet ja jatkuvan arvioinnin mahdollistavat seurantaohjelmat, joiden avulla asianomaisten merivesien tilaa voidaan arvioida säännöllisesti.

| (24) | Sen jälkeen jäsenvaltioiden olisi laadittava ja pantava täytäntöön toimenpideohjelmat, joiden tarkoituksena on ympäristön hyvän tilan saavuttaminen tai ylläpito kyseisillä vesillä siten, että samalla otetaan huomioon voimassa olevat yhteisön ja kansainväliset vaatimukset sekä kyseisen merialueen tai osa-alueen tarpeet. |
| --- | --- |

(24)

Sen jälkeen jäsenvaltioiden olisi laadittava ja pantava täytäntöön toimenpideohjelmat, joiden tarkoituksena on ympäristön hyvän tilan saavuttaminen tai ylläpito kyseisillä vesillä siten, että samalla otetaan huomioon voimassa olevat yhteisön ja kansainväliset vaatimukset sekä kyseisen merialueen tai osa-alueen tarpeet.

| (25) | Edellä mainittujen toimien toteuttaminen kuuluu jäsenvaltioille, koska niiden kohdistamisen on oltava tarkkaa. Sen varmistamiseksi, että eri puolilla yhteisöä toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia kokonaisuutena ja maailmanlaajuisten sitoumusten kanssa, on oleellista, että jäsenvaltiot ilmoittavat toteuttamistaan toimista komissiolle, jotta komissio voi arvioida asianomaisella merialueella tai osa-alueella toteutettujen toimien johdonmukaisuuden ja tarvittaessa antaa jäsenvaltioille neuvoja. |
| --- | --- |

(25)

Edellä mainittujen toimien toteuttaminen kuuluu jäsenvaltioille, koska niiden kohdistamisen on oltava tarkkaa. Sen varmistamiseksi, että eri puolilla yhteisöä toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia kokonaisuutena ja maailmanlaajuisten sitoumusten kanssa, on oleellista, että jäsenvaltiot ilmoittavat toteuttamistaan toimista komissiolle, jotta komissio voi arvioida asianomaisella merialueella tai osa-alueella toteutettujen toimien johdonmukaisuuden ja tarvittaessa antaa jäsenvaltioille neuvoja.

| (26) | Oikeudenmukaisuuden ja toteutettavuuden vuoksi on tarkoituksenmukaista säätää tapauksista, joissa jäsenvaltioiden ei ole mahdollista saavuttaa asetettujen ympäristötavoitteiden haluttua tasoa. |
| --- | --- |

(26)

Oikeudenmukaisuuden ja toteutettavuuden vuoksi on tarkoituksenmukaista säätää tapauksista, joissa jäsenvaltioiden ei ole mahdollista saavuttaa asetettujen ympäristötavoitteiden haluttua tasoa.

| (27) | Tässä yhteydessä olisi tarpeen säätää kahdentyyppisistä erityistapauksista. Ensimmäinen erityistapaus on tilanne, jossa jäsenvaltio ei voi saavuttaa ympäristötavoitteita sellaisen toimen tai toimien puutteen vuoksi, josta asianomainen jäsenvaltio ei ole vastuussa, luonnon tai ylivoimaisen esteen aiheuttamien olosuhteiden vuoksi, sellaisten kyseisen jäsenvaltion itsensä toteuttamien toimien vuoksi, joiden perusteena on pakottava yleinen etu, joka on merkittävämpi kuin ympäristöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset, taikka sellaisten luonnonolojen vuoksi, joista johtuen merivesien tilan parantaminen ei ole tiettynä aikana mahdollista. Asianomaisen jäsenvaltion olisi perusteltava, mistä syystä se katsoo tällaisen erityistapauksen syntyneen, ja täsmennettävä asianomainen alue, ja sen olisi toteutettava tarvittavat tilapäiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on edelleen pyrkiä ympäristötavoitteisiin ja joilla estetään kyseisten merivesien tilan huonontuminen edelleen sekä lievennetään haitallisia vaikutuksia kyseisellä merialueella tai osa-alueella. |
| --- | --- |

(27)

Tässä yhteydessä olisi tarpeen säätää kahdentyyppisistä erityistapauksista. Ensimmäinen erityistapaus on tilanne, jossa jäsenvaltio ei voi saavuttaa ympäristötavoitteita sellaisen toimen tai toimien puutteen vuoksi, josta asianomainen jäsenvaltio ei ole vastuussa, luonnon tai ylivoimaisen esteen aiheuttamien olosuhteiden vuoksi, sellaisten kyseisen jäsenvaltion itsensä toteuttamien toimien vuoksi, joiden perusteena on pakottava yleinen etu, joka on merkittävämpi kuin ympäristöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset, taikka sellaisten luonnonolojen vuoksi, joista johtuen merivesien tilan parantaminen ei ole tiettynä aikana mahdollista. Asianomaisen jäsenvaltion olisi perusteltava, mistä syystä se katsoo tällaisen erityistapauksen syntyneen, ja täsmennettävä asianomainen alue, ja sen olisi toteutettava tarvittavat tilapäiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on edelleen pyrkiä ympäristötavoitteisiin ja joilla estetään kyseisten merivesien tilan huonontuminen edelleen sekä lievennetään haitallisia vaikutuksia kyseisellä merialueella tai osa-alueella.

| (28) | Toisentyyppinen erityistapaus on tilanne, jossa jäsenvaltio havaitsee seikan, jolla on vaikutusta sille kuuluvien merivesien ympäristön tilaan ja jopa koko merialueeseen tai osa-alueeseen, mutta jota ei voida ratkaista kansallisilla toimenpiteillä tai joka liittyy johonkin muuhun yhteisön politiikkaan tai kansainväliseen sopimukseen. Tällaisten tapausten varalle olisi säädettävä järjestelyistä, joiden mukaisesti komissiolle ilmoitetaan asiasta toimenpideohjelmista ilmoittamisen yhteydessä, ja jos yhteisön toimet ovat tarpeen, annetaan komissiolle ja neuvostolle asianmukaisia suosituksia. |
| --- | --- |

(28)

Toisentyyppinen erityistapaus on tilanne, jossa jäsenvaltio havaitsee seikan, jolla on vaikutusta sille kuuluvien merivesien ympäristön tilaan ja jopa koko merialueeseen tai osa-alueeseen, mutta jota ei voida ratkaista kansallisilla toimenpiteillä tai joka liittyy johonkin muuhun yhteisön politiikkaan tai kansainväliseen sopimukseen. Tällaisten tapausten varalle olisi säädettävä järjestelyistä, joiden mukaisesti komissiolle ilmoitetaan asiasta toimenpideohjelmista ilmoittamisen yhteydessä, ja jos yhteisön toimet ovat tarpeen, annetaan komissiolle ja neuvostolle asianmukaisia suosituksia.

| (29) | Erityistapauksiin sovellettavaa joustavuutta olisi kuitenkin valvottava yhteisön tasolla. Ensimmäisen erityistapauksen osalta on sen vuoksi tarkoituksenmukaista, että tilapäisten toimenpiteiden tehokkuutta tarkastellaan riittävästi arvioinnin yhteydessä. Lisäksi tapauksissa, joissa jäsenvaltio perustelee toteutettuja toimia yleiseen etuun liittyvillä pakottavilla syillä, olisi varmistettava, että niistä aiheutuneet muutokset meriympäristöön eivät pysyvästi estä tai vaaranna ympäristön hyvän tilan saavuttamista asianomaisella merialueella tai osa-alueella taikka muiden jäsenvaltioiden vesillä. Komission olisi ilmoitettava jäsenvaltioille, jos se katsoo, että suunnitellut toimenpiteet eivät ole riittävät tai tarkoituksenmukaiset varmistamaan toimien yhdenmukaisuutta kyseisellä merialueella tai osa-alueella. |
| --- | --- |

(29)

Erityistapauksiin sovellettavaa joustavuutta olisi kuitenkin valvottava yhteisön tasolla. Ensimmäisen erityistapauksen osalta on sen vuoksi tarkoituksenmukaista, että tilapäisten toimenpiteiden tehokkuutta tarkastellaan riittävästi arvioinnin yhteydessä. Lisäksi tapauksissa, joissa jäsenvaltio perustelee toteutettuja toimia yleiseen etuun liittyvillä pakottavilla syillä, olisi varmistettava, että niistä aiheutuneet muutokset meriympäristöön eivät pysyvästi estä tai vaaranna ympäristön hyvän tilan saavuttamista asianomaisella merialueella tai osa-alueella taikka muiden jäsenvaltioiden vesillä. Komission olisi ilmoitettava jäsenvaltioille, jos se katsoo, että suunnitellut toimenpiteet eivät ole riittävät tai tarkoituksenmukaiset varmistamaan toimien yhdenmukaisuutta kyseisellä merialueella tai osa-alueella.

| (30) | Jälkimmäisessä erityistapauksessa komission olisi tarkasteltava asiaa ja annettava vastaus kuuden kuukauden kuluessa. Komission olisi otettava soveltuvin osin huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden esittämät suositukset esittäessään asiaa koskevia ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(30)

Jälkimmäisessä erityistapauksessa komission olisi tarkasteltava asiaa ja annettava vastaus kuuden kuukauden kuluessa. Komission olisi otettava soveltuvin osin huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden esittämät suositukset esittäessään asiaa koskevia ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (31) | Koska meriekosysteemit ovat dynaamisia ja luonnostaan vaihtelevia ja koska niihin kohdistuvat paineet ja vaikutukset voivat muuttua ihmisten toimintatapojen kehittyessä ja ilmastonmuutoksen seurauksena, on tärkeää tunnustaa, että ympäristön hyvän tilan määrittämistä saatetaan joutua mukauttamaan ajan myötä. Vastaavasti on tarkoituksenmukaista, että meriympäristön suojelua ja hallintaa koskevat toimenpideohjelmat ovat joustavia ja mukautuvia ja että niissä otetaan huomioon tieteen ja tekniikan kehittyminen. Tämän vuoksi olisi säädettävä meristrategioiden säännöllisestä päivittämisestä. |
| --- | --- |

(31)

Koska meriekosysteemit ovat dynaamisia ja luonnostaan vaihtelevia ja koska niihin kohdistuvat paineet ja vaikutukset voivat muuttua ihmisten toimintatapojen kehittyessä ja ilmastonmuutoksen seurauksena, on tärkeää tunnustaa, että ympäristön hyvän tilan määrittämistä saatetaan joutua mukauttamaan ajan myötä. Vastaavasti on tarkoituksenmukaista, että meriympäristön suojelua ja hallintaa koskevat toimenpideohjelmat ovat joustavia ja mukautuvia ja että niissä otetaan huomioon tieteen ja tekniikan kehittyminen. Tämän vuoksi olisi säädettävä meristrategioiden säännöllisestä päivittämisestä.

| (32) | Lisäksi olisi säädettävä toimenpideohjelmien ja niiden päivitysten julkaisemisesta sekä komissiolle toimitettavista välikertomuksista, joissa kuvataan näiden ohjelmien täytäntöönpanon edistymistä. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi olisi säädettävä toimenpideohjelmien ja niiden päivitysten julkaisemisesta sekä komissiolle toimitettavista välikertomuksista, joissa kuvataan näiden ohjelmien täytäntöönpanon edistymistä.

| (33) | Jotta yleisön aktiivinen osallistuminen meristrategioiden laatimiseen, täytäntöönpanoon ja päivittämiseen voidaan varmistaa, olisi säädettävä asianmukaisen tiedon antamisesta yleisölle meristrategioiden eri osista tai niiden päivityksistä sekä pyydettäessä niiden asiaan liittyvien tietojen antamisesta, joita meristrategioiden laatimisessa on käytetty, yleisön oikeutta saada tutustua ympäristötietoihin koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Jotta yleisön aktiivinen osallistuminen meristrategioiden laatimiseen, täytäntöönpanoon ja päivittämiseen voidaan varmistaa, olisi säädettävä asianmukaisen tiedon antamisesta yleisölle meristrategioiden eri osista tai niiden päivityksistä sekä pyydettäessä niiden asiaan liittyvien tietojen antamisesta, joita meristrategioiden laatimisessa on käytetty, yleisön oikeutta saada tutustua ympäristötietoihin koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

| (34) | Komission olisi esitettävä ensimmäinen arviointikertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta kahden vuoden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kaikki toimenpideohjelmat, ja joka tapauksessa viimeistään vuonna 2021. Tämän jälkeen komission kertomukset olisi julkaistava joka kuudes vuosi. |
| --- | --- |

(34)

Komission olisi esitettävä ensimmäinen arviointikertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta kahden vuoden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kaikki toimenpideohjelmat, ja joka tapauksessa viimeistään vuonna 2021. Tämän jälkeen komission kertomukset olisi julkaistava joka kuudes vuosi.

| (35) | Yhdenmukaisesti Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (Inspire) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (17) kanssa olisi säädettävä meriympäristön tilan arviointia, seurantaa, ympäristötavoitteita sekä tiedon siirtoon ja käsittelyyn tarvittavien teknisten formaattien vahvistamista koskevista menetelmästandardeista. |
| --- | --- |

(35)

Yhdenmukaisesti Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (Inspire) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (17) kanssa olisi säädettävä meriympäristön tilan arviointia, seurantaa, ympäristötavoitteita sekä tiedon siirtoon ja käsittelyyn tarvittavien teknisten formaattien vahvistamista koskevista menetelmästandardeista.

