# Eiropas Savienības C 254/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 254 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 26. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 254

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 26. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaTrīspadsmito sesiju rīkoja Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam. |
| 2007/C 254/01 | Pirmdienas, 2007. gada 25. jūnija, sēdes protokols | 1 |
| Oficiālā atklāšanas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs


  Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija


  Aizstājēji


  Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.007/2007)


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 12. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 330, 30.12.2006.)


  Tirdzniecības sarunas — debates (bez rezolūcijas)


  Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja


  Situācija Rietumāfrikā — debates (bez rezolūcijas)


  Sociālo lietu un vides komiteja |
| 2007/C 254/02 | Otrdienas, 2007. gada 26. jūnija, sēdes protokols | 3 |
| Aizstājēji


  Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums


  Jautājumu laiks — Komisija


  Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 12. sesijā Bridžtaunā (Barbadosa) 2006. gada 20.-23. novembrī (APP/100.015) pieņemtajām rezolūcijām


  Debates ar Komisiju


  Steidzams jautājums Nr. 1 — Situācija Dārfūrā


  Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika pirmdien, 2007. gada 25. jūnijā


  Ekonomiskās sadarbības un attīstības federālās ministres (Vācija), ES Padomes priekšsēdētājas Heidemarie Wieczorek-Zeul paziņojums


  Ārlietu un starptautisko attiecību ministra (Lesoto), ĀKK Padomes priekšsēdētāja Mohlabi Kenneth Tsekoa paziņojums


  Jautājumu laiks — Padome


  Debates ar Padomi


  Pašreizējais stāvoklis sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) — debates (bez rezolūcijas)


  Visāfrikas Parlamenta priekšsēdētājas Gertrude Mongella uzruna, kam sekoja debates |
| 2007/C 254/03 | Trešdienas, 2007. gada 27. jūnija, sēdes protokols | 5 |
| Aizstājēji


  Līdzpriekšsēdētāja paziņojumi


  Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notiks pirmdien, 2006. gada 25. jūnijā, pēcpusdienā un otrdien, 2006. gada 26. jūnijā, no rīta


  Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums


  Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Zimbabvē (bez rezolūcijas)


  Politisko lietu komiteja


  Iepazīstināšana ar ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) ziņojumu Pasaules iedzīvotāju stāvoklis 2007. gadā, kam sekoja debates |
| 2007/C 254/04 | Ceturtdienas, 2007. gada 28. jūnija, sēdes protokols | 6 |
| Aizstājēji


  Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika trešdien, 2007. gada 27. jūnijā


  Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi


  Konvencijas par starptautisku tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pārskatīšana — debates (bez rezolūcijas)


  Balsojums par Reglamenta grozījumiem


  Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos


  Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem


  Dažādi jautājumi


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijas laiks un vieta |
| I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu alfabētisks saraksts | 8 |
| II pielikums   Vīsbādenes 25. līdz 28. jūnija sesijas apmeklējuma reģistrs | 12 |
| III pielikums   Pirmdienas, 2007. gada 25. jūnija, sēdes protokola pielikums | 16 |
| IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas | 17 |
| —   Rezolūcija par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs | 17 |
| —   Rezolūcija par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē | 25 |
| —   Rezolūcija par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību | 31 |
| —   Rezolūcija par situāciju Dārfūrā | 39 |
| V pielikums   Reglamenta grozījumi | 42 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaTrīspadsmito sesiju rīkoja Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam.

2007/C 254/01

Pirmdienas, 2007. gada 25. jūnija, sēdes protokols

1

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija

Aizstājēji

Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.007/2007)

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 12. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 330, 30.12.2006.)

Tirdzniecības sarunas — debates (bez rezolūcijas)

Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Situācija Rietumāfrikā — debates (bez rezolūcijas)

Sociālo lietu un vides komiteja

2007/C 254/02

Otrdienas, 2007. gada 26. jūnija, sēdes protokols

3

Aizstājēji

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

Jautājumu laiks — Komisija

Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 12. sesijā Bridžtaunā (Barbadosa) 2006. gada 20.-23. novembrī (APP/100.015) pieņemtajām rezolūcijām

Debates ar Komisiju

Steidzams jautājums Nr. 1 — Situācija Dārfūrā

Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika pirmdien, 2007. gada 25. jūnijā

Ekonomiskās sadarbības un attīstības federālās ministres (Vācija), ES Padomes priekšsēdētājas Heidemarie Wieczorek-Zeul paziņojums

Ārlietu un starptautisko attiecību ministra (Lesoto), ĀKK Padomes priekšsēdētāja Mohlabi Kenneth Tsekoa paziņojums

Jautājumu laiks — Padome

Debates ar Padomi

Pašreizējais stāvoklis sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) — debates (bez rezolūcijas)

Visāfrikas Parlamenta priekšsēdētājas Gertrude Mongella uzruna, kam sekoja debates

2007/C 254/03

Trešdienas, 2007. gada 27. jūnija, sēdes protokols

5

Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņojumi

Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notiks pirmdien, 2006. gada 25. jūnijā, pēcpusdienā un otrdien, 2006. gada 26. jūnijā, no rīta

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Zimbabvē (bez rezolūcijas)

Politisko lietu komiteja

Iepazīstināšana ar ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) ziņojumu Pasaules iedzīvotāju stāvoklis 2007. gadā, kam sekoja debates

2007/C 254/04

Ceturtdienas, 2007. gada 28. jūnija, sēdes protokols

6

Aizstājēji

Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika trešdien, 2007. gada 27. jūnijā

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Konvencijas par starptautisku tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pārskatīšana — debates (bez rezolūcijas)

Balsojums par Reglamenta grozījumiem

Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Dažādi jautājumi

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijas laiks un vieta

I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu alfabētisks saraksts

8

II pielikums   Vīsbādenes 25. līdz 28. jūnija sesijas apmeklējuma reģistrs

12

III pielikums   Pirmdienas, 2007. gada 25. jūnija, sēdes protokola pielikums

16

IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas

17

—   Rezolūcija par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs

17

—   Rezolūcija par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē

25

—   Rezolūcija par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību

31

—   Rezolūcija par situāciju Dārfūrā

39

V pielikums   Reglamenta grozījumi

42

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja Trīspadsmito sesiju rīkoja Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam.

| 26.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 254/1

---

PIRMDIENAS, 2007. GADA 25. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2007/C 254/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.00)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja: Vīsbādenes pilsētas lordmērs Hildebrand Diehl, Vācijas Federatīvās Republikas prezidents Horst Köhler, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hans-Gert Pöttering, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs René Radembino-Coniquet, Hesenes premjerministrs Roland Koch un Vācijas ekonomiskās sadarbības un attīstības ministre, Bundestāga deputāte Heidemarie Wieczorek-Zeul.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.35 un atsāka plkst. 15.10)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pievienos protokolam.

2.   Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas to pārstāvju sarakstu, kuri nav parlamenta deputāti. Atbilstīgi Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktam un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantam viņa ierosināja šos pārstāvjus akreditēt un viņu vārdus iekļaut protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

3.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: R. Goebbels (aizstāj E. Ferreira), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati) un L. Morgantini (aizstāj J. Holm).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.007/2007)

Līdzpriekšsēdētāja izziņoja šādus termiņus:

| — | attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 25. jūnijs, plkst. 18.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 25. jūnijs, plkst. 18.00;

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos — otrdiena, 26. jūnijs, plkst. 15.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos — otrdiena, 26. jūnijs, plkst. 15.00;

| — | attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — trešdiena, 27. jūnijs, plkst. 18.00 rakstiski. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — trešdiena, 27. jūnijs, plkst. 18.00 rakstiski.

Uzstājās: L. B. Sebetela (Botsvāna), N. Deerpalsing (Maurīcija), M. Cashman, A. Lulling, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), līdzpriekšsēdētājs R. Radembino-Coniquet, Sithole (Dienvidāfrika) un A. Gomes.

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

5.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 12. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 330, 30.12.2006.)

Protokolu apstiprināja.

6.   Tirdzniecības sarunas — debates (bez rezolūcijas)

P. Thompson (Eiropas Komisija) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: L. B. Sebetela (Botsvāna), J. Borrell Fontelles, N. Deerpalsing (Maurīcija), F. Schmidt, Oumarou (Nigēra), V. Agnoletto, D. Ramotar (Gajāna), J. Mugambe (Uganda), Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas) un Thwala (Svazilenda).

P. Thompson atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

7.   Kilontji Mporogomyi (Tanzānija) un Carl Schlyter ziņojums — ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšana, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē (ACP-EU/100.011/07/galīgā redakcija)

C. Schlyter un L. B. Sebetela (Botsvāna) iesniedza ziņojumu līdzreferenta K. Mporogomyi vārdā.

Uzstājās: H.-P. Mayer, Mushelenga (Namībija), A. Gomes, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), A. Nzomukunda (Burundi), R. Berend, Thwala (Svazilenda), U. Bullmann un Njobvu (Zambija).

A. Theodorakis (Eiropas Komisija) atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

L. B. Sebetela (Botsvāna) un C. Schlyter noslēdza debates.

8.   Situācija Rietumāfrikā — debates (bez rezolūcijas)

Uzstājās: M.-A. Carlotti, Top (Gvineja), J. Van Hecke, Oumarou (Nigēra), M.-H. Aubert, Ould Guelaye (Mauritānija), Ati-Atcha (Togo) un Diallo (Mali).

A. Theodorakis (Eiropas Komisija) īsumā atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

9.   Sharon Hay Webster (Jamaika) un Luisa Morgantini ziņojums — Kvalificētu strādnieku migrācija un tās ietekme uz valsts attīstību (ACP-EU/100.012/07/galīgā redakcija)

L. Morgantini iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), J. Schröder, Sithole (Mozambika), E. Jardim Fernandes, Thomas (Dominika), O. Schmidt, L. B. Sebetela (Botsvāna), M.-H. Aubert, McNish (Jamaika), Zimmer, B. Conteh (Sjerraleone), H. Schnellhardt, D. Ramotar (Gajāna), A. Hutchinson, W. Duguid (Barbadosa) un Jiménez (Dominikānas Republika).

A. Theodorakis (Eiropas Komisija) īsumā atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

L. Morgantini noslēdza debates.

(Sēdi beidza plkst. 17.10)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 26.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 254/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 254/3

---

OTRDIENAS, 2007. GADA 26. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2007/C 254/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.16)

SĒDI VADA: R. RADEMBINO-CONIQUET

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: R. Goebbels (aizstāj E. Ferreira), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), L. Morgantini (aizstāj J. Holm).

2.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

L. Michel sniedza paziņojumu Komisijas vārdā.

3.   Jautājumu laiks — Komisija

Komisijai uzdeva 24 jautājumus.

L. Michel atbildēja uz jautājumiem rakstveidā, kā arī sniedza atbildes uz šādiem papildjautājumiem:

jautājumu Nr. 6, ko V. Agnoletto uzdeva par 10. EAF ratifikāciju;

jautājumu Nr. 1, ko L. Morgantini uzdeva par ES un Āfrikas kopīgo stratēģiju;

jautājumu Nr. 4, ko M.-A. Carlotti uzdeva par ĀKK valstu parlamentiem un EAF;

jautājumu Nr. 14, ko F. Schmidt uzdeva par budžeta atbalstu;

jautājumu Nr. 20, ko J. Bowis uzdeva par invalīdu tiesībām;

jautājumu Nr. 16, ko H.-P. Mayer uzdeva par ūdens nozīmi;

jautājumu Nr. 17, ko M.-H. Aubert uzdeva par nelikumīgu zveju;

jautājumu Nr. 2, ko N. Deerpalsing (Maurīcija) uzdeva par sarunām saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN);

jautājumu Nr. 3, ko A. Hutchinson uzdeva par 10. EAF un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN);

jautājumu Nr. 8, ko C. Schlyter uzdeva par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN);

jautājumu Nr. 25, ko Thwala (Svazilenda) uzdeva par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN);

jautājumu Nr. 15, ko F. Hall uzdeva par kokvilnu;

jautājumu Nr. 21, ko E. J. Fernandes uzdeva par Austrumtimoru;

jautājumu Nr. 22, ko J. Van Hecke uzdeva par Sudānas miera līgumu un migrantiem, kas pārvietojas no Āfrikas uz Eiropu.

Papildjautājumu nebija pēc šādiem jautājumiem:

jautājuma Nr. 12, ko H. Schnellhardt (aizstāj Z. Roithova) uzdeva par pilsoniskās sabiedrības līdzdalību nacionālajās indikatīvajās programmās;

jautājuma Nr. 18, ko M. Cashman uzdeva par biodegvielu ietekmi.

Jautājumu Nr. 5, 7, 9, 10, 11, 19, 23 un 24 autori sēdē nepiedalījās.

4.   Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 12. sesijā Bridžtaunā (Barbadosa) 2006. gada 20.-23. novembrī (APP/100.015) pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs atsaucās uz izdalīto dokumentu, kurā sīki izklāstīti pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Barbadosā pieņemtajām rezolūcijām.

SĒDI VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

5.   Debates ar Komisiju

Uzstājās: Top (Gvineja), H. Schnellhardt, Mugambe (Uganda), Cavuilati (Fidži), Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), L. B. Sebetela (Botsvāna), R. Goebbels, Oumarou (Nigēra), N. Deerpalsing (Maurīcija), M. Gahler, Sithole (Mozambika), Toga (Etiopija), Mafura (Lesoto), Rodgers (Surinama), J. Van Hecke, G. Grabowska, William (Seišeļu salas) un Baldeh (Gambija).

L. Michel atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

SĒDI VADA: R. RADEMBINO-CONIQUET

Līdzpriekšsēdētājs

6.   Steidzams jautājums Nr. 1 — Situācija Dārfūrā

L. Michel atklāja debates ar paziņojumu.

Uzstājās: J. Schröder, M.-A. Carlotti, Top (Gvineja), R. Berend, G. Kinnock, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), L. Morgantini, L. Aylward, Thwala (Svazilenda), H. Schnellhardt, J. Borrell Fontelles, F. Hall, L. Michel (Eiropas Komisija) un Dekuek (Sudāna).

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.55 un atsāka plkst. 15.07)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

7.   Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika pirmdien, 2007. gada 25. jūnijā

Protokolu apstiprināja.

8.   Ekonomiskās sadarbības un attīstības federālās ministres (Vācija), ES Padomes priekšsēdētājas Heidemarie Wieczorek-Zeul paziņojums

H. Wieczorek-Zeul ES Padomes vārdā sniedza paziņojumu.

9.   Ārlietu un starptautisko attiecību ministra (Lesoto), ĀKK Padomes priekšsēdētāja Mohlabi Kenneth Tsekoa paziņojums

M. K. Tsekoa ĀKK Padomes vārdā sniedza paziņojumu.

10.   Jautājumu laiks — Padome

ĀKK Padomei uzdeva divus jautājumus.

M. K. Tsekoa atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

jautājumu Nr. 2, ko J. Bowis uzdeva par pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu Eiropas Attīstības fondā.

Jautājuma Nr. 1 autors sēdē nepiedalījās.

ES Padomei uzdeva piecpadsmit jautājumus.

H. Wieczorek-Zeul atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

jautājumu Nr. 10, ko G. Mitchell uzdeva par budžeta atbalstu;

jautājumu Nr. 8, ko N. Deerpalsing (Maurīcija) uzdeva par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) noslēgšanu;

jautājumu Nr. 11, ko E.J. Fernandes uzdeva par Eiropas Savienības un Kaboverdes attiecībām;

jautājumu Nr. 13, ko J. Van Hecke uzdeva par nesodāmību;

jautājumu Nr. 14, ko L. McAvan (aizstāj M. Cashman) uzdeva par cilvēku tirdzniecību;

jautājumu Nr. 20, ko J. Bowis (aizstāj Z. Roithová) uzdeva par Padomes īstenotajiem pasākumiem saistībā ar dzimumu un vides aizsardzības jautājumiem;

jautājumu Nr. 18, ko J. Bowis uzdeva par klimata pārmaiņām.

Pēc šādiem jautājumiem nebija papildjautājumu:

jautājumu Nr. 12, ko M. A. Martínez Martínez (aizstāj M.-A. Carlotti) uzdeva par krīzi Dārfūrā — sankciju piemērošanu;

jautājumu Nr. 17, ko H.-P. Mayer uzdeva par ūdens nozīmi nabadzības apkarošanā Āfrikā.

Jautājumu Nr. 3, 5, 6, 7, 9 un 20 autori sēdē nepiedalījās.

11.   Debates ar Padomi

Uzstājās: K. Scheele, L. B. Sebetela (Botsvāna), U. Bullmann, William (Seišeļu salas), G. Mitchell, Folga Ildevert (Burkinafaso), Cavuilati (Fidži), R. Sturdy, Abdi Said (Džibutija), Goya (Kongo Demokrātiskā Republika), Smith (Libērija), H. Wieczorek-Zeul (ES Padome) un M. K. Tsekoa (ĀKK Padome).

Lēmums: Līdzpriekšsēdētāji nosūtīs vēstuli visu ES un ĀKK dalībvalstu attīstības ministriem, pieprasot viņiem paātrināt pārskatītā Kotonū Nolīguma ratifikāciju.

12.   Pašreizējais stāvoklis sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) — debates (bez rezolūcijas)

Uzstājās: H. Wieczorek-Zeul (ES Padome), M. K. Tsekoa (ĀKK Padome), P. Thompson (Eiropas Komisija), N. Deerpalsing (Maurīcija), V. Dombrovskis, L. C. Nyassa (Kamerūna), F. Schmidt, L. B. Sebetela (Botsvāna), J. Borrell Fontelles, M. Martens, William (Seišeļu salas), R. Sturdy, C. Schlyter, J. Van Hecke un McNish (Jamaika).

13.   Visāfrikas Parlamenta priekšsēdētājas Gertrude Mongella uzruna, kam sekoja debates

G. Mongella uzrunāja Asambleju.

Uzstājās: M. Gahler, Thwala (Svazilenda), L. Morgantini, B. Conteh (Sjerraleone), G. Grabowska, William (Seišeļu salas), J. Van Hecke, M. Martens, L. Gröner un E. B. Cheron (Haiti).

G. Mongella atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

(Sēdi beidza plkst. 19.20)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 26.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 254/5

---

TREŠDIENAS, 2007. GADA 27. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2007/C 254/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.12)

SĒDI VADA: R. RADEMBINO-CONIQUET

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: M. Badia i Cutchet (aizstāj K. Arif), R. Goebbels (aizstāj E. Ferreira), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), L. Morgantini (aizstāj J. Holm) un T. Zwiefka (aizstāj R. Langendries).

2.   Līdzpriekšsēdētāja paziņojumi

Līdzpriekšsēdētājs pateicās ES Padomes priekšsēdētājai H. Wieczorek-Zeul par viesmīlību.

3.   Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notiks pirmdien, 2006. gada 25. jūnijā, pēcpusdienā un otrdien, 2006. gada 26. jūnijā, no rīta

Protokolus apstiprināja.

4.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Akouete (ĀKK un ES ekonomisko un sociālo interešu grupas) sniedza paziņojumu par cilvēkresursiem attīstības vajadzībām.

Uzstājās: R. Goebbels, Mugambe (Uganda) un L. B. Sebetela (Botsvāna).

5.   Steidzams jautājums Nr. 2 — Situācija Zimbabvē (bez rezolūcijas)

Uzstājās: R. Berend, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), E. Jardim Fernandes, Mushelenga (Namībija), G. Mitchell, Top (Gvineja), de Sousa (Angola), Thwala (Svazilenda), Nguema Owono (Ekvatoriālā Gvineja), līdzpriekšsēdētājs G. Kinnock, Matola (Malāvija), L. B. Sebetela (Botsvāna), M. Gahler, Mafura (Lesoto), Lola Kisanga (Kongo Demokrātiskā Republika), Dekuek (Sudāna), Toga (Etiopija) un N. Deerpalsing (Maurīcija).

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka apspriedi par situāciju Zimbabvē Prezidijs turpinās septembrī, un pauda cerību, ka Zimbabves parlamenta priekšsēdētājs mainīs savu nostāju pirms šī termiņa un akceptēs Apvienotās parlamentārās asamblejas faktu vākšanas misiju.