| (36) | Kalastuksenhoitoa säänteleviä toimenpiteitä olisi toteutettava ainoastaan yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (18) mukaisesti ja tieteellisten lausuntojen perusteella, eikä tämä direktiivi sen vuoksi koske näitä toimenpiteitä. Radioaktiivisten aineiden käytöstä johtuvien päästöjen valvontaan sovelletaan Euratomin perustamissopimuksen 30 ja 31 artiklaa, eikä tämän direktiivin tulisi sen vuoksi koskea sitä. |
| --- | --- |

(36)

Kalastuksenhoitoa säänteleviä toimenpiteitä olisi toteutettava ainoastaan yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (18) mukaisesti ja tieteellisten lausuntojen perusteella, eikä tämä direktiivi sen vuoksi koske näitä toimenpiteitä. Radioaktiivisten aineiden käytöstä johtuvien päästöjen valvontaan sovelletaan Euratomin perustamissopimuksen 30 ja 31 artiklaa, eikä tämän direktiivin tulisi sen vuoksi koskea sitä.

| (37) | Yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi otettava huomioon kalastuksen ympäristövaikutukset ja tämän direktiivin tavoitteet. |
| --- | --- |

(37)

Yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi otettava huomioon kalastuksen ympäristövaikutukset ja tämän direktiivin tavoitteet.

| (38) | Jos jäsenvaltiot pitävät edellä mainituilla aloilla tai jollakin yhteisön muuhun politiikkaan tai kansainväliseen sopimukseen liittyvällä alalla toteutettavia toimia toivottavina, niiden olisi esitettävä tarkoituksenmukaisia suosituksia yhteisön toimiksi. |
| --- | --- |

(38)

Jos jäsenvaltiot pitävät edellä mainituilla aloilla tai jollakin yhteisön muuhun politiikkaan tai kansainväliseen sopimukseen liittyvällä alalla toteutettavia toimia toivottavina, niiden olisi esitettävä tarkoituksenmukaisia suosituksia yhteisön toimiksi.

| (39) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat meriympäristön suojelu ja säilyttäminen sekä sen tilan huonontumisen ehkäiseminen ja mahdollisuuksien mukaan kyseisen ympäristön ennallistaminen alueilla, joilla se on kärsinyt, vaan ne voidaan direktiivin laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat meriympäristön suojelu ja säilyttäminen sekä sen tilan huonontumisen ehkäiseminen ja mahdollisuuksien mukaan kyseisen ympäristön ennallistaminen alueilla, joilla se on kärsinyt, vaan ne voidaan direktiivin laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (40) | Jäsenvaltioiden laatimien toimenpideohjelmien ja niiden mukaisesti suunniteltujen toimien olisi perustuttava ekosysteemiin perustuvaan lähestymistapaan, jota sovelletaan ihmisen toiminnan hallintaan, ja niissä olisi noudatettava perustamissopimuksen 174 artiklassa tarkoitettuja periaatteita, erityisesti ennalta varautumisen periaatetta. |
| --- | --- |

(40)

Jäsenvaltioiden laatimien toimenpideohjelmien ja niiden mukaisesti suunniteltujen toimien olisi perustuttava ekosysteemiin perustuvaan lähestymistapaan, jota sovelletaan ihmisen toiminnan hallintaan, ja niissä olisi noudatettava perustamissopimuksen 174 artiklassa tarkoitettuja periaatteita, erityisesti ennalta varautumisen periaatetta.

| (41) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (19) tunnustettuja perusoikeuksia ja otetaan huomioon siinä tunnustetut periaatteet, erityisesti sen 37 artikla, jonka tarkoituksena on edistää sitä, että ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen sisällytetään unionin politiikkoihin kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (19) tunnustettuja perusoikeuksia ja otetaan huomioon siinä tunnustetut periaatteet, erityisesti sen 37 artikla, jonka tarkoituksena on edistää sitä, että ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen sisällytetään unionin politiikkoihin kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti.

| (42) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (20) mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (20) mukaisesti.

| (43) | Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta mukauttaa tämän direktiivin liitteitä III, IV ja V tieteen ja tekniikan kehitykseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(43)

Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta mukauttaa tämän direktiivin liitteitä III, IV ja V tieteen ja tekniikan kehitykseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (44) | Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta vahvistaa ympäristön hyvän tilan toteamisessa käytettävät vertailuperusteet ja menetelmästandardit sekä päättää seurannassa ja arvioinnissa käytettävistä eritelmistä ja standardoiduista menetelmistä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on täydentää tätä direktiiviä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, |
| --- | --- |

(44)

Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta vahvistaa ympäristön hyvän tilan toteamisessa käytettävät vertailuperusteet ja menetelmästandardit sekä päättää seurannassa ja arvioinnissa käytettävistä eritelmistä ja standardoiduista menetelmistä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on täydentää tätä direktiiviä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Aihe

1.   Tällä direktiivillä luodaan puitteet meriympäristön suojelulle ja säilyttämiselle sekä sen tilan huonontumisen ehkäisemiselle ja mahdollisuuksien mukaan kyseisen ympäristön ennallistamiselle alueilla, joilla se on kärsinyt.

Tämän vuoksi on kehitettävä ja pantava täytäntöön meristrategioita, tavoitteena meriympäristön hyvän tilan saavuttaminen tai ylläpitäminen vuoteen 2021 mennessä.

2.   Meristrategioissa ihmisen toiminnan hallintaan sovelletaan ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa mahdollistaen samalla merellisten luonnonvarojen ja luontopalvelujen kestävä käyttö.

3.   Tällä direktiivillä edistetään meriympäristöön vaikuttavien eri politiikkojen, sopimusten ja lainsäädännöllisten toimenpiteiden keskinäistä johdonmukaisuutta ja pyritään varmistamaan ympäristönäkökohtien sisällyttäminen näihin politiikkoihin, sopimuksiin ja lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyihin merivesiin.

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta toimintaan, jonka ainoana tarkoituksena on puolustus tai kansallinen turvallisuus. Jäsenvaltioiden on kuitenkin pyrittävä varmistamaan, että kyseinen toiminta toteutetaan sikäli kuin kohtuullista ja mahdollista tämän direktiivin tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1. | ’merivesillä’ tarkoitetaan vesiä, kyseisten vesien pohjaa ja tämän sisustaa merenpuoleisella alueella perusviivasta, josta aluevesien leveys mitataan, ulottuen sen alueen ulkorajaan saakka, jolla jäsenvaltiolla on ja/tai jolla se käyttää lainkäyttöoikeuksia Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaisesti, lukuun ottamatta perustamissopimuksen liitteessä II mainittujen maiden ja alueiden viereisiä vesiä sekä Ranskan merentakaisia departementteja ja alueellisia yhteisöjä. Merenpuoleisella alueella perusviivasta olevat merivedet, joihin sovelletaan direktiiviä 2000/60/EY, luetaan mukaan ainoastaan siltä osin kuin on kyse meriympäristön suojelun kannalta merkittävistä tekijöistä, jotka eivät kuulu direktiivin 2000/60/EY soveltamisalaan; |
| --- | --- |

1.

’merivesillä’ tarkoitetaan vesiä, kyseisten vesien pohjaa ja tämän sisustaa merenpuoleisella alueella perusviivasta, josta aluevesien leveys mitataan, ulottuen sen alueen ulkorajaan saakka, jolla jäsenvaltiolla on ja/tai jolla se käyttää lainkäyttöoikeuksia Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaisesti, lukuun ottamatta perustamissopimuksen liitteessä II mainittujen maiden ja alueiden viereisiä vesiä sekä Ranskan merentakaisia departementteja ja alueellisia yhteisöjä. Merenpuoleisella alueella perusviivasta olevat merivedet, joihin sovelletaan direktiiviä 2000/60/EY, luetaan mukaan ainoastaan siltä osin kuin on kyse meriympäristön suojelun kannalta merkittävistä tekijöistä, jotka eivät kuulu direktiivin 2000/60/EY soveltamisalaan;

| 2. | ’merialueella’ tarkoitetaan 4 artiklassa mainittua merialuetta. Merialueet ja niiden osa-alueet on määritetty tämän direktiivin täytäntöönpanon helpottamiseksi, ja niiden määrittämisessä on otettu huomioon hydrologiset, oseanografiset ja biogeografiset ominaisuudet; |
| --- | --- |

2.

’merialueella’ tarkoitetaan 4 artiklassa mainittua merialuetta. Merialueet ja niiden osa-alueet on määritetty tämän direktiivin täytäntöönpanon helpottamiseksi, ja niiden määrittämisessä on otettu huomioon hydrologiset, oseanografiset ja biogeografiset ominaisuudet;

| 3. | ’meristrategialla’ tarkoitetaan strategiaa, joka on kehitettävä ja toteutettava jokaista merialuetta ja osa-aluetta varten 5 artiklassa säädetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

’meristrategialla’ tarkoitetaan strategiaa, joka on kehitettävä ja toteutettava jokaista merialuetta ja osa-aluetta varten 5 artiklassa säädetyn mukaisesti;

| 4. | ’ympäristön tilalla’ tarkoitetaan ympäristön yleistä tilaa merivesillä, kun otetaan huomioon meriympäristön muodostavien ekosysteemien rakenne, toiminta ja prosessit sekä luonnolliset fysiografiset, maantieteelliset ja ilmastolliset tekijät sekä fysikaaliset ja kemialliset olosuhteet, mukaan luettuina ne, jotka johtuvat ihmisen toiminnasta kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

4.

’ympäristön tilalla’ tarkoitetaan ympäristön yleistä tilaa merivesillä, kun otetaan huomioon meriympäristön muodostavien ekosysteemien rakenne, toiminta ja prosessit sekä luonnolliset fysiografiset, maantieteelliset ja ilmastolliset tekijät sekä fysikaaliset ja kemialliset olosuhteet, mukaan luettuina ne, jotka johtuvat ihmisen toiminnasta kyseisellä alueella;

| 5. | ’ympäristön hyvällä tilalla’ tarkoitetaan ympäristön tilaa merivesissä, kun nämä ovat ekologisesti monimuotoisia ja dynaamisia valtameriä ja meriä, jotka ovat luontaisissa olosuhteissaan puhtaita, terveitä ja tuottavia, ja kun meriympäristön käyttö on kestävää ja turvaa nykyisten ja tulevien sukupolvien käyttö- ja toimintamahdollisuudet, toisin sanoen:






  a) | merien ekosysteemien rakenne, toiminta ja prosessit yhdessä niihin liittyvien fysikaalis-maantieteellisten ja ilmastollisten tekijöiden kanssa mahdollistavat sen, että ekosysteemit toimivat kaikilta osin ja säilyttävät palautumiskykynsä. Merien eliölajit ja elinympäristöt ovat suojeltuja, ihmisen aiheuttama biologisen monimuotoisuuden heikentyminen on estetty ja erilaiset biologiset osatekijät toimivat tasapainossa keskenään; |
| --- | --- | --- |

5.

’ympäristön hyvällä tilalla’ tarkoitetaan ympäristön tilaa merivesissä, kun nämä ovat ekologisesti monimuotoisia ja dynaamisia valtameriä ja meriä, jotka ovat luontaisissa olosuhteissaan puhtaita, terveitä ja tuottavia, ja kun meriympäristön käyttö on kestävää ja turvaa nykyisten ja tulevien sukupolvien käyttö- ja toimintamahdollisuudet, toisin sanoen:

a)

merien ekosysteemien rakenne, toiminta ja prosessit yhdessä niihin liittyvien fysikaalis-maantieteellisten ja ilmastollisten tekijöiden kanssa mahdollistavat sen, että ekosysteemit toimivat kaikilta osin ja säilyttävät palautumiskykynsä. Merien eliölajit ja elinympäristöt ovat suojeltuja, ihmisen aiheuttama biologisen monimuotoisuuden heikentyminen on estetty ja erilaiset biologiset osatekijät toimivat tasapainossa keskenään;

| b) | ekosysteemien hydromorfologiset, fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet, myös ihmisen toiminnasta kyseisellä alueella aiheutuvat ominaisuudet, tukevat edellä kuvattuja ekosysteemejä. Ihmisen toiminnan aiheuttamat aineiden ja energian päästöt meriympäristöön eivät johda pilaantumisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

b)

ekosysteemien hydromorfologiset, fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet, myös ihmisen toiminnasta kyseisellä alueella aiheutuvat ominaisuudet, tukevat edellä kuvattuja ekosysteemejä. Ihmisen toiminnan aiheuttamat aineiden ja energian päästöt meriympäristöön eivät johda pilaantumisvaikutuksiin.

Ympäristön hyvä tila on määritettävä 4 artiklassa tarkoitetun merialueen tai osa-alueen tasolla liitteessä I olevien yleisten laadullisten kuvaajien perusteella. Ympäristön hyvän tilan tavoittelemisessa sovelletaan mukautuvaa hoitoa ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan pohjalta;

| 6. | ’vertailuperusteilla’ tarkoitetaan yleisiin laadullisiin kuvaajiin läheisesti liittyviä erottavia teknisiä piirteitä; |
| --- | --- |

6.