6.   Michael Gahler un Evelyne B. Cheron (Haiti) ziņojums — Laba pārvaldība, pārredzamība un atbildība attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (ACP-EU/3937/07/galīgā redakcija)

E. B. Cheron (Haiti) un M. Gahler iepazīstināja ar savu ziņojumu.

Uzstājās: A. Theodorakis (Eiropas Komisija), M.-H. Aubert, J. Bowis, Mugambe (Uganda), Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Nguema Owono (Ekvatoriālā Gvineja), M.-A. Carlotti, Dekuek (Sudāna), Oumarou (Nigēra), J. Van Hecke, de Sousa (Angola), K. Scheele, L. B. Sebetela (Botsvāna), D. Ramotar (Gajāna) un Milebou Aubusson (Gabona).

E. B. Cheron (Haiti) un M. Gahler noslēdza debates.

7.   Iepazīstināšana ar ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) ziņojumu “Pasaules iedzīvotāju stāvoklis 2007. gadā”, kam sekoja debates

R. Hakkert (vadošais tehniskais konsultants, UNFPA Brazīlija) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: H. Schnellhardt, L. McAvan, Thwala (Svazilenda), G. Kinnock un J. Ribeiro e Castro.

R. Hakkert noslēdza debates.

(Sēdi beidza plkst. 12.18)

René RADEMBINO-CONIQUET un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

| 26.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 254/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 254/6

---

CETURTDIENAS, 2007. GADA 28. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2007/C 254/04)

(Sēdi atklāja plkst. 9.05)

SĒDI VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: M. Badia i Cutchet (aizstāj K. Arif), P. Bushill-Mathews (aizstāj C. Coelho), R. Goebbels (aizstāj E. Ferreira), A. Hutchinson (aizstāj D. Rosati), Z. Zaleski (aizstāj P. Gaubert), T. Zwiefka (aizstāj Langendries).

2.   Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika trešdien, 2007. gada 27. jūnijā

Protokolu apstiprināja.

3.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

| — | D. Ramotar (Gajāna) ziņojums par migrāciju, kas izstrādāts sadarbībā ar Frankfurtes lidostu un Vācijas Federālo Iekšlietu ministriju (Frankfurte). |
| --- | --- |

—

D. Ramotar (Gajāna) ziņojums par migrāciju, kas izstrādāts sadarbībā ar Frankfurtes lidostu un Vācijas Federālo Iekšlietu ministriju (Frankfurte).

| — | K. Scheele ziņojums par klimata pārmaiņu uzraudzību, kas izstrādāts sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (Darmštate). |
| --- | --- |

—

K. Scheele ziņojums par klimata pārmaiņu uzraudzību, kas izstrādāts sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (Darmštate).

| — | J. Bowis ziņojums par medikamentu pieejamību novārtā atstātu slimību gadījumos, kas izstrādāts sadarbībā ar Sanofi-Aventis (Frankfurte). |
| --- | --- |

—

J. Bowis ziņojums par medikamentu pieejamību novārtā atstātu slimību gadījumos, kas izstrādāts sadarbībā ar Sanofi-Aventis (Frankfurte).

4.   Konvencijas par starptautisku tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pārskatīšana — debates (bez rezolūcijas)

A. Baum (Eiropas Komisija) iepazīstināja ar šo tematu.

Uzstājās: G. Mitchell, Mushelenga (Namībija), Polisi (Ruanda), J. Bowis, William (Seišeļu salas), K. Scheele, D. Ramotar (Gajāna), L. McAvan, Sithole (Mozambika), Mugambe (Uganda), L. B. Sebetela (Botsvāna), de Sousa (Angola).

A. Baum (Eiropas Komisija) atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

5.   Balsojums par Reglamenta grozījumiem

Līdzpriekšsēdētāja izskaidroja balsošanas procedūru.

Saskaņā ar Reglamenta 34. pantu palātas balsoja atsevišķi. Abas palātas vienprātīgi pieņēma grozījumus.

6.   Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

| — | Ziņojums par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (ACP-EU/3937/07/galīgā redakcija); — Politisko lietu komiteja. Līdzreferenti: Evelyne B. Cheron (Haiti) un Michael Gahler.
  Tika paziņots par vienu grozījumu rezolūcijas projektā. Referenti ierosināja vienu mutisku grozījumu. Mutisko grozījumu pieņēma. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (ACP-EU/3937/07/galīgā redakcija); — Politisko lietu komiteja. Līdzreferenti: Evelyne B. Cheron (Haiti) un Michael Gahler.

Tika paziņots par vienu grozījumu rezolūcijas projektā. Referenti ierosināja vienu mutisku grozījumu. Mutisko grozījumu pieņēma. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.

| — | Ziņojums par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē (ACP-EU/100.011/07/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Līdzreferenti: Kilontji Mporogomyi (Tanzānija) un Carl Schlyter.
  Pieņēma grozījumu Nr. 1 ar vienu mutisku grozījumu tajā. Pieņēma grozījumus Nr. 2, 4, 5, 6, 7 un 8. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē (ACP-EU/100.011/07/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Līdzreferenti: Kilontji Mporogomyi (Tanzānija) un Carl Schlyter.

Pieņēma grozījumu Nr. 1 ar vienu mutisku grozījumu tajā. Pieņēma grozījumus Nr. 2, 4, 5, 6, 7 un 8. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.

| — | Ziņojums par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību (ACP-EU/100.012/07/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. Līdzreferenti: Sharon Hay Webster (Jamaika) un Luisa Morgantini.
  Kā papildinājumu 17. punktam pieņēma grozījumu Nr. 2. Pieņēma arī grozījumus Nr. 1 un 3. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību (ACP-EU/100.012/07/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. Līdzreferenti: Sharon Hay Webster (Jamaika) un Luisa Morgantini.

Kā papildinājumu 17. punktam pieņēma grozījumu Nr. 2. Pieņēma arī grozījumus Nr. 1 un 3. Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.

7.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par situāciju Dārfūrā (ACP-EU/100.075/07/comp.).
  Grozījumu Nr. 4 atcēla. Grozījumus Nr. 1, 2 un 3 pieņēma.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.
  Saskaņā ar Reglamenta 16. pantu K. Darbo (Čada) sniedza rakstisku paskaidrojumu par balsojumu, ko oriģinālvalodā izplatīja deputātiem. |
| --- | --- |

—

Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par situāciju Dārfūrā (ACP-EU/100.075/07/comp.).

Grozījumu Nr. 4 atcēla. Grozījumus Nr. 1, 2 un 3 pieņēma.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.

Saskaņā ar Reglamenta 16. pantu K. Darbo (Čada) sniedza rakstisku paskaidrojumu par balsojumu, ko oriģinālvalodā izplatīja deputātiem.

8.   Dažādi jautājumi

D. Ramotar (Gajāna) uzstājās saistībā ar jaunas raķešaizsardzības sistēmas izveidi Eiropā.

Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas) pateicās Vācijas iestādēm un M. Gahler par viesmīlību un ieguldīto darbu saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 13. sesijas organizēšanu Vīsbādenē, kā arī par notikušajiem sociālajiem pasākumiem asamblejas norises laikā.

9.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 14. sesija notiks 2007. gada 17.–22. novembrī Kigali (Ruanda).

(Sēdi beidza plkst. 11.10)

Otmar ROGERS un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Ģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU ALFABĒTISKS SARAKSTS

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| BENINA (PV) | GAHLER (PV) |
| KAMERŪNA (PV) | MANTOVANI (PV) |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA (PV) | VERGES (PV) |
| GANA (PV) | CARLOTTI (PV) |
| JAMAIKA (PV) | MITCHELL (PV) |
| KENIJA (PV) | AUBERT (PV) |
| NIUE (PV) | LULLING (PV) |
| SEIŠEĻU SALAS (PV) | KAMIŃSKI (PV) |
| ZĀLAMANA SALAS (PV) | POLFER (PV) |
| SURINAMA (PV) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) |
| ZAMBIJA (PV) | BOWIS (PV) |
| ZIMBABVE (PV) | GOUDIN (PV) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| AUSTRUMTIMORA | WIELAND |
| BAHAMU SALAS | ARIF |
| BARBADOSA | AYLWARD |
| BELIZA | BEREND |
| BOTSVĀNA | BORRELL FONTELLES |
| BURKINAFASO | BULLMAN |
| BURUNDI | BUSK |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASHMAN |
| ČADA | COELHO |
| DIENVIDĀFRIKA | VAN LANCKER |
| DOMINIKA | GAUBERT |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | GOMES |
| DŽIBUTIJA | FERREIRA |
| ERITREJA | GRABOWSKA |
| ETIOPIJA | GRÖNER |
| FIDŽI | GURMAI |
| GAMBIJA | HALL |
| GAJĀNA | JÖNS |
| GRENĀDA | HAUG |
| GVINEJA | HERRANZ GARCĺA |
| GVINEJA-BISAVA | HOLM |
| HAITI | KACZMAREK |
| KABOVERDE | CALLANAN |
| KIRIBATI | KORHOLA |
| KOMORU SAVIENĪBA | CORNILLET |
| KONGO (Republika) | DEVA |
| KONGO (Demokrātiskā Republika) | DILLEN |
| KOTDIVUĀRA | FERNANDES |
| KUKA SALAS | DOMBROVSKIS |
| LESOTO | KOZLIK |
| LIBĒRIJA | LANGENDRIES |
| MADAGASKARA | LEHIDEUX |
| MALĀVIJA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALI | LOUIS |
| MĀRŠALA SALAS (Republika) | MARTENS |
| MAURITĀNIJA | McAVAN |
| MAURĪCIJA | MAYER |
| MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis) | MORILLON |
| MOZAMBIKA | NOVAK |
| NAMĪBIJA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (Republika) | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGĒRA | ROITHOVÁ |
| NIGĒRIJA | ROSATI |
| PALAU | SBARBATI |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | SCHEELE |
| RUANDA | SCHLYTER |
| SAMOA | SCHRÖDER |
| SANTOME UN PRINSIPI | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGĀLA | SPERONI |
| SENTKITSA UN NEVISA | SCHMIDT F. |
| SENTLŪSIJA | SCHMIDT O. |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | SCHNELLHARDT |
| SJERRALEONE | STURDY |
| SOMĀLIJA | VAN HECKE |
| SUDĀNA | VENETO |
| SVAZILENDA | VENTRE |
| TANZĀNIJA | de VILLIERS |
| TOGO | WIJKMAN |
| TONGA | ZÁBORSKÁ |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | ZANI |
| TUVALU | ZĪLE |
| UGANDA | ZIMMER |
| VANUATU | (Zaļie/EFA) |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