’vertailuperusteilla’ tarkoitetaan yleisiin laadullisiin kuvaajiin läheisesti liittyviä erottavia teknisiä piirteitä;

| 7. | ’ympäristötavoitteella’ tarkoitetaan merivesien eri tekijöiden haluttua tilaa koskevaa laadullista tai määrällistä kuvausta kunkin merialueen tai osa-alueen osalta. Ympäristötavoitteet on asetettava 10 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

’ympäristötavoitteella’ tarkoitetaan merivesien eri tekijöiden haluttua tilaa koskevaa laadullista tai määrällistä kuvausta kunkin merialueen tai osa-alueen osalta. Ympäristötavoitteet on asetettava 10 artiklan mukaisesti;

| 8. | ’pilaantumisella’ tarkoitetaan ihmisen toimesta suoraan tai välillisesti tapahtuvaa aineiden tai energian, ihmisen aiheuttama vedenalainen melu mukaan luettuna, johtamista meriympäristöön niin, että sillä on tosiasiallisesti tai todennäköisesti haitallisia seurauksia, kuten elollisten luonnonvarojen ja merien ekosysteemien vahingoittuminen, ihmisten terveyden vaarantuminen, merellä tapahtuvan toiminnan, kuten kalastuksen, matkailun ja virkistyskäytön sekä muun laillisen meren käytön vaikeutuminen, meriveden käyttöominaisuuksien huonontuminen tai viihtyisyyden väheneminen, tai yleisesti merellisten luonnonvarojen ja luontopalveluiden kestävän käytön vaarantuminen; |
| --- | --- |

8.

’pilaantumisella’ tarkoitetaan ihmisen toimesta suoraan tai välillisesti tapahtuvaa aineiden tai energian, ihmisen aiheuttama vedenalainen melu mukaan luettuna, johtamista meriympäristöön niin, että sillä on tosiasiallisesti tai todennäköisesti haitallisia seurauksia, kuten elollisten luonnonvarojen ja merien ekosysteemien vahingoittuminen, ihmisten terveyden vaarantuminen, merellä tapahtuvan toiminnan, kuten kalastuksen, matkailun ja virkistyskäytön sekä muun laillisen meren käytön vaikeutuminen, meriveden käyttöominaisuuksien huonontuminen tai viihtyisyyden väheneminen, tai yleisesti merellisten luonnonvarojen ja luontopalveluiden kestävän käytön vaarantuminen;

| 9. | ’erityisalueella’ tarkoitetaan jäsenvaltion merivesillä sijaitsevaa aluetta, jolla ei jäsenvaltion toteuttamilla toimenpiteillä päästä ympäristötavoitteisiin 14 artiklassa mainituista syistä; |
| --- | --- |

9.

’erityisalueella’ tarkoitetaan jäsenvaltion merivesillä sijaitsevaa aluetta, jolla ei jäsenvaltion toteuttamilla toimenpiteillä päästä ympäristötavoitteisiin 14 artiklassa mainituista syistä;

| 10. | ’alueellisella yhteistyöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden ja aina kun mahdollista saman merialueen tai osa-alueen jakavien kolmansien maiden välisiä yhteistyö- ja koordinointitoimia meristrategioiden laatimiseksi ja toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

10.

’alueellisella yhteistyöllä’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden ja aina kun mahdollista saman merialueen tai osa-alueen jakavien kolmansien maiden välisiä yhteistyö- ja koordinointitoimia meristrategioiden laatimiseksi ja toteuttamiseksi;

| 11. | ’meriä koskevalla alueellisella yleissopimuksella’ tarkoitetaan 4 artiklassa mainittujen merialueiden meriympäristön suojelemiseksi laadittuja kansainvälisiä yleissopimuksia tai kansainvälisiä sopimuksia ja niiden hallintoelimiä, kuten yleissopimusta Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelusta, yleissopimusta Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta ja yleissopimusta Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta. |
| --- | --- |

11.

’meriä koskevalla alueellisella yleissopimuksella’ tarkoitetaan 4 artiklassa mainittujen merialueiden meriympäristön suojelemiseksi laadittuja kansainvälisiä yleissopimuksia tai kansainvälisiä sopimuksia ja niiden hallintoelimiä, kuten yleissopimusta Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelusta, yleissopimusta Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta ja yleissopimusta Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta.

4 artikla

Merialueet ja osa-alueet

1.   Jäsenvaltioiden on tästä direktiivistä johtuvia velvoitteitaan täyttäessään otettava asianmukaisesti huomioon, että niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvat merivedet muodostavat erottamattoman osan seuraavista merialueista:

| a) | Itämeri; |
| --- | --- |

a)

Itämeri;

| b) | Koillis-Atlantti; |
| --- | --- |

b)

Koillis-Atlantti;

| c) | Välimeri; |
| --- | --- |

c)

Välimeri;

| d) | Mustameri. |
| --- | --- |

d)

Mustameri.

2.   Tietyn alueen erityisominaisuuksien huomioon ottamiseksi jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin täytäntöönpanoa varten jakaa 1 kohdassa tarkoitetut merivedet ala-alueisiin asianmukaisella tasolla sillä edellytyksellä, että ala-alueet on rajattu tavalla, joka on yhteensopiva seuraavien merien osa-alueiden kanssa:

| a) | Koillis-Atlantilla:






  i) | Pohjanmeri sen laajemmassa merkityksessä, mukaan luettuina Kattegat ja Englannin kanaali; |
| --- | --- | --- |

a)

Koillis-Atlantilla:

i)

Pohjanmeri sen laajemmassa merkityksessä, mukaan luettuina Kattegat ja Englannin kanaali;

| ii) | Kelttimeri; |
| --- | --- |

ii)

Kelttimeri;

| iii) | Biskajanlahti ja Iberian niemimaan rannikko; |
| --- | --- |

iii)

Biskajanlahti ja Iberian niemimaan rannikko;

| iv) | Atlantin valtamerellä: Makaronesian luonnonmaantieteellinen vyöhyke eli Azoreja ja Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet; |
| --- | --- |

iv)

Atlantin valtamerellä: Makaronesian luonnonmaantieteellinen vyöhyke eli Azoreja ja Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vedet;

| b) | Välimerellä:






  i) | Läntinen Välimeri; |
| --- | --- | --- |

b)

Välimerellä:

i)

Läntinen Välimeri;

| ii) | Adrianmeri; |
| --- | --- |

ii)

Adrianmeri;

| iii) | Joonianmeri ja keskinen Välimeri; |
| --- | --- |

iii)

Joonianmeri ja keskinen Välimeri;

| iv) | Egean- ja Levantinmeri. |
| --- | --- |

iv)

Egean- ja Levantinmeri.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisista ala-alueista 24 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettuun päivämäärään mennessä, mutta ne voivat tarkistaa niitä, kun 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettu alustava arviointi on saatettu päätökseen.

5 artikla

Meristrategiat

1.   Kunkin jäsenvaltion on kunkin asianomaisen merialueen tai osa-alueen osalta laadittava merivesilleen meristrategia 2 kohdan a ja b alakohdassa esitetyn toimintasuunnitelman mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi vaadittavat toimenpiteet, erityisesti a ja b alakohdassa tarkoitetut meristrategioiden eri osatekijät, koordinoidaan kullakin merialueella tai osa-alueella seuraavasti:

| a) | valmistelu:






  i) | alustavan arvioinnin laatiminen ... (21) mennessä kyseisten vesien ympäristön senhetkisestä tilasta sekä ihmisen toiminnan vaikutuksesta kyseisiin vesiin 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

a)

valmistelu:

i)

alustavan arvioinnin laatiminen ... (21) mennessä kyseisten vesien ympäristön senhetkisestä tilasta sekä ihmisen toiminnan vaikutuksesta kyseisiin vesiin 8 artiklan mukaisesti;

| ii) | kyseisten vesien ympäristön hyvän tilan määrittäminen ... (21) mennessä 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

kyseisten vesien ympäristön hyvän tilan määrittäminen ... (21) mennessä 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| iii) | ympäristötavoitteiden ja niihin liittyvien indikaattoreiden asettaminen ... (22) mennessä 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

ympäristötavoitteiden ja niihin liittyvien indikaattoreiden asettaminen ... (22) mennessä 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| iv) | seurantaohjelman laatiminen ja täytäntöönpano ... (23) mennessä, jollei asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä toisin säädetä, tavoitteiden jatkuvan arvioinnin ja säännöllisen ajantasaistamisen varmistamiseksi 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

seurantaohjelman laatiminen ja täytäntöönpano ... (23) mennessä, jollei asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä toisin säädetä, tavoitteiden jatkuvan arvioinnin ja säännöllisen ajantasaistamisen varmistamiseksi 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | toimenpideohjelmat:






  i) | toimenpideohjelman laatiminen vuoteen 2016 mennessä ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi tai säilyttämiseksi 13 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

toimenpideohjelmat:

i)

toimenpideohjelman laatiminen vuoteen 2016 mennessä ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi tai säilyttämiseksi 13 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti;

| ii) | edellä i alakohdassa tarkoitetun ohjelman toteuttamisen aloittaminen vuoteen 2018 mennessä 13 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

edellä i alakohdassa tarkoitetun ohjelman toteuttamisen aloittaminen vuoteen 2018 mennessä 13 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden, joilla on rajoja tämän direktiivin kattamalla samalla merialueella tai osa-alueella, olisi silloin, kun meren tila on siinä määrin kriittinen, että kiireelliset toimet ovat tarpeen, pyrittävä sopimaan 1 kohdan mukaisesta toimintasuunnitelmasta, johon sisältyy toimenpideohjelmien toteuttamisen aikaistaminen. Näissä tapauksissa:

| a) | asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle uudesta tarkistetusta aikataulustaan ja menettelevät sen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle uudesta tarkistetusta aikataulustaan ja menettelevät sen mukaisesti;

| b) | komissiota pyydetään harkitsemaan jäsenvaltioiden tukemista näiden tehostetuissa pyrkimyksissä meriympäristön parantamiseksi tekemällä kyseisestä alueesta pilottihanke. |
| --- | --- |

b)

komissiota pyydetään harkitsemaan jäsenvaltioiden tukemista näiden tehostetuissa pyrkimyksissä meriympäristön parantamiseksi tekemällä kyseisestä alueesta pilottihanke.

4.   Jäsenvaltioiden on kehitettävä ja toteutettava 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut meristrategioiden kaikki osatekijät, mutta tätä tehdessään niitä ei vaadita toteuttamaan erityistoimia, kun meriympäristöön ei kohdistu merkittävää vaaraa tai kun kustannukset olisivat kohtuuttomat meriympäristöön kohdistuviin riskeihin nähden.

Mikäli jäsenvaltio ei toteuta toimia jommankumman edellä mainitun syyn vuoksi, sen on toimitettava komissiolle tarvittavat perustelut päätöksensä tueksi.

6 artikla

Alueellinen yhteistyö

1.   Edellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun koordinoinnin toteuttamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä, jos se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, kyseistä merialuetta tai osa-aluetta koskevia olemassa olevia alueellisia institutionaalisia yhteistyörakenteita, meriä koskevat alueelliset yleissopimukset mukaan luettuina.

2.   Tämän direktiivin soveltamista varten jäsenvaltioiden on pyrittävä kullakin merialueella tai osa-alueella kaikin tavoin, käyttämällä asiaankuuluvia kansainvälisiä foorumeja, mukaan lukien meriä koskevien alueellisten yleissopimusten mekanismit ja rakenteet, koordinoimaan toimensa sellaisten kolmansien maiden kanssa, joiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluu vesiä samalla merialueella tai osa-alueella.

Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan hyödynnettävä alalla olemassa olevia ohjelmia ja toimia, joita on laadittu kansainvälisten sopimusten, kuten meriä koskevien alueellisten yleissopimusten, yhteydessä.

Koordinaatio ja yhteistyö on ulotettava tarpeen mukaan koskemaan kaikkia merialueen tai osa-alueen valuma-alueella sijaitsevia jäsenvaltioita, myös sisämaavaltioita, jotta kyseisen merialueen tai osa-alueen piiriin kuuluvat jäsenvaltiot voisivat täyttää tämän direktiivin mukaiset velvoitteensa, käyttäen tässä direktiivissä tai direktiivissä 2000/60/EY säädettyjä vakiintuneita yhteistyörakenteita.

7 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

1.   Jäsenvaltioiden on ... (24) mennessä nimettävä kutakin merialuetta tai osa-aluetta varten yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän direktiivin täytäntöönpanosta kyseisten jäsenvaltioiden merivesillä.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle luettelo nimetyistä toimivaltaisista viranomaisista sekä liitteessä II luetellut tiedot ... (25) mennessä.

Jäsenvaltioiden on samaan aikaan lähetettävä komissiolle luettelo kansallisista toimivaltaisista viranomaisistaan niiden kansainvälisten elinten osalta, joiden toimintaan ne osallistuvat ja jotka liittyvät tämän direktiivin täytäntöönpanoon.

Kunkin merialueen tai osa-alueen valuma-alueella sijaitsevien jäsenvaltioiden on lisäksi nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen 6 artiklan mukaista yhteistyötä ja koordinointia varten.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kuuden kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta.

II LUKU

MERISTRATEGIAT: VALMISTELU

8 artikla

Arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on tehtävä niille kuuluvista merivesistä alustava arviointi, jossa otetaan huomioon mahdolliset olemassa olevat tietoaineistot ja joka sisältää seuraavat seikat:

| a) | kyseisten vesien olennaisia ominaisuuksia sekä ympäristön senhetkistä tilaa koskeva analyysi, joka perustuu liitteessä III olevassa taulukossa 1 oleviin ohjeellisiin luetteloihin eri tekijöistä ja jossa käsitellään fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia, elinympäristöjä, biologisia ominaisuuksia sekä hydromorfologiaa; |
| --- | --- |

a)

kyseisten vesien olennaisia ominaisuuksia sekä ympäristön senhetkistä tilaa koskeva analyysi, joka perustuu liitteessä III olevassa taulukossa 1 oleviin ohjeellisiin luetteloihin eri tekijöistä ja jossa käsitellään fysikaalisia ja kemiallisia ominaisuuksia, elinympäristöjä, biologisia ominaisuuksia sekä hydromorfologiaa;

| b) | analyysi vallitsevista paineista ja vaikutuksista, ihmisen toiminta mukaan luettuna, jotka kohdistuvat kyseisten vesien ominaisuuksiin ja ympäristön tilaan, liitteessä III olevassa taulukossa 2 olevien ohjeellisten eri tekijöiden luetteloiden perusteella; analyysissä on tarkasteltava myös eri paineiden laadullista ja määrällistä yhdistelmää sekä havaittavissa olevia suuntauksia; |
| --- | --- |

b)

analyysi vallitsevista paineista ja vaikutuksista, ihmisen toiminta mukaan luettuna, jotka kohdistuvat kyseisten vesien ominaisuuksiin ja ympäristön tilaan, liitteessä III olevassa taulukossa 2 olevien ohjeellisten eri tekijöiden luetteloiden perusteella; analyysissä on tarkasteltava myös eri paineiden laadullista ja määrällistä yhdistelmää sekä havaittavissa olevia suuntauksia;

| c) | taloudellinen ja sosiaalinen analyysi kyseisten vesien käytöstä sekä meriympäristön tilan huonontumisesta johtuvista kustannuksista. |
| --- | --- |

c)

taloudellinen ja sosiaalinen analyysi kyseisten vesien käytöstä sekä meriympäristön tilan huonontumisesta johtuvista kustannuksista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa analyyseissä on otettava huomioon tekijät, jotka liittyvät direktiivin 2000/60/EY asiaa koskevien säännösten soveltamisalaan kuuluviin rannikkovesiin, jokisuiden vaihettumisalueisiin ja aluevesiin. Analyyseissä on otettava huomioon myös muut asiaan liittyvät arvioinnit tai niiden on perustuttava tällaisiin arviointeihin, kuten meriä koskevien alueellisten yleissopimusten puitteissa yhteisesti toteutetut arvioinnit, jotta meriympäristön tilasta voidaan laatia kattava arviointi.

9 artikla

Ympäristön hyvän tilan määrittäminen

1.   Edellä 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun alustavan arvioinnin perusteella jäsenvaltioiden on kunkin asianomaisen merialueen tai osa-alueen osalta määritettävä merivesiä koskevat ympäristön hyvän tilan ominaispiirteet liitteessä I lueteltujen yleisten laadullisten kuvaajien sekä tämän artiklan 3 kohdassa säädettyjen vertailuperusteiden ja menetelmästandardien perusteella.

Jäsenvaltioiden on otettava huomioon liitteessä III olevan ohjeellisen luettelon tekijät ja erityisesti fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet, elinympäristöt, biologiset ominaisuudet sekä hydromorfologia.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehty arvio ja tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tehty määrittäminen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun määrittäminen on saatu päätökseen.

3.   Ympäristön hyvän tilan määrittämisessä käytettävät vertailuperusteet ja menetelmästandardit, joilla on tarkoitus muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, vahvistetaan liitteiden I ja III perusteella 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ... (26) mennessä, jotta turvataan yhdenmukaisuus ja jotta merialueita tai osa-alueita voidaan vertailla keskenään sen suhteen, missä määrin ympäristön hyvää tilaa ollaan saavuttamassa. Ennen tällaisten vertailuperusteiden ja standardien ehdottamista komissio kuulee kaikkia tahoja, joita asia koskee, myös meriä koskevien alueellisten yleissopimusten mukaisia tahoja.

10 artikla

Ympäristötavoitteiden asettaminen

1.   Edellä 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan arvioinnin perusteella jäsenvaltioiden on asetettava kutakin merialuetta tai osa-aluetta varten kattavat ympäristötavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit niille kuuluvien merivesien osalta ottaen huomioon liitteessä IV luetelujen ominaisuuksien ohjeellisen luettelon, jotta kehitystä kohti meriympäristön hyvän tilan saavuttamista voidaan ohjata.

Näitä tavoitteita ja indikaattoreita laatiessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon, että samoja vesiä koskevia kansallisella, yhteisön tai kansainvälisellä tasolla asetettuja asiaa koskevia voimassa olevia ympäristötavoitteita sovelletaan edelleen, ja varmistettava, että nämä tavoitteet ovat keskenään yhteensopivia.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ympäristötavoitteet komissiolle kolmen kuukauden kuluessa niiden asettamisesta.

11 artikla

Seurantaohjelmat

1.   Edellä 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan arvioinnin perusteella jäsenvaltioiden on laadittava ja pantava täytäntöön koordinoidut seurantaohjelmat, joilla arvioidaan jatkuvasti niille kuuluvien merivesien ympäristön tilaa liitteessä III olevien ohjeellisten luetteloiden ja liitteessä V olevan luettelon sekä 10 artiklan mukaisesti asetettujen ympäristötavoitteiden perusteella.

Seurantaohjelmien on perustuttava yhteisön lainsäädännössä tai kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuihin arviointia ja seurantaa koskeviin säännöksiin ja määräyksiin, ja niiden on oltava yhteensopivia näiden säännösten ja määräysten kanssa.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava seurantaohjelmista komissiolle kolmen kuukauden kuluessa niiden laatimisesta.

3.   Seurantaa ja arviointia varten tarkoitetut eritelmät ja standardoidut menetelmät, joissa otetaan huomioon aiemmat sitoumukset ja joilla varmistetaan seuranta- ja arviointitulosten vertailtavuus ja joilla on tarkoitus muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, vahvistetaan 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

12 artikla

Ilmoitukset ja komission lausunto

Kaikkien 9 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 2 kohdan sekä 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin merialueen tai osa-alueen osalta tehtyjen ilmoitusten perusteella komissio antaa kullekin jäsenvaltiolle lausunnon siitä, muodostavatko ilmoitetut tekijät tämän direktiivin vaatimusten mukaiset asianmukaiset puitteet.

Lausuntoaan laatiessaan komissio arvioi puitteiden yhdenmukaisuuden eri merialueilla tai osa-alueilla sekä eri puolilla yhteisöä ja voi lausuntoaan varten pyytää asianomaista jäsenvaltiota toimittamaan tarvittavia lisätietoja, jotka ovat saatavilla.

III LUKU

MERISTRATEGIAT: TOIMENPIDEOHJELMAT

13 artikla

Toimenpideohjelmat

1.   Jäsenvaltioiden on kunkin merialueen tai osa-alueen osalta määritettävä toimenpiteet, jotka on toteutettava 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritetyn ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi tai säilyttämiseksi niille kuuluvilla merivesillä.

Nämä toimenpiteet on suunniteltava 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetun alustavan arvioinnin perusteella sekä 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettujen ympäristötavoitteiden mukaisesti ja ottaen huomioon liitteessä VI luetellut toimenpidetyypit.

2.   Jäsenvaltioiden on yhdistettävä 1 kohdan mukaisesti suunnitellut toimenpiteet toimenpideohjelmaksi ja otettava tällöin huomioon muut asiaa koskevat toimenpiteet, joita edellytetään yhteisön lainsäädännön, erityisesti direktiivin 2000/60/EY, tai kansainvälisten sopimusten nojalla.

3.   Laatiessaan 2 kohdan mukaista toimenpideohjelmaa jäsenvaltioiden on otettava asianmukaisesti huomioon kestävä kehitys ja erityisesti suunniteltujen toimenpiteiden sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset.

Jäsenvaltioiden on ennen uusien toimenpiteiden käyttöönottoa varmistettava, että toimenpiteet ovat kustannustehokkaita ja teknisesti toteuttamiskelpoisia, ja suoritettava vaikutusten arviointeja, sisältäen kustannus-hyötyanalyysit.

4.   Tämän artiklan mukaisesti laadittuihin toimenpideohjelmiin olisi kuuluttava senkaltaisia toimenpiteitä kuten direktiivin 92/43/ETY mukaisten erityisten suojelutoimien alueiden käyttö sekä direktiivin 79/409/ETY mukaisten erityissuojelualueiden käyttö sekä sellaiset suojellut merialueet, joista yhteisö tai asianomaiset jäsenvaltiot ovat sopineet niiden kansainvälisten tai alueellisten sopimusten puitteissa, joiden osapuolena ne ovat.

Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että näillä alueilla edistetään yhtenäisen ja edustavan suojeltujen merialueiden verkoston muodostamista.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toimenpideohjelmissaan siitä, kuinka toimenpiteet toteutetaan ja kuinka ne edistävät 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettujen ympäristötavoitteiden saavuttamista.

6.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toimenpideohjelmistaan kolmen kuukauden kuluessa niiden laatimisesta komissiolle ja muille jäsenvaltioille, joita asia koskee.

7.   Jollei 16 artiklasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on varmistettava, että ohjelmien toteutus aloitetaan kahden vuoden kuluessa niiden laatimisesta.

14 artikla

Poikkeukset

1.   Jäsenvaltio voi yksilöidä sille kuuluvilla merivesillä erityisalueita, joilla ympäristötavoitteita ei voida saavuttaa tämän jäsenvaltion toimin jostakin a–d alakohdassa luetellusta syystä tai niitä ei voida saavuttaa asetetussa aikataulussa e alakohdassa tarkoitetuista syistä:

| a) | toimi tai toimien puute, joista asianomainen jäsenvaltio ei ole vastuussa; |
| --- | --- |

a)

toimi tai toimien puute, joista asianomainen jäsenvaltio ei ole vastuussa;

| b) | luonnon aiheuttamat olosuhteet; |
| --- | --- |

b)

luonnon aiheuttamat olosuhteet;

| c) | ylivoimaisen esteen aiheuttamat olosuhteet; |
| --- | --- |

c)

ylivoimaisen esteen aiheuttamat olosuhteet;

| d) | merivesien ominaisuuksien muutokset sellaisten toimien seurauksena, joiden perusteena on ympäristöön kohdistuvia kielteisiä — myös rajat ylittäviä — vaikutuksia merkittävämpi yleinen etu; |
| --- | --- |

d)

merivesien ominaisuuksien muutokset sellaisten toimien seurauksena, joiden perusteena on ympäristöön kohdistuvia kielteisiä — myös rajat ylittäviä — vaikutuksia merkittävämpi yleinen etu;

| e) | luonnonolot, jotka eivät mahdollista kyseisten merivesien tilan paranemista ajoissa. |
| --- | --- |

e)

luonnonolot, jotka eivät mahdollista kyseisten merivesien tilan paranemista ajoissa.

Jäsenvaltion on ilmoitettava edellä tarkoitetut alueet selkeästi toimenpideohjelmassaan ja toimitettava komissiolle perustelut kantansa tueksi. Erityisalueita yksilöidessään jäsenvaltioiden on otettava huomion vaikutukset, joita aiheutuu asianomaisen merialueen tai osa-alueen jäsenvaltioille.

Asianomaisen jäsenvaltion on kuitenkin toteutettava aiheellisia tilapäisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jatkaa ympäristötavoitteisiin pyrkimistä ja joilla estetään kyseisten merivesien tilan huonontuminen edelleen b, c ja d alakohdassa mainituista syistä ja joilla lievennetään haitallisia vaikutuksia kyseisen merialueen tai osa-alueen tasolla tai muiden jäsenvaltioiden merivesillä.

2.   Edellä 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa jäsenvaltioiden on varmistettava, että muutokset eivät pysyvästi estä tai vaaranna ympäristön hyvän tilan saavuttamista kyseisen merialueen tai osa-alueen tasolla tai muiden jäsenvaltioiden merivesillä.

3.   Edellä 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tilapäiset toimenpiteet on sikäli kuin käytännössä mahdollista sisällytettävä toimenpideohjelmiin.

15 artikla

Yhteisön toimintaa koskevat suositukset

1.   Jos jäsenvaltio havaitsee seikan, jolla on vaikutusta sille kuuluvien merivesien ympäristön tilaan, mutta jota ei voida ratkaista kansallisilla toimenpiteillä tai joka liittyy johonkin muuhun yhteisön politiikkaan tai kansainväliseen sopimukseen, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja toimitettava perustelut kantansa tueksi.

Komissio vastaa kuuden kuukauden kuluessa.

2.   Kun yhteisön toimielinten toimet ovat tarpeen, jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle ja neuvostolle aiheellisia suosituksia 1 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskeviksi toimenpiteiksi. Jollei asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä toisin säädetä, komissio vastaa suosituksiin kuuden kuukauden määräajassa ja tarpeen mukaan esittää asiaa koskevat ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle suositusten pohjalta.

16 artikla

Ilmoitukset ja komission lausunto

Komissio antaa 13 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoitettujen toimenpideohjelmien perusteella kullekin jäsenvaltiolle lausunnon siitä, muodostavatko ilmoitetut ohjelmat asianmukaiset puitteet 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritetyn ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi.

Lausuntoaan laatiessaan komissio arvioi toimenpideohjelmien yhdenmukaisuuden eri puolilla yhteisöä ja voi lausuntoaan varten pyytää asianomaista jäsenvaltiota toimittamaan tarvittavia lisätietoja, jotka ovat saatavilla.

IV LUKU

PÄIVITTÄMINEN, RAPORTOINTI JA TIEDOTTAMINEN

17 artikla

Päivittäminen

1.   Jäsenvaltioiden on kunkin merialueen tai osa-alueen osalta varmistettava, että meristrategiat päivitetään.

2.   Edellä 1 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on 5 artiklassa tarkoitetulla koordinoidulla tavalla tarkistettava seuraavassa luetellut meristrategioidensa osat joka kuudes vuosi strategioiden laatimisen jälkeen:

| a) | 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alustava arviointi sekä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ympäristön hyvän tilan määrittäminen; |
| --- | --- |

a)

8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alustava arviointi sekä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ympäristön hyvän tilan määrittäminen;

| b) | 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetetut ympäristötavoitteet; |
| --- | --- |

b)

10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetetut ympäristötavoitteet;

| c) | 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti laaditut seurantaohjelmat; |
| --- | --- |

c)

11 artiklan 1 kohdan mukaisesti laaditut seurantaohjelmat;

| d) | 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti laaditut toimenpideohjelmat. |
| --- | --- |

d)

13 artiklan 2 kohdan mukaisesti laaditut toimenpideohjelmat.