BENINA (PV)

GAHLER (PV)

KAMERŪNA (PV)

MANTOVANI (PV)

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (PV)

VERGES (PV)

GANA (PV)

CARLOTTI (PV)

JAMAIKA (PV)

MITCHELL (PV)

KENIJA (PV)

AUBERT (PV)

NIUE (PV)

LULLING (PV)

SEIŠEĻU SALAS (PV)

KAMIŃSKI (PV)

ZĀLAMANA SALAS (PV)

POLFER (PV)

SURINAMA (PV)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV)

ZAMBIJA (PV)

BOWIS (PV)

ZIMBABVE (PV)

GOUDIN (PV)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

AUSTRUMTIMORA

WIELAND

BAHAMU SALAS

ARIF

BARBADOSA

AYLWARD

BELIZA

BEREND

BOTSVĀNA

BORRELL FONTELLES

BURKINAFASO

BULLMAN

BURUNDI

BUSK

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASHMAN

ČADA

COELHO

DIENVIDĀFRIKA

VAN LANCKER

DOMINIKA

GAUBERT

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

GOMES

DŽIBUTIJA

FERREIRA

ERITREJA

GRABOWSKA

ETIOPIJA

GRÖNER

FIDŽI

GURMAI

GAMBIJA

HALL

GAJĀNA

JÖNS

GRENĀDA

HAUG

GVINEJA

HERRANZ GARCĺA

GVINEJA-BISAVA

HOLM

HAITI

KACZMAREK

KABOVERDE

CALLANAN

KIRIBATI

KORHOLA

KOMORU SAVIENĪBA

CORNILLET

KONGO (Republika)

DEVA

KONGO (Demokrātiskā Republika)

DILLEN

KOTDIVUĀRA

FERNANDES

KUKA SALAS

DOMBROVSKIS

LESOTO

KOZLIK

LIBĒRIJA

LANGENDRIES

MADAGASKARA

LEHIDEUX

MALĀVIJA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALI

LOUIS

MĀRŠALA SALAS (Republika)

MARTENS

MAURITĀNIJA

McAVAN

MAURĪCIJA

MAYER

MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis)

MORILLON

MOZAMBIKA

NOVAK

NAMĪBIJA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (Republika)

RIBEIRO E CASTRO

NIGĒRA

ROITHOVÁ

NIGĒRIJA

ROSATI

PALAU

SBARBATI

PAPUA-JAUNGVINEJA

SCHEELE

RUANDA

SCHLYTER

SAMOA

SCHRÖDER

SANTOME UN PRINSIPI

SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGĀLA

SPERONI

SENTKITSA UN NEVISA

SCHMIDT F.

SENTLŪSIJA

SCHMIDT O.

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SCHNELLHARDT

SJERRALEONE

STURDY

SOMĀLIJA

VAN HECKE

SUDĀNA

VENETO

SVAZILENDA

VENTRE

TANZĀNIJA

de VILLIERS

TOGO

WIJKMAN

TONGA

ZÁBORSKÁ

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

ZANI

TUVALU

ZĪLE

UGANDA

ZIMMER

VANUATU

(Zaļie/EFA)

POLITISKO LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| NZOMUKUNDA (BURUNDI), līdzpriekšsēdētājs | CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs |
| LUTUNDULA (KONGO Demokrātiskā Republika), PV | JÖNS, PV |
| DUGUID (BARBADOSA), PV | POLFER, PV |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZA | COELHO |
| BENINA | DILLEN |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | GAHLER |
| DŽIBUTIJA | GOMES |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | GRABOWSKA |
| FIDŽI | GRÖNER |
| GRENĀDA | GURMA |
| GVINEJA | HERRANZ GARCÍA |
| HAITI | KACZMAREK |
| KUKA SALAS | GAUBERT |
| LIBĒRIJA | KAMINSKI |
| MAURITĀNIJA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NAMĪBIJA | LOUIS |
| NIGĒRIJA | MANTOVANI |
| NIUE | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MORILLON |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | SCHMIDT F. |
| SUDĀNA | VAN HECKE |
| TOGO | VENTRE |
| TUVALU | WIELAND |
| UGANDA | ZANI |
| ZIMBABVE | ZIMMER |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

NZOMUKUNDA (BURUNDI), līdzpriekšsēdētājs

CALLANAN, līdzpriekšsēdētājs

LUTUNDULA (KONGO Demokrātiskā Republika), PV

JÖNS, PV

DUGUID (BARBADOSA), PV

POLFER, PV

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZA

COELHO

BENINA

DILLEN

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

GAHLER

DŽIBUTIJA

GOMES

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GRABOWSKA

FIDŽI

GRÖNER

GRENĀDA

GURMA

GVINEJA

HERRANZ GARCÍA

HAITI

KACZMAREK

KUKA SALAS

GAUBERT

LIBĒRIJA

KAMINSKI

MAURITĀNIJA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NAMĪBIJA

LOUIS

NIGĒRIJA

MANTOVANI

NIUE

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

PAPUA-JAUNGVINEJA

MORILLON

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SCHMIDT F.

SUDĀNA

VAN HECKE

TOGO

VENTRE

TUVALU

WIELAND

UGANDA

ZANI

ZIMBABVE

ZIMMER

EKONOMISKĀS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| EVERISTUS (SENTLŪSIJA), līdzpriekšsēdētājs | SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs |
| SEBETELA (BOTSVĀNA), PV | DOMBROVSKIS, PV |
| DARBO (ČADA), PV | RIBEIRO E CASTRO, PV |
| DIENVIDĀFRIKA | SPERONI |
| ERITREJA | BUSK |
| ETIOPIJA | CORNILLET |
| GABONA | DEVA |
| GAJĀNA | KINNOCK |
| GANA | FERREIRA |
| KAMERŪNA | AGNOLETTO |
| KENIJA | KOZLÍK |
| KONGO (Republika) | BEREND |
| KOTDIVUĀRA | BULLMANN |
| MALI | LANGENDRIES |
| MAURĪCIJA | LEHIDEUX |
| MIKRONĒZIJA (Mikronēzijas Federatīvās Valstis) | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SAMOA | MITCHELL |
| SENEGĀLA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SENTKITSA UN NEVISA | McAVAN |
| SJERRALEONE | ROSATI |
| SVAZILENDA | STURDY |
| TANZĀNIJA | VAN LANCKER |
| TONGA | de VILLIERS |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | ZĪLE |
| ZAMBIJA | (Zaļie/EFA) |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

EVERISTUS (SENTLŪSIJA), līdzpriekšsēdētājs

SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs

SEBETELA (BOTSVĀNA), PV

DOMBROVSKIS, PV

DARBO (ČADA), PV

RIBEIRO E CASTRO, PV

DIENVIDĀFRIKA

SPERONI

ERITREJA

BUSK

ETIOPIJA

CORNILLET

GABONA

DEVA

GAJĀNA

KINNOCK

GANA

FERREIRA

KAMERŪNA

AGNOLETTO

KENIJA

KOZLÍK

KONGO (Republika)

BEREND

KOTDIVUĀRA

BULLMANN

MALI

LANGENDRIES

MAURĪCIJA

LEHIDEUX

MIKRONĒZIJA (Mikronēzijas Federatīvās Valstis)

LULLING

PALAU

MAYER

SAMOA

MITCHELL

SENEGĀLA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SENTKITSA UN NEVISA

McAVAN

SJERRALEONE

ROSATI

SVAZILENDA

STURDY

TANZĀNIJA

VAN LANCKER

TONGA

de VILLIERS

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

ZĪLE

ZAMBIJA

(Zaļie/EFA)

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGĒRA), līdzpriekšsēdētājs | SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja |
| SANGA (ZĀLAMANA SALAS), PV | NOVAK, PV |
| SITHOLE (MOZAMBIKA), PV | ARIF, PV |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| AUSTRUMTIMORA | WIJKMAN |
| BAHAMU SALAS | AUBERT |
| BURKINAFASO | AYLWARD |
| DOMINIKA | CASHMAN |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | FERNANDES |
| GAMBIJA | GOUDIN |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| JAMAIKA | HAUG |
| KABOVERDE | BORRELL FONTELLES |
| KIRIBATI | HOLM |
| KOMORU SAVIENĪBA | BOWIS |
| LESOTO | KORHOLA |
| MADAGASKARA | MARTENS |
| MALĀVIJA | ROITHOVA |
| MĀRŠALA SALAS (Republika) | SBARBATI |
| NAURU | SCHMIDT O. |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SANTOME UN PRINSIPI | SCHRÖDER |
| SEIŠEĻU SALAS | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SOMĀLIJA | VENETO |
| SURINAMA | VERGES |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

OUMAROU (NIGĒRA), līdzpriekšsēdētājs

SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja

SANGA (ZĀLAMANA SALAS), PV

NOVAK, PV

SITHOLE (MOZAMBIKA), PV

ARIF, PV

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

AUSTRUMTIMORA

WIJKMAN

BAHAMU SALAS

AUBERT

BURKINAFASO

AYLWARD

DOMINIKA

CASHMAN

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

FERNANDES

GAMBIJA

GOUDIN

GVINEJA-BISAVA

HALL

JAMAIKA

HAUG

KABOVERDE

BORRELL FONTELLES

KIRIBATI

HOLM

KOMORU SAVIENĪBA

BOWIS

LESOTO

KORHOLA

MADAGASKARA

MARTENS

MALĀVIJA

ROITHOVA

MĀRŠALA SALAS (Republika)

SBARBATI

NAURU

SCHMIDT O.