3.   Tiedot päivityksistä, joita mahdollisesti tehdään 2 kohdassa tarkoitettujen tarkistusten seurauksena, on toimitettava komissiolle, meriä koskeville alueellisille yleissopimuksille ja muille jäsenvaltioille, joita asia koskee, kolmen kuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4.   Edellä olevia 12 ja 16 artiklaa sovelletaan tähän artiklaan soveltuvin osin.

18 artikla

Välikertomukset

Jäsenvaltioiden on kolmen vuoden kuluessa kunkin toimintaohjelman tai sen päivityksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesta julkaisemisesta toimitettava komissiolle lyhyt välikertomus, jossa käsitellään kyseisen ohjelman täytäntöönpanon edistymistä.

19 artikla

Yleisön kuuleminen ja tiedottaminen

1.   Jäsenvaltioiden on asiaa koskevan nykyisen yhteisön lainsäädännön mukaisesti varmistettava, että kaikille tahoille, joita asia koskee, annetaan ajoissa tehokkaat mahdollisuudet osallistua tämän direktiivin täytäntöönpanoon.

2.   Jäsenvaltioiden on julkaistava yhteenvedot meristrategioiden jäljempänä luetelluista osista tai niihin liittyvät päivitykset ja varmistettava, että yleisöllä on mahdollisuus esittää niistä huomionsa:

| a) | 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alustava arviointi sekä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ympäristön hyvän tilan määrittäminen; |
| --- | --- |

a)

8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alustava arviointi sekä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ympäristön hyvän tilan määrittäminen;

| b) | 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetetut ympäristötavoitteet; |
| --- | --- |

b)

10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetetut ympäristötavoitteet;

| c) | 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti laaditut seurantaohjelmat; |
| --- | --- |

c)

11 artiklan 1 kohdan mukaisesti laaditut seurantaohjelmat;

| d) | 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti laaditut toimenpideohjelmat. |
| --- | --- |

d)

13 artiklan 2 kohdan mukaisesti laaditut toimenpideohjelmat.

3.   Oikeuteen saada tutustua ympäristötietoihin sovelletaan ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/4/EY (27).

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissiolla on tähän direktiiviin liittyvien tehtäviensä hoitamista varten mahdollisuus saada ja käyttää kyseisiä tietoja direktiivin 2007/2/EY mukaisesti.

20 artikla

Komission kertomukset

1.   Komissio julkaisee ensimmäisen arviointikertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta kahden vuoden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kaikki toimenpideohjelmat, ja joka tapauksessa vuoteen 2021 mennessä.

Tämän jälkeen komissio julkaisee kertomuksen joka kuudes vuosi. Se toimittaa kertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa on oltava:

| a) | katsaus direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä; |
| --- | --- |

a)

katsaus direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä;

| b) | meriympäristön tilaa yhteisössä koskeva selvitys, joka on laadittu koordinoidusti Euroopan ympäristökeskuksen sekä asiaan liittyvien alueellisten meri- ja kalastusorganisaatioiden ja -yleissopimusten kanssa; |
| --- | --- |

b)

meriympäristön tilaa yhteisössä koskeva selvitys, joka on laadittu koordinoidusti Euroopan ympäristökeskuksen sekä asiaan liittyvien alueellisten meri- ja kalastusorganisaatioiden ja -yleissopimusten kanssa;

| c) | katsaus meristrategioista sekä niiden parantamista koskevia ehdotuksia; |
| --- | --- |

c)

katsaus meristrategioista sekä niiden parantamista koskevia ehdotuksia;

| d) | yhteenveto jäsenvaltioilta 12 ja 16 artiklan mukaisesti saaduista tiedoista ja komission 16 artiklan mukaisesti tekemistä arvioinneista, jotka liittyvät jäsenvaltioilta 15 artiklan mukaisesti saatuihin tietoihin; |
| --- | --- |

d)

yhteenveto jäsenvaltioilta 12 ja 16 artiklan mukaisesti saaduista tiedoista ja komission 16 artiklan mukaisesti tekemistä arvioinneista, jotka liittyvät jäsenvaltioilta 15 artiklan mukaisesti saatuihin tietoihin;

| e) | yhteenveto vastauksista, jotka komissio on antanut jäsenvaltioiden 18 artiklan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin; |
| --- | --- |

e)

yhteenveto vastauksista, jotka komissio on antanut jäsenvaltioiden 18 artiklan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin;

| f) | yhteenveto vastauksista huomautuksiin, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat esittäneet edellisistä meristrategioista: |
| --- | --- |

f)

yhteenveto vastauksista huomautuksiin, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat esittäneet edellisistä meristrategioista:

| g) | yhteenveto muiden asiaa koskevien yhteisön politiikkojen panoksesta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

g)

yhteenveto muiden asiaa koskevien yhteisön politiikkojen panoksesta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseen.

21 artikla

Direktiivin tarkistus

Komissio tarkistaa tämän direktiivin ... (28) mennessä ja tekee tarvittaessa ehdotukset tarvittaviksi muutoksiksi.

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

22 artikla

Tekniset mukautukset

1.   Liitteitä III, IV ja V voidaan mukauttaa tieteellisen ja teknisen kehityksen perusteella 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ottaen huomioon 17 artiklan 2 kohdassa asetetut määräajat meristrategioiden tarkistusta ja päivittämistä varten.

2.   Jäljempänä 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen voidaan hyväksyä:

| a) | menetelmästandardit liitteiden I, III, IV ja V soveltamista varten; |
| --- | --- |

a)

menetelmästandardit liitteiden I, III, IV ja V soveltamista varten;

| b) | tekniset formaatit tietoaineistojen siirtoa ja käsittelyä varten, mukaan luettuina tilastolliset ja kartografiset tietoaineistot. |
| --- | --- |

b)

tekniset formaatit tietoaineistojen siirtoa ja käsittelyä varten, mukaan luettuina tilastolliset ja kartografiset tietoaineistot.

23 artikla

Sääntelykomitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

24 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ... (24) mennessä. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

3.   Jäsenvaltioiden, joiden alueeseen ei kuulu merialueita, on saatettava voimaan vain ne säädökset, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että 6 artiklan ja 7 artiklan mukaisia vaatimuksia noudatetaan.

Jos tällaiset säädökset ovat jo voimassa kansallisessa lainsäädännössä, asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava kyseiset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

25 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

26 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 185, 8.8.2006, s. 20.

1

(2)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 5.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 14. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 23 päivänä heinäkuuta 2007 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/105/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 368).

5

(6)  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/105/EY.

6

(7)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 2455/2001/EY (EYVL L 331, 15.12.2001, s. 1).

7

(8)  EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1.

8

(9)  EYVL L 309, 13.12.1993, s. 1.

9

(10)  EYVL L 73, 16.3.1994, s. 19.

10

(11)  EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1.

11

(12)  EYVL L 118, 19.5.2000, s. 44.

12

(13)  EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1.

13

(14)  EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32.

14

(15)  EYVL L 67, 12.3.1983, s. 1.

15

(16)  EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18.

16

(17)  EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1.

17

(18)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

18

(19)  EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.

19

(20)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

20

(21)  Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

21

(22)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

22

(23)  Kuusi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

23

(24)  Kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

24

(25)  42 kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

25

(26)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

26

(27)  EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26.

27

(28)  15 vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

28

---

LIITE I

YLEISET LAADULLISET KUVAAJAT, JOTKA ON HUOMIOITAVA YMPÄRISTÖN HYVÄÄ TILAA MÄÄRITETTÄESSÄ

(3 ARTIKLAN 5 KOHTA, 9 ARTIKLAN 1 JA 3 KOHTA JA 22 ARTIKLA)

| 1) | Meren ravintoverkon kaikki tekijät, siltä osin kuin ne tunnetaan, esiintyvät tavanomaisessa runsaudessaan ja monimuotoisuudessaan. |
| --- | --- |

1)

Meren ravintoverkon kaikki tekijät, siltä osin kuin ne tunnetaan, esiintyvät tavanomaisessa runsaudessaan ja monimuotoisuudessaan.

| 2) | Ihmisen toiminnan välityksellä leviävien tulokaslajien määrät ovat tasoilla, jotka eivät haitallisesti muuta ekosysteemejä. |
| --- | --- |

2)

Ihmisen toiminnan välityksellä leviävien tulokaslajien määrät ovat tasoilla, jotka eivät haitallisesti muuta ekosysteemejä.

| 3) | Kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien kalojen sekä äyriäisten ja nilviäisten populaatiot ovat turvallisten biologisten rajojen sisällä. |
| --- | --- |

3)

Kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien kalojen sekä äyriäisten ja nilviäisten populaatiot ovat turvallisten biologisten rajojen sisällä.

| 4) | Ihmisen aiheuttama rehevöityminen, erityisesti sen haitalliset vaikutukset, on minimoitu. |
| --- | --- |

4)

Ihmisen aiheuttama rehevöityminen, erityisesti sen haitalliset vaikutukset, on minimoitu.

| 5) | Lajien ja elinympäristöjen levinneisyys, runsaus ja laatu ovat vallitsevien fysikaalis-maantieteellisten ja ilmastollisten olosuhteiden mukaisia. Biologinen monimuotoisuus on säilytetty. |
| --- | --- |

5)

Lajien ja elinympäristöjen levinneisyys, runsaus ja laatu ovat vallitsevien fysikaalis-maantieteellisten ja ilmastollisten olosuhteiden mukaisia. Biologinen monimuotoisuus on säilytetty.

| 6) | Merenpohjan koskemattomuus on sellaisella tasolla, että ekosysteemien toiminnot on turvattu. |
| --- | --- |

6)

Merenpohjan koskemattomuus on sellaisella tasolla, että ekosysteemien toiminnot on turvattu.

| 7) | Hydrograafisten olosuhteiden pysyvät muutokset eivät vaikuta haitallisesti meren ekosysteemeihin. |
| --- | --- |

7)

Hydrograafisten olosuhteiden pysyvät muutokset eivät vaikuta haitallisesti meren ekosysteemeihin.

| 8) | Epäpuhtauksien pitoisuudet ovat tasoilla, jotka eivät johda pilaantumisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

8)

Epäpuhtauksien pitoisuudet ovat tasoilla, jotka eivät johda pilaantumisvaikutuksiin.

| 9) | Kalojen ja ihmisravintona käytettävien muiden meren antimien epäpuhtaustasot eivät ylitä yhteisön lainsäädännössä tai muissa asiaa koskevissa normeissa asetettuja tasoja. |
| --- | --- |

9)

Kalojen ja ihmisravintona käytettävien muiden meren antimien epäpuhtaustasot eivät ylitä yhteisön lainsäädännössä tai muissa asiaa koskevissa normeissa asetettuja tasoja.

| 10) | Roskaantuminen ei ominaisuuksiltaan eikä määrältään aiheuta haittaa meriympäristölle. |
| --- | --- |

10)

Roskaantuminen ei ominaisuuksiltaan eikä määrältään aiheuta haittaa meriympäristölle.

| 11) | Energian mereen johtaminen, myöskään vedenalainen melu, ei vaikuta haitallisesti meriympäristöön. |
| --- | --- |

11)

Energian mereen johtaminen, myöskään vedenalainen melu, ei vaikuta haitallisesti meriympäristöön.

Ympäristön hyvän tilan ominaispiirteiden määrittämiseksi 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti merialueella tai osa-alueella jäsenvaltioiden on arvioitava jokaista tässä liitteessä lueteltua yleistä laadullista kuvaajaa niiden kuvaajien osoittamiseksi, joita on käytettävä kyseisen merialueen tai osa-alueen ympäristön hyvän tilan määrittämiseksi. Kun jäsenvaltio katsoo, ettei yhden tai useamman kuvaajan käyttö ole aiheellista, sen on toimitettava tästä komissiolle perustelut 9 artiklan 2 kohdan mukaisen ilmoitusmenettelyn puitteissa.

---

LIITE II

TOIMIVALTAISET VIRANOMAISET

(7 ARTIKLAN 1 KOHTA)

| 1) | Toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten nimi ja osoite — toimivaltaisen nimetyn viranomaisen/toimivaltaisten nimettyjen viranomaisten virallinen nimi ja osoite. |
| --- | --- |

1)

Toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten nimi ja osoite — toimivaltaisen nimetyn viranomaisen/toimivaltaisten nimettyjen viranomaisten virallinen nimi ja osoite.

| 2) | Toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeudellinen asema — lyhyt selvitys toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeudellisesta asemasta. |
| --- | --- |

2)

Toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeudellinen asema — lyhyt selvitys toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeudellisesta asemasta.

| 3) | Vastuut — lyhyt selvitys kunkin toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeudellisista ja hallinnollisista vastuista ja tehtävistä asianomaisilla merivesillä. |
| --- | --- |

3)

Vastuut — lyhyt selvitys kunkin toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeudellisista ja hallinnollisista vastuista ja tehtävistä asianomaisilla merivesillä.

| 4) | Osallisuus — jos toimivaltainen viranomainen toimii tai toimivaltaiset viranomaiset toimivat muita toimivaltaisia viranomaisia koordinoivana elimenä, näistä vaaditaan luettelo sekä tiivistelmä koordinoinnin varmistamiseksi luoduista suhteista instituutioiden välillä. |
| --- | --- |

4)

Osallisuus — jos toimivaltainen viranomainen toimii tai toimivaltaiset viranomaiset toimivat muita toimivaltaisia viranomaisia koordinoivana elimenä, näistä vaaditaan luettelo sekä tiivistelmä koordinoinnin varmistamiseksi luoduista suhteista instituutioiden välillä.

| 5) | Alueellinen tai osa-aluetta koskeva koordinointi — tiivistelmä koordinoinnin varmistamiseksi luoduista järjestelyistä niiden jäsenvaltioiden välillä, joilla on merivesiä samalla merialueella tai osa-alueella. |
| --- | --- |

5)

Alueellinen tai osa-aluetta koskeva koordinointi — tiivistelmä koordinoinnin varmistamiseksi luoduista järjestelyistä niiden jäsenvaltioiden välillä, joilla on merivesiä samalla merialueella tai osa-alueella.

---

LIITE III

OHJEELLISET LUETTELOT OMINAISUUKSISTA, PAINEISTA JA VAIKUTUKSISTA

(8 ARTIKLAN 1 KOHTA, 9 ARTIKLAN 1 JA 3 KOHTA, 11 ARTIKLAN 1 KOHTA JA 22 ARTIKLA)

Taulukko 1

Ominaisuudet

| Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet | — | Merenpohjan pinnanmuodostus ja syvyyskartoitus. |
| --- | --- | --- |

Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

—

Merenpohjan pinnanmuodostus ja syvyyskartoitus.

| — | Vuosittaiset ja vuodenaikaiset lämpötilaolosuhteet sekä jääpeite, virtauksen nopeus, kumpuaminen, altistus aallokolle, sekottumisominaisuudet, sameus, viipymäaika. |
| --- | --- |

—

Vuosittaiset ja vuodenaikaiset lämpötilaolosuhteet sekä jääpeite, virtauksen nopeus, kumpuaminen, altistus aallokolle, sekottumisominaisuudet, sameus, viipymäaika.

| — | Suolaisuuden alueellinen ja ajallinen jakautuminen. |
| --- | --- |

—

Suolaisuuden alueellinen ja ajallinen jakautuminen.

| — | Ravinteiden (DIN, TN, DIP, TP, TOC) ja hapen alueellinen ja ajallinen jakautuminen. |
| --- | --- |

—

Ravinteiden (DIN, TN, DIP, TP, TOC) ja hapen alueellinen ja ajallinen jakautuminen.

| — | pH- ja pCO2-profiilit tai vastaavat meren happamoitumisen mittaamiseksi käytetyt tiedot. |
| --- | --- |

—

pH- ja pCO2-profiilit tai vastaavat meren happamoitumisen mittaamiseksi käytetyt tiedot.

Elinympäristöt

| — | Vallitsevat merenpohjan ja vesipatsaan elinympäristöt ja kuvaus niiden tyypillisistä fysikaalisista ja kemiallisista ominaispiirteistä, kuten syvyys, veden lämpötilan vaihtelualue, virtaukset ja muut veden liikkeet, suolaisuus, merenpohjan rakenne ja alustan koostumus. |
| --- | --- |

—

Vallitsevat merenpohjan ja vesipatsaan elinympäristöt ja kuvaus niiden tyypillisistä fysikaalisista ja kemiallisista ominaispiirteistä, kuten syvyys, veden lämpötilan vaihtelualue, virtaukset ja muut veden liikkeet, suolaisuus, merenpohjan rakenne ja alustan koostumus.

| — | Erityisten elinympäristötyyppien määrittäminen ja osoittaminen, erityisesti niiden luontotyyppien, jotka yhteisön lainsäädännössä (luontotyyppidirektiivi ja lintudirektiivi) tai kansainvälisissä yleissopimuksissa tunnustetaan tai määritellään tieteellisesti tai biologisen monimuotoisuuden kannalta erityisen kiinnostaviksi. |
| --- | --- |

—

Erityisten elinympäristötyyppien määrittäminen ja osoittaminen, erityisesti niiden luontotyyppien, jotka yhteisön lainsäädännössä (luontotyyppidirektiivi ja lintudirektiivi) tai kansainvälisissä yleissopimuksissa tunnustetaan tai määritellään tieteellisesti tai biologisen monimuotoisuuden kannalta erityisen kiinnostaviksi.

| — | Elinympäristöt alueilla, jotka ominaisuuksiensa, sijaintinsa tai strategisen merkityksensä vuoksi on syytä mainita. Näihin voi kuulua alueita, joihin kohdistuu voimakkaita tai erityisiä paineita, tai alueita, joita on syytä suojella erityisjärjestelyin. |
| --- | --- |

—

Elinympäristöt alueilla, jotka ominaisuuksiensa, sijaintinsa tai strategisen merkityksensä vuoksi on syytä mainita. Näihin voi kuulua alueita, joihin kohdistuu voimakkaita tai erityisiä paineita, tai alueita, joita on syytä suojella erityisjärjestelyin.

Biologiset ominaisuudet

| — | Kuvaus vallitseviin merenpohjan ja vesipatsaan elinympäristöihin liittyvistä biologisista yhteisöistä. Selvityksen olisi sisällettävä tietoja kasvi- ja eläinplanktonyhteisöistä, mukaan luettuina lajit sekä vuodenaikainen ja maantieteellinen vaihtelu. |
| --- | --- |

—

Kuvaus vallitseviin merenpohjan ja vesipatsaan elinympäristöihin liittyvistä biologisista yhteisöistä. Selvityksen olisi sisällettävä tietoja kasvi- ja eläinplanktonyhteisöistä, mukaan luettuina lajit sekä vuodenaikainen ja maantieteellinen vaihtelu.

| — | Tietoja koppisiemenisistä, makrolevistä ja selkärangattomasta pohjaeläimistöstä, mukaan luettuina lajikoostumus, biomassa sekä vuosittais-/vuodenaikaisvaihtelu. |
| --- | --- |

—

Tietoja koppisiemenisistä, makrolevistä ja selkärangattomasta pohjaeläimistöstä, mukaan luettuina lajikoostumus, biomassa sekä vuosittais-/vuodenaikaisvaihtelu.

| — | Tietoja kalapopulaatioiden rakenteesta, mukaan luettuina populaatioiden runsaus, levinneisyys sekä ikä-/kokorakenne. |
| --- | --- |

—

Tietoja kalapopulaatioiden rakenteesta, mukaan luettuina populaatioiden runsaus, levinneisyys sekä ikä-/kokorakenne.

| — | Kuvaus merialueella/osa-alueella esiintyvien merinisäkäs- ja merimatelijalajien populaatiovaihtelusta, luonnollisesta ja tosiasiallisesta levinneisyysalueesta ja tilasta. |
| --- | --- |

—

Kuvaus merialueella/osa-alueella esiintyvien merinisäkäs- ja merimatelijalajien populaatiovaihtelusta, luonnollisesta ja tosiasiallisesta levinneisyysalueesta ja tilasta.

| — | Kuvaus merialueella/osa-alueella esiintyvien merilintulajien populaatiovaihtelusta, luonnollisesta ja tosiasiallisesta levinneisyysalueesta ja tilasta. |
| --- | --- |

—

Kuvaus merialueella/osa-alueella esiintyvien merilintulajien populaatiovaihtelusta, luonnollisesta ja tosiasiallisesta levinneisyysalueesta ja tilasta.

| — | Kuvaus niiden merialueella/osa-alueella esiintyvien muiden lajien populaatiovaihtelusta, luonnollisesta ja tosiasiallisesta levinneisyysalueesta ja tilasta, jotka kuuluvat yhteisön lainsäädännön tai kansainvälisten sopimusten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Kuvaus niiden merialueella/osa-alueella esiintyvien muiden lajien populaatiovaihtelusta, luonnollisesta ja tosiasiallisesta levinneisyysalueesta ja tilasta, jotka kuuluvat yhteisön lainsäädännön tai kansainvälisten sopimusten soveltamisalaan.

| — | Selvitys vieraiden tulokaslajien tai tarvittaessa alkuperäisten lajien geneettisesti poikkeavien muotojen ajallisesta esiintymisestä, runsaudesta ja levinneisyydestä merialueella/osa-alueella. |
| --- | --- |

—

Selvitys vieraiden tulokaslajien tai tarvittaessa alkuperäisten lajien geneettisesti poikkeavien muotojen ajallisesta esiintymisestä, runsaudesta ja levinneisyydestä merialueella/osa-alueella.

Muut ominaisuudet

| — | Kuvaus kemikaaleja koskevasta tilanteesta, mukaan luettuna huolta aiheuttavat kemikaalit, sedimentin pilaantuminen, ongelmalliset alueet, terveyskysymykset (erityisesti ihmisten ravintona käytetyn) ja eliöstön saastuminen. |
| --- | --- |

—

Kuvaus kemikaaleja koskevasta tilanteesta, mukaan luettuna huolta aiheuttavat kemikaalit, sedimentin pilaantuminen, ongelmalliset alueet, terveyskysymykset (erityisesti ihmisten ravintona käytetyn) ja eliöstön saastuminen.

| — | Kuvaus muista merialueelle tai osa-alueelle tyypillisistä tai ominaisista piirteistä ja ominaisuuksista. |
| --- | --- |

—

Kuvaus muista merialueelle tai osa-alueelle tyypillisistä tai ominaisista piirteistä ja ominaisuuksista.

Taulukko 2

Paineet ja vaikutukset

| Fyysinen menetys | — | Tukahduttaminen (esim. keinotekoisilla rakenteilla, ruoppausjätteen läjityksellä). |
| --- | --- | --- |

Fyysinen menetys

—

Tukahduttaminen (esim. keinotekoisilla rakenteilla, ruoppausjätteen läjityksellä).

| — | Tukkiminen (esim. pysyvillä rakenteilla). |
| --- | --- |

—

Tukkiminen (esim. pysyvillä rakenteilla).

Fyysinen vahinko

| — | Muutokset liettymisessä (esim. laskuojista, lisääntyneestä valumasta tai ruoppauksista johtuvat). |
| --- | --- |

—

Muutokset liettymisessä (esim. laskuojista, lisääntyneestä valumasta tai ruoppauksista johtuvat).

| — | Kuluminen (esim. veneilystä, ankkuroinnista ja kaupallisesta kalastuksesta johtuva). |
| --- | --- |

—

Kuluminen (esim. veneilystä, ankkuroinnista ja kaupallisesta kalastuksesta johtuva).

| — | Valikoiva hyödyntäminen (esim. kaupallisella kalastuksella, pohjan mineraalien hyödyntämisellä, eläinten tarttumisella pyydyksiin). |
| --- | --- |

—

Valikoiva hyödyntäminen (esim. kaupallisella kalastuksella, pohjan mineraalien hyödyntämisellä, eläinten tarttumisella pyydyksiin).

Muut fyysiset häiriöt

| — | Vedenalainen melu (esim. veneily, seismiset ilmiöt). |
| --- | --- |

—

Vedenalainen melu (esim. veneily, seismiset ilmiöt).

| — | Roskaantuminen. |
| --- | --- |

—

Roskaantuminen.

Luonnollisten hydrologisten prosessien häiriintyminen

| — | Merkittävät muutokset lämpötilaoloissa (esim. laskuojista, voimalaitoksista johtuvat). |
| --- | --- |

—

Merkittävät muutokset lämpötilaoloissa (esim. laskuojista, voimalaitoksista johtuvat).

| — | Merkittävät muutokset suolapitoisuusoloissa (esim. veden liikkeet estävillä rakennelmilla ja vedenotolla). |
| --- | --- |

—

Merkittävät muutokset suolapitoisuusoloissa (esim. veden liikkeet estävillä rakennelmilla ja vedenotolla).

Vaarallisten aineiden aiheuttama pilaantuminen

| — | Synteettisten yhdisteiden (esim. hajakuormituspäästöistä, alusten ympäristövahingoista, ilmakehän laskeumasta ja jokien päästöistä johtuvien esim. direktiivin 2000/60/EY prioriteettiaineluetteloon sisältyvien meriympäristöä koskevien aineiden, biologisia vaikutuksia omaavien aineiden, torjunta-aineiden, kiinnittymisenestoaineiden, lääkkeiden) johtaminen meriympäristöön. |
| --- | --- |

—

Synteettisten yhdisteiden (esim. hajakuormituspäästöistä, alusten ympäristövahingoista, ilmakehän laskeumasta ja jokien päästöistä johtuvien esim. direktiivin 2000/60/EY prioriteettiaineluetteloon sisältyvien meriympäristöä koskevien aineiden, biologisia vaikutuksia omaavien aineiden, torjunta-aineiden, kiinnittymisenestoaineiden, lääkkeiden) johtaminen meriympäristöön.

| — | Muiden kuin synteettisten yhdisteiden (esim. alusten ympäristövahingoista ja ilmakehän laskeumasta, jokiperäisestä kuormituksesta johtuvien esim. raskasmetallien, hiilivetyjen) leviäminen ympäristöön. |
| --- | --- |

—

Muiden kuin synteettisten yhdisteiden (esim. alusten ympäristövahingoista ja ilmakehän laskeumasta, jokiperäisestä kuormituksesta johtuvien esim. raskasmetallien, hiilivetyjen) leviäminen ympäristöön.

| — | Radionuklidien johtaminen meriympäristöön. |
| --- | --- |

—

Radionuklidien johtaminen meriympäristöön.