RUANDA

SCHNELLHARDT

SANTOME UN PRINSIPI

SCHRÖDER

SEIŠEĻU SALAS

SORNOSA MARTÍNEZ

SOMĀLIJA

VENETO

SURINAMA

VERGES

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

II PIELIKUMS

VĪSBĀDENES 25. LĪDZ 28. JŪNIJA SESIJAS APMEKLĒJUMA REĢISTRS

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs | KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO (2)
   (3) |
| DUGUID (Barbadosa) | AUBERT (2)
   (3)
   (4) |
| DAYORI (Benina) (PV) | AYLWARD (3)
   (4) |
| SEBETELA (Botsvāna) | BADIA i CUCHET (aizstāj ARIF) (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkinafaso) | BEREND |
| NZOMUKUNDA (Burundi) | BORRELL FONTELLES |
| SORONGOPE-ZOUMANDJI (Centrālāfrikas Republika) | BULLMANN |
| DARBO (Čada) | BUSHILL-MATTHEWS (aizstāj COELHO) (5) |
| SITHOLE (Dienvidāfrika) | STURDY (3)
   (4) |
| THOMAS (Dominika) (1) | DOMBROVSKIS |
| JIMENEZ (Dominikānas Republika) | FERNANDES |
| ABDI SAID (Džibutija) | CASHMAN (2)
   (3) |
| NGUEMA OWONO (Ekvatoriālā Gvineja) | GAHLER (PV) |
| TSEGGAI (Eritreja) | GOEBBELS (aizstāj FERREIRA) |
| TOGA (Etiopija) | GOMES (2) |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | GRABOWSKA |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabona) | GRÖNER |
| OSEI-AMEYAN (Gana) | HALL (3) |
| TOP (Gvineja) | HAUG |
| BERNARD CHERON (Haiti) | HUTCHINSON (aizstāj ROSATI) |
| McNISH (Jamaika) (1) | JÖNS (2)
   (3)
   (5) |
| NYASSA (Kamerūna) (PV) | BOWIS (PV) |
| KAMOTHO (Kenija) (PV) | KACZMAREK |
| BOUNKOULOU (Kongo Republika) | BUSK (2)
   (3) |
| GOYA (Kongo Demokrātiskā Republika) | CALLANAN (2)
   (4)
   (5) |
| AMON-AGO (Kotdivuāra) | CARLOTTI (PV) |
| MAFURA (Lesoto) | KORHOLA |
| SMITH (Libērija) | KOZLÍK (2) |
| MATOLA (Malāvija) | LEHIDEUX (2)
   (3) |
| DIALLO (Mali) (1) | LULLING (PV) |
| GUELAYE (Mauritānija) | MANTOVANI (PV) (4)
   (5) |
| DEERPALSING (Maurīcija) | MARTENS |
| SITHOLE (Mozambika) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) (2)
   (3) |
| MUSHELENGA (Namībija) | MAYER |
| OUMAROU (Nigēra) | McAVAN (3)
   (4)
   (5) |
| ADEFIDIPE (Nigērija) (1) | MITCHELL |
| TALAGI (Niue) | MORGANTINI (aizstāj HOLM) (2)
   (3)
   (4) |
| BALAGETUNA (Papua-Jaungvineja) (1) | POLFER (4)
   (5) |
| POLISI (Ruanda) | RIBEIRO E CASTRO |
| LAUOFO (Samoa) | SCHMIDT O |
| WILLIAM (Seišeļu salas) | SCHNELLHARDT |
| HARRIS (Sentkitsa un Nevisa) | SCHEELE |
| JEAN-MARIE (Sentlūsija) | SCHLYTER (2)
   (3)
   (4) |
| STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | SCHMIDT F (2)
   (3)
   (4) |
| CONTEH (Sjerraleone) | SCHRÖDER |
| DEKUEK (Sudāna) | VAN HECKE |
| RODGERS (Surinama) | VAN LANCKER (4)
   (5) |
| THWALA (Svazilenda) | VENETO (3)
   (4) |
| CHECHE (Tanzānija) | WIELAND (2)
   (5) |
| MUGAMBE (Uganda) | ZALESKI (aizstāj GAUBERT) (5) |
| MA'AHANUA (Zālamana salas) (1) | SPERONI (4)
   (5) |
| NJOBVU (Zambija) (1) | ZABORSKA (4)
   (5) |
| | ZIMMER (2)
   (3) |
| | ZWIEFKA (4)
   (5) |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabona), līdzpriekšsēdētājs

KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO (2)
   (3)

DUGUID (Barbadosa)

AUBERT (2)
   (3)
   (4)

DAYORI (Benina) (PV)

AYLWARD (3)
   (4)

SEBETELA (Botsvāna)

BADIA i CUCHET (aizstāj ARIF) (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkinafaso)

BEREND

NZOMUKUNDA (Burundi)

BORRELL FONTELLES

SORONGOPE-ZOUMANDJI (Centrālāfrikas Republika)

BULLMANN

DARBO (Čada)

BUSHILL-MATTHEWS (aizstāj COELHO) (5)

SITHOLE (Dienvidāfrika)

STURDY (3)
   (4)

THOMAS (Dominika) (1)

DOMBROVSKIS

JIMENEZ (Dominikānas Republika)

FERNANDES

ABDI SAID (Džibutija)

CASHMAN (2)
   (3)

NGUEMA OWONO (Ekvatoriālā Gvineja)

GAHLER (PV)

TSEGGAI (Eritreja)

GOEBBELS (aizstāj FERREIRA)

TOGA (Etiopija)

GOMES (2)

CAVUILATI (Fidži) (1)

GRABOWSKA

MILEBOU-AUBUSSON (Gabona)

GRÖNER

OSEI-AMEYAN (Gana)

HALL (3)

TOP (Gvineja)

HAUG

BERNARD CHERON (Haiti)

HUTCHINSON (aizstāj ROSATI)

McNISH (Jamaika) (1)

JÖNS (2)
   (3)
   (5)

NYASSA (Kamerūna) (PV)

BOWIS (PV)

KAMOTHO (Kenija) (PV)

KACZMAREK

BOUNKOULOU (Kongo Republika)

BUSK (2)
   (3)

GOYA (Kongo Demokrātiskā Republika)

CALLANAN (2)
   (4)
   (5)

AMON-AGO (Kotdivuāra)

CARLOTTI (PV)

MAFURA (Lesoto)

KORHOLA

SMITH (Libērija)

KOZLÍK (2)

MATOLA (Malāvija)

LEHIDEUX (2)
   (3)

DIALLO (Mali) (1)

LULLING (PV)

GUELAYE (Mauritānija)

MANTOVANI (PV) (4)
   (5)

DEERPALSING (Maurīcija)

MARTENS

SITHOLE (Mozambika)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (PV) (2)
   (3)

MUSHELENGA (Namībija)

MAYER

OUMAROU (Nigēra)

McAVAN (3)
   (4)
   (5)

ADEFIDIPE (Nigērija) (1)

MITCHELL

TALAGI (Niue)

MORGANTINI (aizstāj HOLM) (2)
   (3)
   (4)

BALAGETUNA (Papua-Jaungvineja) (1)

POLFER (4)
   (5)

POLISI (Ruanda)

RIBEIRO E CASTRO

LAUOFO (Samoa)

SCHMIDT O

WILLIAM (Seišeļu salas)

SCHNELLHARDT

HARRIS (Sentkitsa un Nevisa)

SCHEELE

JEAN-MARIE (Sentlūsija)

SCHLYTER (2)
   (3)
   (4)

STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

SCHMIDT F (2)
   (3)
   (4)

CONTEH (Sjerraleone)

SCHRÖDER

DEKUEK (Sudāna)

VAN HECKE

RODGERS (Surinama)

VAN LANCKER (4)
   (5)

THWALA (Svazilenda)

VENETO (3)
   (4)

CHECHE (Tanzānija)

WIELAND (2)
   (5)

MUGAMBE (Uganda)

ZALESKI (aizstāj GAUBERT) (5)

MA'AHANUA (Zālamana salas) (1)

SPERONI (4)
   (5)

NJOBVU (Zambija) (1)

ZABORSKA (4)
   (5)

ZIMMER (2)
   (3)

ZWIEFKA (4)
   (5)

Novērotāji:

Kuba: POLANCO

Citi klātesošie:

| ANGOLA
  COSTA DALA
  TEMBU NZUANGA
  SEBASTIAO ANDRE | BARBADOSA
  GODDARD | BENINA
  DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOTSVĀNA
  BATLHOKI | BURKINAFASO
  LANKOANDE | BURUNDI
  KABURA
  HABARUGIRA
  KABOGOYE |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  YINIFOLO VANDENBOS | DIENVIDĀFRIKA
  GIBSON
  MAGAU
  BASSON | DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  AQUINO ACOSTARO
  CEDANO |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  ANDEM ELA
  NKA OBIANG
  EVANA NDEME | ERITREJA
  TEKLE | ETIOPIJA
  ALI |
| GABONA
  NDIMAL
  MOUVAGHA TCHIOBA
  MAKONGO
  NDONG NGUEMA
  POSSO
  OGOMBE | GANA
  KUMI
  OPPONG-NTITI | GVINEJA
  DIALLO |
| HAITI
  PIERRE
  MELIUS
  JACINTHE
  DOREUS
  JOSEPH NELSON | JAMAIKA
  BARKER-MURPHY | KAMERŪNA
  BAH |
| KENIJA
  WAMBUA
  MUTHAA
  POGHISIO
  SUMBEIYWO | KONGO (Republika)
  LEKOYI
  OBIA
  TSHIKA
  MUDOYI | KONGO (Demokrātiskā Republika)
  KIZIKI |
| MALĀVIJA
  KALICHERO | MALI
  ASKIA | MAURITĀNIJA
  KAMARA
  HAMOUD
  BOÏLIL
  ABDALLA
  M'BARECK |
| MAURĪCIJA
  GUNNESSEE | NAMĪBIJA
  DE WAAL
  RUMPT
  KATJAVIVI
  NDADI | NIGĒRA
  MAHAMADOU
  ABDOURAHMANE
  HABIBOU
  CAZALICA |
| PAPUA-JAUNGVINEJA
  ABURU | RUANDA
  KAYINAMURA
  GASANA
  GAHAMANYI | SJERRALEONE
  GOODWYLL |
| SUDĀNA
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BADRI
  JERVASE | SURINAMA
  HIWAT
  RATHIPAL | SVAZILENDA
  DLAMINI |
| UGANDA
  ACEMAH
  AMONGI
  DOMBO | ZAMBIJA
  MBEWE
  MULENGA
  SHITULIKA | |