Ravinteiden ja orgaanisten aineiden lisääntyminen

| — | Typpi- ja fosforikuormitus (esim. suorat päästöt pistelähteistä, hajakuormitus, mukaan lukien maatalous ja ilmakehän laskeumat). |
| --- | --- |

—

Typpi- ja fosforikuormitus (esim. suorat päästöt pistelähteistä, hajakuormitus, mukaan lukien maatalous ja ilmakehän laskeumat).

| — | Orgaanisten ravinteiden lisääntyminen (esim. vesiviljely, jokiperäinen kuormitus). |
| --- | --- |

—

Orgaanisten ravinteiden lisääntyminen (esim. vesiviljely, jokiperäinen kuormitus).

Biologinen häiriö

| — | Mikrobipatogeenien johtaminen meriympäristöön. |
| --- | --- |

—

Mikrobipatogeenien johtaminen meriympäristöön.

| — | Tulokaslajien meriympäristöön johtaminen ja lajien siirtäminen. |
| --- | --- |

—

Tulokaslajien meriympäristöön johtaminen ja lajien siirtäminen.

| — | Lajien valikoiva hyödyntäminen (esim. kaupallinen ja virkistyskalastus). |
| --- | --- |

—

Lajien valikoiva hyödyntäminen (esim. kaupallinen ja virkistyskalastus).

---

LIITE IV

OHJEELLINEN LUETTELO YMPÄRISTÖTAVOITTEITA ASETETTAESSA HUOMIOON OTETTAVISTA OMINAISUUKSISTA

(10 ARTIKLAN 1 KOHTA JA 22 ARTIKLA)

| 1) | Jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kullakin merialueella tai osa-alueella kuuluvia merivesiä kuvaavien tekijöiden riittävä käsittely. |
| --- | --- |

1)

Jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kullakin merialueella tai osa-alueella kuuluvia merivesiä kuvaavien tekijöiden riittävä käsittely.

| 2) | Tarve asettaa a) tavoitteet, joilla vahvistetaan ympäristön hyvän tilan määritelmään perustuvat tavoiteltavat olosuhteet, b) mitattavat tavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit, jotka mahdollistavat seurannan ja arvioinnin, sekä c) toiminnalliset tavoitteet, jotka liittyvät konkreettisiin täytäntöönpanotoimiin tulosten saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2)

Tarve asettaa a) tavoitteet, joilla vahvistetaan ympäristön hyvän tilan määritelmään perustuvat tavoiteltavat olosuhteet, b) mitattavat tavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit, jotka mahdollistavat seurannan ja arvioinnin, sekä c) toiminnalliset tavoitteet, jotka liittyvät konkreettisiin täytäntöönpanotoimiin tulosten saavuttamiseksi.

| 3) | Ympäristön tavoiteltavan tai säilytettävän tilan määrittäminen sekä tämän tilan ilmaiseminen mitattavissa olevina tekijöinä, jotka luonnehtivat tietyn jäsenvaltion merivesiä tietyllä merialueella tai osa-alueella. |
| --- | --- |

3)

Ympäristön tavoiteltavan tai säilytettävän tilan määrittäminen sekä tämän tilan ilmaiseminen mitattavissa olevina tekijöinä, jotka luonnehtivat tietyn jäsenvaltion merivesiä tietyllä merialueella tai osa-alueella.

| 4) | Asetettujen tavoitteiden johdonmukaisuus ja ristiriidattomuus. |
| --- | --- |

4)

Asetettujen tavoitteiden johdonmukaisuus ja ristiriidattomuus.

| 5) | Tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien resurssien erittely. |
| --- | --- |

5)

Tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien resurssien erittely.

| 6) | Tavoitteiden, myös mahdollisten välitavoitteiden, sekä niiden saavuttamiseen tarvittavan aikataulun asettaminen. |
| --- | --- |

6)

Tavoitteiden, myös mahdollisten välitavoitteiden, sekä niiden saavuttamiseen tarvittavan aikataulun asettaminen.

| 7) | Edistymisen seurantaan ja hallintopäätösten ohjaamiseen tarkoitettujen indikaattorien määrittäminen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

7)

Edistymisen seurantaan ja hallintopäätösten ohjaamiseen tarkoitettujen indikaattorien määrittäminen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 8) | Tarvittaessa vertailuarvojen määrittäminen (tavoite- ja raja-arvot). |
| --- | --- |

8)

Tarvittaessa vertailuarvojen määrittäminen (tavoite- ja raja-arvot).

| 9) | Sosiaalisten ja taloudellisten seikkojen asianmukainen huomioiminen tavoitteita asetettaessa. |
| --- | --- |

9)

Sosiaalisten ja taloudellisten seikkojen asianmukainen huomioiminen tavoitteita asetettaessa.

| 10) | Asetettujen ympäristötavoitteiden, niihin liittyvien indikaattorien sekä raja- ja tavoitearvojen tarkastelu tämän direktiivin 1 artiklan mukaisten ympäristötavoitteiden näkökulmasta, jotta voidaan arvioida, johtaisiko näiden tavoitteiden saavuttaminen ympäristön tavoitellun tilan saavuttamiseen jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla. |
| --- | --- |

10)

Asetettujen ympäristötavoitteiden, niihin liittyvien indikaattorien sekä raja- ja tavoitearvojen tarkastelu tämän direktiivin 1 artiklan mukaisten ympäristötavoitteiden näkökulmasta, jotta voidaan arvioida, johtaisiko näiden tavoitteiden saavuttaminen ympäristön tavoitellun tilan saavuttamiseen jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla.

| 11) | Asetettujen tavoitteiden yhdenmukaisuus niiden sitoumusten kanssa, joita yhteisö ja jäsenvaltiot ovat tehneet asiaa koskevien kansainvälisten ja alueellisten sopimusten perusteella, käyttäen hyväksi niitä sopimuksia, joilla on eniten merkitystä asianomaisen merialueen tai osa-alueen kannalta tämän direktiivin 1 artiklassa asetetun yleisen ympäristötavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

11)

Asetettujen tavoitteiden yhdenmukaisuus niiden sitoumusten kanssa, joita yhteisö ja jäsenvaltiot ovat tehneet asiaa koskevien kansainvälisten ja alueellisten sopimusten perusteella, käyttäen hyväksi niitä sopimuksia, joilla on eniten merkitystä asianomaisen merialueen tai osa-alueen kannalta tämän direktiivin 1 artiklassa asetetun yleisen ympäristötavoitteen saavuttamiseksi.

| 12) | Kun ympäristötavoitteet ja indikaattorit on koottu yhteen, niitä olisi tarkasteltava yhdessä tämän direktiivin 1 artiklassa asetetun yleisen ympäristötavoitteen kanssa sen arvioimiseksi, johtaisiko tavoitteiden saavuttaminen meriympäristön tavoiteltavaan tilaan. |
| --- | --- |

12)

Kun ympäristötavoitteet ja indikaattorit on koottu yhteen, niitä olisi tarkasteltava yhdessä tämän direktiivin 1 artiklassa asetetun yleisen ympäristötavoitteen kanssa sen arvioimiseksi, johtaisiko tavoitteiden saavuttaminen meriympäristön tavoiteltavaan tilaan.

---

LIITE V

SEURANTAOHJELMAT

(11 ARTIKLAN 1 KOHTA JA 22 ARTIKLA)

| 1) | On toimitettava tietoa, jonka avulla voidaan arvioida ympäristön tila, ympäristön senhetkisen tilan suhde hyvään tilaan sekä edistyminen hyvän tilan saavuttamisessa sellaisena kuin se on määritetty liitteen III sekä tämän direktiivin 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettavien vertailuperusteiden ja menetelmästandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

On toimitettava tietoa, jonka avulla voidaan arvioida ympäristön tila, ympäristön senhetkisen tilan suhde hyvään tilaan sekä edistyminen hyvän tilan saavuttamisessa sellaisena kuin se on määritetty liitteen III sekä tämän direktiivin 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettavien vertailuperusteiden ja menetelmästandardien mukaisesti.

| 2) | On varmistettava niiden tietojen tuottaminen, joiden avulla voidaan määrittää soveltuvat indikaattorit tämän direktiivin 10 artiklassa säädettyjä ympäristötavoitteita varten. |
| --- | --- |

2)

On varmistettava niiden tietojen tuottaminen, joiden avulla voidaan määrittää soveltuvat indikaattorit tämän direktiivin 10 artiklassa säädettyjä ympäristötavoitteita varten.

| 3) | On varmistettava niiden tietojen tuottaminen, joiden avulla voidaan arvioida tämän direktiivin 13 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden vaikutus. |
| --- | --- |

3)

On varmistettava niiden tietojen tuottaminen, joiden avulla voidaan arvioida tämän direktiivin 13 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden vaikutus.

| 4) | Ohjelmiin on sisällytettävä toimia, joiden avulla määritetään muutoksen syy ja siten mahdolliset korjaavat toimenpiteet, joita olisi toteutettava ympäristön hyvän tilan palauttamiseksi, kun tilan on havaittu poikkeavan toivotusta. |
| --- | --- |

4)

Ohjelmiin on sisällytettävä toimia, joiden avulla määritetään muutoksen syy ja siten mahdolliset korjaavat toimenpiteet, joita olisi toteutettava ympäristön hyvän tilan palauttamiseksi, kun tilan on havaittu poikkeavan toivotusta.

| 5) | On toimitettava tiedot kemiallisista epäpuhtauksista, joita havaitaan ihmisten ravintona käytettävissä, kaupallisen kalastuksen alueilta saatavissa lajeissa. |
| --- | --- |

5)

On toimitettava tiedot kemiallisista epäpuhtauksista, joita havaitaan ihmisten ravintona käytettävissä, kaupallisen kalastuksen alueilta saatavissa lajeissa.

| 6) | Ohjelmiin on sisällytettävä toimia sen varmistamiseksi, että korjaavilla toimenpiteillä saavutetaan toivotut muutokset eikä niillä ole ei-toivottuja sivuvaikutuksia. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmiin on sisällytettävä toimia sen varmistamiseksi, että korjaavilla toimenpiteillä saavutetaan toivotut muutokset eikä niillä ole ei-toivottuja sivuvaikutuksia.

| 7) | Tiedot on yhdistettävä merialueittain tai osa-alueittain tämän direktiivin 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

7)

Tiedot on yhdistettävä merialueittain tai osa-alueittain tämän direktiivin 4 artiklan mukaisesti.

| 8) | On varmistettava arviointikäytäntöjen ja -menetelmien vertailukelpoisuus merialueiden ja/tai osa-alueiden sisällä ja niiden kesken. |
| --- | --- |

8)

On varmistettava arviointikäytäntöjen ja -menetelmien vertailukelpoisuus merialueiden ja/tai osa-alueiden sisällä ja niiden kesken.

| 9) | On laadittava yhteisön tason seurannassa käytettävät tekniset eritelmät ja standardoidut menetelmät, joilla varmistetaan tietojen vertailtavuus. |
| --- | --- |

9)

On laadittava yhteisön tason seurannassa käytettävät tekniset eritelmät ja standardoidut menetelmät, joilla varmistetaan tietojen vertailtavuus.

| 10) | On varmistettava siinä määrin kuin mahdollista yhdenmukaisuus alueellisella ja kansainvälisellä tasolla laadittujen voimassa olevien ohjelmien kanssa, jotta voidaan edistää johdonmukaisuutta näiden ohjelmien välillä ja välttää toimien päällekkäisyys, käyttämällä hyväksi niitä seurantaa koskevia ohjeita, joilla on kyseisten merialueiden tai osa-alueiden kannalta eniten merkitystä. |
| --- | --- |

10)

On varmistettava siinä määrin kuin mahdollista yhdenmukaisuus alueellisella ja kansainvälisellä tasolla laadittujen voimassa olevien ohjelmien kanssa, jotta voidaan edistää johdonmukaisuutta näiden ohjelmien välillä ja välttää toimien päällekkäisyys, käyttämällä hyväksi niitä seurantaa koskevia ohjeita, joilla on kyseisten merialueiden tai osa-alueiden kannalta eniten merkitystä.

| 11) | Ohjelmiin on sisällytettävä osana tämän direktiivin 8 artiklassa säädettyä alustavaa arviointia arviointi ympäristöolosuhteiden merkittävimmistä muutoksista sekä tarvittaessa uusista ja esiin tulevista kysymyksistä. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmiin on sisällytettävä osana tämän direktiivin 8 artiklassa säädettyä alustavaa arviointia arviointi ympäristöolosuhteiden merkittävimmistä muutoksista sekä tarvittaessa uusista ja esiin tulevista kysymyksistä.

| 12) | On käsiteltävä tämän direktiivin 8 artiklassa säädetyn alustavan arvioinnin osana liitteessä III lueteltuja asiaa koskevia tekijöitä, mukaan lukien niiden luonnollinen vaihtelu, sekä arvioitava edistymistä tämän direktiivin 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettujen ympäristötavoitteiden saavuttamisessa käyttäen tarvittaessa niitä varten määritettyjä indikaattoreita sekä niiden raja- tai tavoitearvoja. |
| --- | --- |

12)

On käsiteltävä tämän direktiivin 8 artiklassa säädetyn alustavan arvioinnin osana liitteessä III lueteltuja asiaa koskevia tekijöitä, mukaan lukien niiden luonnollinen vaihtelu, sekä arvioitava edistymistä tämän direktiivin 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettujen ympäristötavoitteiden saavuttamisessa käyttäen tarvittaessa niitä varten määritettyjä indikaattoreita sekä niiden raja- tai tavoitearvoja.

---

LIITE VI

TOIMENPIDEOHJELMAT

(13 ARTIKLAN 1 KOHTA JA 22 ARTIKLA)

| 1) | Panosten valvonta: hallintatoimenpiteet, jotka vaikuttavat ihmisen toiminnan sallittuun määrään. |
| --- | --- |

1)

Panosten valvonta: hallintatoimenpiteet, jotka vaikuttavat ihmisen toiminnan sallittuun määrään.

| 2) | Tuotosten valvonta: hallintatoimenpiteet, jotka vaikuttavat ekosysteemin osaan kohdistuvan häiriön sallittuun määrään. |
| --- | --- |

2)

Tuotosten valvonta: hallintatoimenpiteet, jotka vaikuttavat ekosysteemin osaan kohdistuvan häiriön sallittuun määrään.

| 3) | Alueellisen ja ajallisen jakautumisen valvonta: hallintotoimenpiteet, jotka vaikuttavat siihen, missä ja milloin toiminta sallitaan. |
| --- | --- |

3)

Alueellisen ja ajallisen jakautumisen valvonta: hallintotoimenpiteet, jotka vaikuttavat siihen, missä ja milloin toiminta sallitaan.

| 4) | Hallinnan koordinointitoimenpiteet: välineet, joilla varmistetaan hallinnan koordinointi. |
| --- | --- |

4)

Hallinnan koordinointitoimenpiteet: välineet, joilla varmistetaan hallinnan koordinointi.

| 5) | Taloudelliset kannustimet: hallintatoimenpiteet, joilla edistetään sitä, että merien ekosysteemejä käyttävien taloudellisen edun mukaista on toimia tavoilla, jotka auttavat saavuttamaan ympäristön hyvää tilaa koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

5)

Taloudelliset kannustimet: hallintatoimenpiteet, joilla edistetään sitä, että merien ekosysteemejä käyttävien taloudellisen edun mukaista on toimia tavoilla, jotka auttavat saavuttamaan ympäristön hyvää tilaa koskevat tavoitteet.

| 6) | Lieventämis- ja kunnostamisvälineet: hallintavälineet, joilla ohjataan ihmisen toimintaa merien ekosysteemien vahingoittuneiden osien ennallistamiseksi. |
| --- | --- |

6)

Lieventämis- ja kunnostamisvälineet: hallintavälineet, joilla ohjataan ihmisen toimintaa merien ekosysteemien vahingoittuneiden osien ennallistamiseksi.

| 7) | Viestintä, sidosryhmien osallistuminen ja yleisen tietoisuuden lisääminen. |
| --- | --- |

7)

Viestintä, sidosryhmien osallistuminen ja yleisen tietoisuuden lisääminen.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio antoi lokakuussa 2005 ehdotuksensa (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi). Ehdotus esitettiin neuvostolle 21. marraskuuta 2005.

Euroopan parlamentti antoi ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa 13. marraskuuta 2006.

Alueiden komitea antoi lausuntonsa 26. huhtikuuta 2006 (2).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 20. huhtikuuta 2006 (3).

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 23. heinäkuuta 2007.

II   TAVOITE

Direktiiviehdotus olisi nähtävä EU:n tulevan meripolitiikan ympäristöpilarina, ja sen päätavoitteena on luoda puitteet meriympäristön suojelulle ja säilyttämiselle sekä sen tilan huonontumisen ehkäisemiselle ja mahdollisuuksien mukaan kyseisen ympäristön palauttamiselle alueilla, joilla se on kärsinyt.

Tämä saataisiin aikaan siten, että jäsenvaltiot kehittäisivät ja panisivat täytäntöön meristrategioita, jotta viimeistään vuonna 2021 saavutettaisiin tai säilytettäisiin meriympäristön hyvä tila.

Meristrategioissa ihmisen toiminnan hallintaan sovellettaisiin ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa ja mahdollistettaisiin samalla merellisten luonnonvarojen ja luontopalvelujen kestävä käyttö.

Direktiivillä edistettäisiin lisäksi meriympäristöön vaikuttavien eri politiikkojen, sopimusten ja lainsäädännöllisten toimenpiteiden keskinäistä johdonmukaisuutta ja pyrittäisiin varmistamaan ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen näissä politiikoissa, sopimuksissa ja lainsäädännöllisissä toimenpiteissä.

Alueellinen yhteistyö olisi ratkaisevan tärkeää, jotta direktiivi voitaisiin panna onnistuneesti täytäntöön. Toisaalta direktiivi tehostaisi osaltaan kansainvälistä toimintaa erityisesti meriympäristön suojelua koskevien alueellisten meriyleissopimusten osalta, koska se antaa selkeät, oikeudellisesti täytäntöönpantavat puitteet, joissa jäsenvaltiot voivat toimia.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

Yleistä

Monet Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn tarkistukset on sisällytetty yhteiseen kantaan joko kokonaan, osittain tai periaatteellisesti. Kyseiset tarkistukset parantavat tai selkeyttävät direktiiviehdotuksen muotoilua. Toisia tarkistuksia ei kuitenkaan otettu yhteisessä kannassa huomioon, koska neuvosto oli yhtä mieltä siitä, että ne olivat turhia tai niitä ei voitu hyväksyä tai useissa tapauksissa siitä syystä, että komission alkuperäisen ehdotuksen säännökset oli poistettu tai muotoiltu kokonaan uudelleen.

Neuvosto on pyrkinyt erityisesti selkeyttämään direktiiviehdotuksen soveltamisalaa ja tavoitteita lisäämällä keskeisten termien ja käsitteiden määritelmät (3 artikla) sekä liitteen (liite I), joka sisältää ympäristön hyvän tilan määrittämiseen tarkoitettuja yleisiä laadullisia kuvaajia; tällöin otetaan huomioon, että kyseessä on puitedirektiiviehdotus, jonka täytäntöönpanoa ei pitäisi kuormittaa liian monilla teknisillä yksityiskohdilla.

Lisäksi neuvosto on lisännyt tai muuttanut monia säännöksiä jäsenvaltioiden täytäntöönpanovelvoitteiden täsmentämiseksi. Ennen kaikkea merivesiä vailla olevien jäsenvaltioiden velvoitteet selvennetään tavalla, joka varmistaa, että kaikki EU:n jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä meriympäristön hyvän ekologisen tilan saavuttamiseksi (6 ja 24 artikla).

Yhteisessä kannassa ennakoidaan myös tilanteita, joissa jäsenvaltioiden asettamia ympäristötavoitteita ei ehkä saavuteta lainkaan tai niitä ei saavuteta määräajassa (14 artikla). Näissä tapauksissa jäsenvaltiot olisivat velvollisia toimittamaan komissiolle perustelut ja toteuttamaan ad hoc -toimenpiteitä vahinkojen lievittämiseksi. Toisaalta neuvoston hyväksymässä tekstissä säädetään tapauksista, joissa on toteutettava kiireellisiä tai järeämpiä toimenpiteitä (ks. 5 artiklan 3 kohta pilottihankkeista ja 13 artiklan 4 kohta suojelluista merialueista).

Yksittäisiä näkökohtia

1)   Ympäristön hyvä tila

Neuvosto katsoo Euroopan parlamentin tavoin, että ympäristön hyvä tila on keskeinen tekijä tässä direktiiviehdotuksessa. Molemmat toimielimet ovat loogisesti täydentäneet alkuperäistä ehdotusta määritelmällä ja joukolla laadullisia kuvaajia, joilla ohjataan kunkin merialueen tai sen osa-alueen ympäristön hyvän tilan määrittämistä.

Vaikka monet seikat, jotka sisältyvät ympäristön hyvää tilaa koskeviin Euroopan parlamentin yhteentoista tarkistukseen, otettiin huomioon yhteisessä kannassa, on korostettava, että neuvoston ja parlamentin omaksumat lähestymistavat poikkeavat melko lailla toisistaan. Neuvoston lähestymistapa perustuu pääasiassa tilaan (toisin sanoen: mitkä tunnusmerkit ovat edellytys sille, että meriympäristön tilaa pidetään hyvänä; ks. liite I); siinä myönnetään kuitenkin, että eräät (maatalouteen, kalastukseen tai merenkulkuun liittyvät) ihmisen toiminnat lisäävät ilmeisistä syistä muita toimintoja todennäköisemmin meriympäristön kuormitusta (ks. liite III, taulukko 2). Toisaalta useimmissa Euroopan parlamentin tarkistuksissa — vaikkakaan ei kaikissa — keskitytään ihmisten aiheuttamiin ja jopa alakohtaiseen ympäristön kuormitukseen. Lisäksi useiden Euroopan parlamentin tarkistusten teknisten yksityiskohtien taso ei ole sen lähestymistavan mukainen, jonka neuvosto on omaksunut kyseiseen puitedirektiiviehdotukseen.

2)   Tavoitteet, aikataulut ja kustannukset

Neuvosto korostaa, että se on omaksunut kunnianhimoisen ja realistisen lähestymistavan velvoitteisiin ja määräaikoihin liittyviin kysymyksiin.

Toisin kuin Euroopan parlamentti, neuvosto ei kannata ympäristön hyvän tilan saavuttamiselle asetettujen määräaikojen yleistä tiukentamista, etenkään vuoteen 2021 asetetun määräajan aikaistamista vuoteen 2017, koska tilanteet vaihtelevat suuresti eri puolilla Eurooppaa. Yhteinen kanta mahdollistaa kuitenkin nopeamman täytäntöönpanon, jos jäsenvaltiot pitävät sitä suotavana ja/tai mahdollisena (ks. 5 artiklan 3 kohta). Lisäksi on pantava merkille, että neuvoston tätä direktiiviä varten vahvistama aikataulu on yhteensopiva vesipuitedirektiivissä säädettyjen täytäntöönpanoa ja raportointia koskevien määräaikojen kanssa.

Neuvosto katsoi lisäksi, että olisi epärealistista tehdä ympäristön hyvän tilan saavuttamisesta edes vuoteen 2021 mennessä oikeudellisesti sitova tavoite, niin suotavaa kuin se olisikin (vertaa Euroopan parlamentin tarkistusta 24 yhteisen kannan 1 artiklan 1 kohdan toiseen alakohtaan). Yhteisessä kannassa velvoitetaan toteuttamaan monia toimenpiteitä ja toimia täsmällisen aikataulun mukaisesti. Jo tämän pitäisi varmistaa selvä edistyminen kohti ympäristön hyvän tilan saavuttamista, joskaan se ei takaa sen täydellistä toteutumista vuoteen 2021 mennessä.

Samankaltaisista syistä neuvosto katsoi lisäksi, että jäsenvaltioilla ei pitäisi meristrategioita kehittäessään ja täytäntöön pannessaan olla velvollisuutta toteuttaa toimenpiteitä, jos ei ole olemassa merkittävää ympäristöriskiä tai jos toiminnasta koituisi kohtuuttomia kustannuksia meriympäristöön kohdistuvat riskit huomioon ottaen. Myös tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on kuitenkin toimitettava komissiolle perustelut.

3)   Meristrategiat ja alueellinen yhteistyö

Neuvosto voi olla Euroopan parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että yhteistyö merialueilla ja niiden osa-alueilla sekä EU:n jäsenvaltioiden kesken että kolmansien maiden kanssa on tärkeää. Yhteisessä kannassa korostetaan, että päällekkäisten ponnistelujen välttämiseksi on käytettävä hyväksi olemassa olevia kansainvälisiä institutionaalisia yhteistyörakenteita, joihin kuuluvat alueellisten meriyleissopimusten puitteissa luodut rakenteet.

Neuvosto ei kuitenkaan voi hyväksyä tarkistuksessa 33 ehdotettua käsitettä, joka koskee yhteisvastuuta yhteisen meristrategian kehittämisestä alueittain tai osa-alueittain. Täten direktiivin täytäntöönpanoa koskeva oikeudellinen vastuu jaettaisiin usealle jäsenvaltiolle, mikä olisi esteenä edistymiselle kohti direktiiviehdotuksen tavoitteen toteutumista. Neuvosto katsoo, että vastuun yhteisön lainsäädännön mukaisten velvoitteiden täyttämisestä yleensä ja erityisesti tässä direktiivissä säädettyjen velvoitteiden täyttämisestä on kuuluttava viime kädessä yksinomaan yksittäisille jäsenvaltioille.

IV   PÄÄTELMÄ

Neuvosto katsoo, että yhteinen kantaa muodostaa tasapainoisen toimenpidekokonaisuuden, joka edistää EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdassa esitettyjen yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteiden toteutumista. Se olisi asianmukainen vastaus yhteisön kuudennessa ympäristötoimintaohjelmassa (4) esitettyyn pyyntöön; ohjelmassa tuodaan julki kiireellinen tarve puuttua Euroopan valtamerten ja merten tilaa koskeviin kasvaviin ongelmiin, ja sen tarkoituksena on ”edistää merten kestävää käyttöä sekä merten ekosysteemien säilyttämistä”.

Yhteinen kanta edistäisi varsinkin meriympäristön suojelua ja säilyttämistä merkittävästi. Se takaisi lisäksi sen, että jäsenvaltiot panevat toimenpiteet tehokkaasti täytäntöön ottaen asianmukaisesti huomioon erityisolosuhteet alueiden tai osa-alueiden tasolla.

Neuvosto odottaa rakentavia keskusteluja Euroopan parlamentin kanssa, jotta direktiivi voitaisiin antaa lähiaikoina.

---

(1)  Asiak. 13759/05 — KOM(2005) 505 lopullinen.

(2)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 5.

(3)  EUVL C 185, 8.8.2006, s. 20.

(4)  Päätös N:o 1600/2002/EY (EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1).

---