ANGOLA

COSTA DALA

TEMBU NZUANGA

SEBASTIAO ANDRE

BARBADOSA

GODDARD

BENINA

DURAND-ADJAHI

BOTSVĀNA

BATLHOKI

BURKINAFASO

LANKOANDE

BURUNDI

KABURA

HABARUGIRA

KABOGOYE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

YINIFOLO VANDENBOS

DIENVIDĀFRIKA

GIBSON

MAGAU

BASSON

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

AQUINO ACOSTARO

CEDANO

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

ANDEM ELA

NKA OBIANG

EVANA NDEME

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

ALI

GABONA

NDIMAL

MOUVAGHA TCHIOBA

MAKONGO

NDONG NGUEMA

POSSO

OGOMBE

GANA

KUMI

OPPONG-NTITI

GVINEJA

DIALLO

HAITI

PIERRE

MELIUS

JACINTHE

DOREUS

JOSEPH NELSON

JAMAIKA

BARKER-MURPHY

KAMERŪNA

BAH

KENIJA

WAMBUA

MUTHAA

POGHISIO

SUMBEIYWO

KONGO (Republika)

LEKOYI

OBIA

TSHIKA

MUDOYI

KONGO (Demokrātiskā Republika)

KIZIKI

MALĀVIJA

KALICHERO

MALI

ASKIA

MAURITĀNIJA

KAMARA

HAMOUD

BOÏLIL

ABDALLA

M'BARECK

MAURĪCIJA

GUNNESSEE

NAMĪBIJA

DE WAAL

RUMPT

KATJAVIVI

NDADI

NIGĒRA

MAHAMADOU

ABDOURAHMANE

HABIBOU

CAZALICA

PAPUA-JAUNGVINEJA

ABURU

RUANDA

KAYINAMURA

GASANA

GAHAMANYI

SJERRALEONE

GOODWYLL

SUDĀNA

MUSTAFA

ALLOBA

BADRI

JERVASE

SURINAMA

HIWAT

RATHIPAL

SVAZILENDA

DLAMINI

UGANDA

ACEMAH

AMONGI

DOMBO

ZAMBIJA

MBEWE

MULENGA

SHITULIKA

ĀKK UN ES PADOME

| TSEKOA | Ārlietu un starptautisko attiecību ministrs, ĀKK Padomes priekšsēdētājs (Lesoto) |
| --- | --- |
| WIECZOREK-ZEUL | Ekonomiskās sadarbības un attīstības federālā ministre, ES Padomes priekšsēdētāja (Vācija) |

TSEKOA

Ārlietu un starptautisko attiecību ministrs, ĀKK Padomes priekšsēdētājs (Lesoto)

WIECZOREK-ZEUL

Ekonomiskās sadarbības un attīstības federālā ministre, ES Padomes priekšsēdētāja (Vācija)

EIROPAS KOMISIJA

| MICHEL | Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis |
| --- | --- |

MICHEL

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis

VISĀFRIKAS PARLAMENTS

| MONGELLA | Visāfrikas Parlamenta priekšsēdētājs |
| --- | --- |

MONGELLA

Visāfrikas Parlamenta priekšsēdētājs

UNFPA BRAZĪLIJA

HAKKERT

EESK

AKOUETE

DANTIN

GAUCI

LISBEY

MAKEKA

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BURGUET

BOTO

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

| KAPUTIN | APA ģenerālsekretārs |
| --- | --- |

KAPUTIN

APA ģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

| NICKEL | APA ģenerālsekretārs |
| --- | --- |

NICKEL

APA ģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2007. gada 25. jūnija sēdē.

(3)  Piedalījās 2007. gada 26. jūnija sēdē.

(4)  Piedalījās 2007. gada 27. jūnija sēdē.

(5)  Piedalījās 2007. gada 28. jūnija sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIRMDIENAS, 2007. GADA 25. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Pārstāvju, kuri nav parlamenta deputāti, akreditācija

DOMINIKAS SADRAUDZĪBA

A. THOMAS

Dominikas vēstniecības ministrs-padomnieks, Brisele

FIDŽI

Viņa Ekselence R.S.T. CAVUILATI

Vēstnieks, Fidži vēstniecība, Brisele

JAMAIKA

Viņa Ekselence V. MCNISH

Vēstnieks, Ārlietu ministrija, Kingstona, Jamaika

NIGĒRIJA

A. J. ADEFIDIPE

Ministrs, Nigērijas vēstniecība, Brisele

PAPUA-JAUNGVINEJA

John BALAGETUNA

Parlamentu attiecību vadītājs, Valsts parlaments, Papua-Jaungvineja

ZĀLAMANA SALAS

Viņa Ekselence J. MA'AHANUA

Vēstnieks, Zālamana salu vēstniecība, Brisele

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs (ACP-EU/3937/07/galīgā redakcija); |
| --- | --- |

—

| — | par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē (ACP-EU/100.011/07/galīgā redakcija); |
| --- | --- |

—

| — | par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību (ACP-EU/100.012/07/galīgā redakcija); |
| --- | --- |

—

| — | par situāciju Dārfūrā (ACP-EU/100.075/07/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

REZOLŪCIJA
   (1)

par labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs

ĀKK-ES Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) un kurā izdarīti grozījumi ar nolīgumu, kas groza 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā parakstīto Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū Nolīgums), jo īpaši tā 9., 68., 96. un 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) un kurā izdarīti grozījumi ar nolīgumu, kas groza 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā parakstīto Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū Nolīgums), jo īpaši tā 9., 68., 96. un 97. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 2003. gada 31. oktobra Konvenciju par cīņu pret korupciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2003. gada 31. oktobra Konvenciju par cīņu pret korupciju,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (ICC) izveidi Romā 1998. gada 17. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas (ICC) izveidi Romā 1998. gada 17. jūlijā,

| — | ņemot vērā ANO 1996. gada 16. decembra Deklarāciju par korupcijas un kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos tirdzniecības darījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1996. gada 16. decembra Deklarāciju par korupcijas un kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos tirdzniecības darījumos,

| — | ņemot vērā Amerikas Konvenciju par cīņu pret korupciju, kas pieņemta Karakasā 1996. gada 29. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Konvenciju par cīņu pret korupciju, kas pieņemta Karakasā 1996. gada 29. martā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu, kas pieņemta Āfrikas Savienības asamblejas otrajā kārtējā sesijā Maputo 2003. gada 11. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu, kas pieņemta Āfrikas Savienības asamblejas otrajā kārtējā sesijā Maputo 2003. gada 11. jūlijā,

| — | ņemot vērā ESAO 1997. gada 21. novembra Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos uzņēmējdarbības darījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 1997. gada 21. novembra Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos uzņēmējdarbības darījumos,

| — | ņemot vērā valstu likumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas piemērojami ĀKK un ES valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu likumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas piemērojami ĀKK un ES valstīs,

| — | ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti,

| — | ņemot vērā 2003. gada 2. jūnijā G8 sammitā Evianā pieņemto deklarāciju “Cīņa pret korupciju un pārredzamības uzlabošana” un ņemot vērā 2007. gada 8. jūnijā G8 sammitā Hailigendammā (Vācija) pieņemto deklarāciju “Izaugsme un atbildība Āfrikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 2. jūnijā G8 sammitā Evianā pieņemto deklarāciju “Cīņa pret korupciju un pārredzamības uzlabošana” un ņemot vērā 2007. gada 8. jūnijā G8 sammitā Hailigendammā (Vācija) pieņemto deklarāciju “Izaugsme un atbildība Āfrikā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 2/2005 par Eiropas Attīstības fonda (EAF) palīdzību no budžeta ĀKK valstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 2/2005 par Eiropas Attīstības fonda (EAF) palīdzību no budžeta ĀKK valstīm (2),

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2005. gada jūlijā pieņemtos Norādījumus par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2005. gada jūlijā pieņemtos Norādījumus par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas pārskatu par Ieguves rūpniecību 2004. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas pārskatu par Ieguves rūpniecību 2004. gadā,

| — | ņemot vērā Finanšu darbības darba grupas (FATF) 40 ieteikums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu darbības darba grupas (FATF) 40 ieteikums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu,

| — | ņemot vērā FATF plenārsēdes, kas notika no 2006. gada 9. līdz 13. oktobrim Vankūverā, rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FATF plenārsēdes, kas notika no 2006. gada 9. līdz 13. oktobrim Vankūverā, rezultātus,

| — | ņemot vērā iniciatīvas “Publicē savus izdevumus” (“Publish What You Pay”, PWYP) un “Publicē savus ieņēmumus” (“Publish What You Earn”, PWYE), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvas “Publicē savus izdevumus” (“Publish What You Pay”, PWYP) un “Publicē savus ieņēmumus” (“Publish What You Earn”, PWYE),

| — | ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) principus un kritērijus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) principus un kritērijus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības sniegto atbalstu Kimberli procesa sertifikācijas shēmai dimantu importam un eksportam, kā arī ĀKK valstu līdzdalībai Kimberli procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības sniegto atbalstu Kimberli procesa sertifikācijas shēmai dimantu importam un eksportam, kā arī ĀKK valstu līdzdalībai Kimberli procesā,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) un EK Regulu Nr. 2173/2005, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) un EK Regulu Nr. 2173/2005,

| — | ņemot vērā Āfrikas meža tiesību aktu ieviešanas un pārvaldības shēmu, kas pieņemta 2003. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas meža tiesību aktu ieviešanas un pārvaldības shēmu, kas pieņemta 2003. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta Rezolūciju (3) par Eiropas Savienības attīstības politikas pārvaldību un 2006. gada 6. aprīļa Rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta Rezolūciju (3) par Eiropas Savienības attīstības politikas pārvaldību un 2006. gada 6. aprīļa Rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (4),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 24. novembra Rezolūciju par valstu parlamentu lomu, īstenojot Kotonū partnerattiecību nolīgumu, un Rezolūciju par lauksaimniecības un kalnrūpniecības precēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 24. novembra Rezolūciju par valstu parlamentu lomu, īstenojot Kotonū partnerattiecību nolīgumu, un Rezolūciju par lauksaimniecības un kalnrūpniecības precēm (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejai “ES Āfrikas stratēģija”. Mērķis — “Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas attīstības paātrināšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejai “ES Āfrikas stratēģija”. Mērķis — “Eiropas un Āfrikas pakts Āfrikas attīstības paātrināšanai”,

| — | ņemot vērā Pasaules Parlamentāriešu pretkorupcijas organizācijas (GOPAC) sagatavoto parlamentāriešu rokasgrāmatu par korupcijas kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Parlamentāriešu pretkorupcijas organizācijas (GOPAC) sagatavoto parlamentāriešu rokasgrāmatu par korupcijas kontroli,

| — | ņemot vērā organizācijas Transparency International2006. gada 6. novembrī Berlīnē publicēto 2006. gada korupcijas uztveres indeksu (CPI), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Transparency International2006. gada 6. novembrī Berlīnē publicēto 2006. gada korupcijas uztveres indeksu (CPI),

| — | ņemot vērā Apvienotās parlamentārās asamblejas prezidija 2006. gada 23.-27. februāra faktu noskaidrošanas brauciena uz Mauritāniju ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās parlamentārās asamblejas prezidija 2006. gada 23.-27. februāra faktu noskaidrošanas brauciena uz Mauritāniju ziņojumu,

| — | ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/3937/07/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politisko lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/3937/07/galīgā redakcija),

| A. | atbalstot valstu atbildības principu savu valstu un visu pilsoņu priekšā par valsts ieņēmumu un izdevumu pārvaldību; |
| --- | --- |

A.

atbalstot valstu atbildības principu savu valstu un visu pilsoņu priekšā par valsts ieņēmumu un izdevumu pārvaldību;

| B. | tā kā ekonomiskiem un finanšu ieguvumiem, kas gūti no dabas bagātību izmantošanas, ir jāparādās kā ievērojamam tautas attīstības pieaugumam; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomiskiem un finanšu ieguvumiem, kas gūti no dabas bagātību izmantošanas, ir jāparādās kā ievērojamam tautas attīstības pieaugumam;

| C. | tā kā to valstu valdībām, kurās ir lieli dabas resursi, ir pienākums un atbildība savus ieņēmumus pirmām kārtām izmantot, lai apmierinātu savu iedzīvotāju pamatvajadzības, jo īpaši veselības un izglītības nozarēs, kā arī lai cīnītos pret nabadzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā to valstu valdībām, kurās ir lieli dabas resursi, ir pienākums un atbildība savus ieņēmumus pirmām kārtām izmantot, lai apmierinātu savu iedzīvotāju pamatvajadzības, jo īpaši veselības un izglītības nozarēs, kā arī lai cīnītos pret nabadzību;

| D. | tā kā, lai panāktu labu pārvaldību, ir jāņem vērā fakts, ka šiem ieņēmumiem ir daudz lielāka pievienotā vērtība, ja dabas resursus apstrādā un bagātina pašās valstīs, nevis tad, kad tos eksportē kā izejvielas; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai panāktu labu pārvaldību, ir jāņem vērā fakts, ka šiem ieņēmumiem ir daudz lielāka pievienotā vērtība, ja dabas resursus apstrādā un bagātina pašās valstīs, nevis tad, kad tos eksportē kā izejvielas;

| E. | tā kā arī ārvalstu valdību un kompetento valsts iestāžu pienākums ir izmantot ieņēmumus no savu valstu dabas resursiem atbildīgi, lai no tiem gūtu tiešu labumu pašreizējie un turpmākie iedzīvotāji; |
| --- | --- |

E.

tā kā arī ārvalstu valdību un kompetento valsts iestāžu pienākums ir izmantot ieņēmumus no savu valstu dabas resursiem atbildīgi, lai no tiem gūtu tiešu labumu pašreizējie un turpmākie iedzīvotāji;

| F. | tā kā dabas resursu izmantošana var kļūt par ilgtspējīgas attīstības spēku, ja samazina tās negatīvo sociālo un vides ietekmi un ja tiek godīgi sadalīti tās ieguvumi un izmaksas; |
| --- | --- |

F.

tā kā dabas resursu izmantošana var kļūt par ilgtspējīgas attīstības spēku, ja samazina tās negatīvo sociālo un vides ietekmi un ja tiek godīgi sadalīti tās ieguvumi un izmaksas;

| G. | tā kā to valstu iedzīvotājiem, kurās ir lieli dabas resursi, ir neatņemamas tiesības visgodīgākajā iespējamajā veidā gūt labumu no iegūtajām bagātībām un ekonomiskās izaugsmes potenciāla; |
| --- | --- |

G.

tā kā to valstu iedzīvotājiem, kurās ir lieli dabas resursi, ir neatņemamas tiesības visgodīgākajā iespējamajā veidā gūt labumu no iegūtajām bagātībām un ekonomiskās izaugsmes potenciāla;

| H. | tā kā attiecīgajiem uzņēmumiem ir pienākums nodrošināt, lai to ieguldījumi veicina ilgtspējīgu attīstību tajās valstīs, kuru lielos dabas resursus tie izmanto; |
| --- | --- |

H.

tā kā attiecīgajiem uzņēmumiem ir pienākums nodrošināt, lai to ieguldījumi veicina ilgtspējīgu attīstību tajās valstīs, kuru lielos dabas resursus tie izmanto;

| I. | tā kā pārredzamības trūkums attiecībā uz likumīgiem maksājumiem, kurus šie uzņēmumi veic valstu valdībām, ir būtisks uzņēmējdarbības risks, ciktāl tas pakļauj šos uzņēmumus apsūdzībām par līdzdalību korupcijā un mazina to darbības likumību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārredzamības trūkums attiecībā uz likumīgiem maksājumiem, kurus šie uzņēmumi veic valstu valdībām, ir būtisks uzņēmējdarbības risks, ciktāl tas pakļauj šos uzņēmumus apsūdzībām par līdzdalību korupcijā un mazina to darbības likumību;

| J. | tā kā Eiropas valdību pienākums ir cīnīties pret šādu rīcību; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas valdību pienākums ir cīnīties pret šādu rīcību;

| K. | tā kā slikta pārvalde un pārredzamības trūkums attiecībā uz valdības ienākumu pārvaldību saistībā ar dabas resursiem var padziļināt politisko korupciju un palielināt valsts līdzekļu piesavināšanās risku; |
| --- | --- |

K.

tā kā slikta pārvalde un pārredzamības trūkums attiecībā uz valdības ienākumu pārvaldību saistībā ar dabas resursiem var padziļināt politisko korupciju un palielināt valsts līdzekļu piesavināšanās risku;

| L. | ņemot vērā pasaules naftas cenu kāpumu pēdējo 36 mēnešu laikā un iegūto ieņēmumu pārpalikumu; |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā pasaules naftas cenu kāpumu pēdējo 36 mēnešu laikā un iegūto ieņēmumu pārpalikumu;

| M. | tā kā ievērojami ienākumi no dabas resursu, jo īpaši naftas, izmantošanas jaunattīstības valstīs var radīt nopietnu ekonomisko un sociālo nelīdzsvarotību, saasināt sociālo netaisnību un pat sekmēt vardarbīgas situācijas rašanos, ja tie netiek pareizi izmantoti, lai gūtu labumu visas iedzīvotāju grupas un veicinātu valsts attīstība, un tā kā attiecībā uz naftu pastāv risks iegūt mākslīgi augstus izaugsmes rādītājus, kaitējot tautas attīstības rādītājiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā ievērojami ienākumi no dabas resursu, jo īpaši naftas, izmantošanas jaunattīstības valstīs var radīt nopietnu ekonomisko un sociālo nelīdzsvarotību, saasināt sociālo netaisnību un pat sekmēt vardarbīgas situācijas rašanos, ja tie netiek pareizi izmantoti, lai gūtu labumu visas iedzīvotāju grupas un veicinātu valsts attīstība, un tā kā attiecībā uz naftu pastāv risks iegūt mākslīgi augstus izaugsmes rādītājus, kaitējot tautas attīstības rādītājiem;

| N. | tā kā Eiropas Parlaments 2004. gada martā pieņēma grozījumu direktīvai par pārredzamības prasībām, kurā tas aicina ES dalībvalstis mudināt Eiropas biržās kotētos uzņēmumus publicēt valdībām veiktos maksājumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Parlaments 2004. gada martā pieņēma grozījumu direktīvai par pārredzamības prasībām, kurā tas aicina ES dalībvalstis mudināt Eiropas biržās kotētos uzņēmumus publicēt valdībām veiktos maksājumus;

| O. | tā kā pārvaldības un atbildības uzlabošana valsts finanšu vadībā samazina konfliktu riskus attiecībā uz dabas resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā pārvaldības un atbildības uzlabošana valsts finanšu vadībā samazina konfliktu riskus attiecībā uz dabas resursu izmantošanu;

| P. | tā kā būtisks nodokļu pārredzamības palielinājums un valsts korupcijas izskaušana palīdzētu mazināt politisko risku un sekmētu stabilāku vidi, kas nodrošinātu valsts un ārvalstu ieguldījumus, jo īpaši ieguves rūpniecības nozarē, kā to atzinuši institucionālie investori, kuri kopumā pārvalda 12,3 miljardus eiro lielus līdzekļus; |
| --- | --- |

P.

tā kā būtisks nodokļu pārredzamības palielinājums un valsts korupcijas izskaušana palīdzētu mazināt politisko risku un sekmētu stabilāku vidi, kas nodrošinātu valsts un ārvalstu ieguldījumus, jo īpaši ieguves rūpniecības nozarē, kā to atzinuši institucionālie investori, kuri kopumā pārvalda 12,3 miljardus eiro lielus līdzekļus;

| Q. | ņemot vērā, ka nodokļu pārredzamība un energoapgādes drošība ir savstarpēji saistītas, ņemot vērā to, ka korupcija un slikta pārvaldība valstīs, kas piegādā enerģiju, var pastiprināt vilšanos attiecībā uz enerģētikas nozari un radīt draudus energoietaisēm, šādi samazinot piegāžu nokļūšanu pasaules tirgos; |
| --- | --- |

Q.

ņemot vērā, ka nodokļu pārredzamība un energoapgādes drošība ir savstarpēji saistītas, ņemot vērā to, ka korupcija un slikta pārvaldība valstīs, kas piegādā enerģiju, var pastiprināt vilšanos attiecībā uz enerģētikas nozari un radīt draudus energoietaisēm, šādi samazinot piegāžu nokļūšanu pasaules tirgos;

| R. | tā kā slikta pārvaldība un pārredzamības trūkums attiecībā uz dabas resursu izmantošanu var arī radīt nopietnu ietekmi uz vidi — pārmērīga mežu izciršana var potenciāli radīt pārtuksnešošanos, citas klimata pārmaiņas un kaitējumu videi, ietekmēt cilvēkus, faunu un floru; |
| --- | --- |

R.

tā kā slikta pārvaldība un pārredzamības trūkums attiecībā uz dabas resursu izmantošanu var arī radīt nopietnu ietekmi uz vidi — pārmērīga mežu izciršana var potenciāli radīt pārtuksnešošanos, citas klimata pārmaiņas un kaitējumu videi, ietekmēt cilvēkus, faunu un floru;

| S. | tā kā iedzīvotāji tajās teritorijās, kurās izmanto dabas resursus, negūst pietiekamu labumu no iegūtajiem ieņēmumiem, un turklāt viņus bieži ietekmē šādas darbības nopietnā ietekme uz vidi, piemēram, gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums; |
| --- | --- |

S.

tā kā iedzīvotāji tajās teritorijās, kurās izmanto dabas resursus, negūst pietiekamu labumu no iegūtajiem ieņēmumiem, un turklāt viņus bieži ietekmē šādas darbības nopietnā ietekme uz vidi, piemēram, gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums;

| T. | tā kā dabas resursi ir ne tikai minerālu resursi, bet arī fauna un flora, tīrs ūdens un tīrs gaiss, kas ir jāaizsargā vai jāuzlabo; |
| --- | --- |

T.

tā kā dabas resursi ir ne tikai minerālu resursi, bet arī fauna un flora, tīrs ūdens un tīrs gaiss, kas ir jāaizsargā vai jāuzlabo;

| U. | ņemot vērā videi draudzīgas labas prakses īstenošanas nozīmi saistībā ar naftas resursu un ĀKK valstu galveno dabas resursu vadību; |
| --- | --- |

U.

ņemot vērā videi draudzīgas labas prakses īstenošanas nozīmi saistībā ar naftas resursu un ĀKK valstu galveno dabas resursu vadību;

| V. | tā kā ir svarīgi valsts amatpersonu vidū veicināt tādas vērtības un labās īpašības kā neieinteresētību, integritāti, atbildību, pārredzamību un godīgumu, lai padarītu korupciju neiedomājamu vai neiespējamu; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir svarīgi valsts amatpersonu vidū veicināt tādas vērtības un labās īpašības kā neieinteresētību, integritāti, atbildību, pārredzamību un godīgumu, lai padarītu korupciju neiedomājamu vai neiespējamu;

| W. | tā kā integritātes un ētisko standartu ievērošana galvenokārt ir veids, kādā iedzīvotājus nodrošina ar dabas resursu izmantošanas pakalpojumiem, kurus viņiem ir tiesības sagaidīt no valsts; |
| --- | --- |

W.

tā kā integritātes un ētisko standartu ievērošana galvenokārt ir veids, kādā iedzīvotājus nodrošina ar dabas resursu izmantošanas pakalpojumiem, kurus viņiem ir tiesības sagaidīt no valsts;

| X. | ņemot vērā vajadzību stiprināt jaunattīstības valstu parlamentu un demokrātisko iestāžu iespējas, lai tām ļautu efektīvi pildīt to izpildvaras uzraudzības un budžeta iestāžu pilnvaras; |
| --- | --- |

X.

ņemot vērā vajadzību stiprināt jaunattīstības valstu parlamentu un demokrātisko iestāžu iespējas, lai tām ļautu efektīvi pildīt to izpildvaras uzraudzības un budžeta iestāžu pilnvaras;

| Y. | tā kā nodrošinātība ar dabas resursiem pagātnē ne vienmēr ir bijusi svētība, bet drīzāk gan lāsts iesaistītajiem iedzīvotājiem valstīs, kurās trūkst demokrātiskas kontroles, atbildības un tiesiskuma, kad cīņa par resursiem ir veicinājusi korupciju un vardarbīgus konfliktus, kuros bieži ir cietuši vietējie iedzīvotāji; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nodrošinātība ar dabas resursiem pagātnē ne vienmēr ir bijusi svētība, bet drīzāk gan lāsts iesaistītajiem iedzīvotājiem valstīs, kurās trūkst demokrātiskas kontroles, atbildības un tiesiskuma, kad cīņa par resursiem ir veicinājusi korupciju un vardarbīgus konfliktus, kuros bieži ir cietuši vietējie iedzīvotāji;

| Z. | tā kā straujas ekonomiskas izaugsmes valstu, piemēram, Ķīnas, augošais pieprasījums pēc dabas resursiem ir paātrinājis starptautisko cīņu par šādiem resursiem un bieži vien paildzinājis nedemokrātisku režīmu pastāvēšanu, vardarbīgus konfliktus un cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

Z.

tā kā straujas ekonomiskas izaugsmes valstu, piemēram, Ķīnas, augošais pieprasījums pēc dabas resursiem ir paātrinājis starptautisko cīņu par šādiem resursiem un bieži vien paildzinājis nedemokrātisku režīmu pastāvēšanu, vardarbīgus konfliktus un cilvēktiesību pārkāpumus;

| AA. | tā kā noteikti uzņēmumi neievēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) darba pamatstandartus, par kuriem panākta vienošanās, un ir atbildīgi par letāliem negadījumiem un bērnu darba izmantošanu; tā kā šie uzņēmumi ir arī galvenais virzītājspēks arvien plašākai mežu izciršanai Āfrikā un Āfrikas ziloņkaula nelegālās tirdzniecības pieaugumam, bet daži no tiem ir atkārtoti pieķerti, nelegāli zvejojot Āfrikas ūdeņos; |
| --- | --- |

AA.

tā kā noteikti uzņēmumi neievēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) darba pamatstandartus, par kuriem panākta vienošanās, un ir atbildīgi par letāliem negadījumiem un bērnu darba izmantošanu; tā kā šie uzņēmumi ir arī galvenais virzītājspēks arvien plašākai mežu izciršanai Āfrikā un Āfrikas ziloņkaula nelegālās tirdzniecības pieaugumam, bet daži no tiem ir atkārtoti pieķerti, nelegāli zvejojot Āfrikas ūdeņos;

| 1. | aicina ĀKK valstis visus ieņēmumus no dabas resursu izmantošanas prioritāri piešķirt to iedzīvotāju pamatvajadzību apmierināšanai, jo īpaši veselības, izglītības, dabas resursu un vides saglabāšanas jomās, šādi palīdzot panākt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); |
| --- | --- |

1.

aicina ĀKK valstis visus ieņēmumus no dabas resursu izmantošanas prioritāri piešķirt to iedzīvotāju pamatvajadzību apmierināšanai, jo īpaši veselības, izglītības, dabas resursu un vides saglabāšanas jomās, šādi palīdzot panākt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);

| 2. | aicina ĀKK un Eiropas valstis ievērot un pilnībā īstenot Kotonū Nolīguma definīcijas un ieteikumus attiecībā uz labu pārvaldību (9. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

2.

aicina ĀKK un Eiropas valstis ievērot un pilnībā īstenot Kotonū Nolīguma definīcijas un ieteikumus attiecībā uz labu pārvaldību (9. panta 3. punkts);

| 3. | aicina dalībvalstis un Komisiju, rūpējoties par labu pārvaldību, piešķirt lielāku nozīmi apstrādes nozares attīstībai ĀKK valstīs, nevis Eiropas uzņēmumiem nodrošināt pieeju ĀKK valstu dabas resursiem; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis un Komisiju, rūpējoties par labu pārvaldību, piešķirt lielāku nozīmi apstrādes nozares attīstībai ĀKK valstīs, nevis Eiropas uzņēmumiem nodrošināt pieeju ĀKK valstu dabas resursiem;

| 4. | aicina ĀKK grupas Āfrikas valstis ratificēt Āfrikas Savienības Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu; aicina Karību reģiona valstis ratificēt Amerikas Konvenciju par cīņu pret korupciju; aicina visas ĀKK un ES dalībvalstis ratificēt ANO Konvenciju par cīņu pret korupciju un ANO Deklarāciju par korupcijas un kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos tirdzniecības darījumos, kā arī ieviest konkrētus mehānismus iepriekš minētā 3. punkta noteikumu efektīvai uzraudzībai un īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

aicina ĀKK grupas Āfrikas valstis ratificēt Āfrikas Savienības Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu; aicina Karību reģiona valstis ratificēt Amerikas Konvenciju par cīņu pret korupciju; aicina visas ĀKK un ES dalībvalstis ratificēt ANO Konvenciju par cīņu pret korupciju un ANO Deklarāciju par korupcijas un kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos tirdzniecības darījumos, kā arī ieviest konkrētus mehānismus iepriekš minētā 3. punkta noteikumu efektīvai uzraudzībai un īstenošanai;

| 5. | aicina Eiropas Savienības dalībvalstu un ĀKK valstu valdības pieņemt un palīdzēt ieviest praksē principus, kas noteikti privātās iniciatīvās labākas pārvaldības sekmēšanai saistībā ar tādu ieņēmumu vadību, kas iegūti no dabas resursiem, piemēram, EITI un “Publish What You Pay” un “Publish What You Earn” kampaņās; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Savienības dalībvalstu un ĀKK valstu valdības pieņemt un palīdzēt ieviest praksē principus, kas noteikti privātās iniciatīvās labākas pārvaldības sekmēšanai saistībā ar tādu ieņēmumu vadību, kas iegūti no dabas resursiem, piemēram, EITI un “Publish What You Pay” un “Publish What You Earn” kampaņās;

| 6. | aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstu valdības veicināt EITI pilnveidošanu un pilnīgu īstenošanu, jo īpaši, sagatavojot noteikumus par obligātu pārredzamību, ieviešot efektīvus kontroles mehānismus un īstenojot piekto kritēriju, kas ietver pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdalību EITI iniciatīvās, kā arī veicot finanšu iemaksas EITI ieguldījumu fondā; |
| --- | --- |

6.

aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstu valdības veicināt EITI pilnveidošanu un pilnīgu īstenošanu, jo īpaši, sagatavojot noteikumus par obligātu pārredzamību, ieviešot efektīvus kontroles mehānismus un īstenojot piekto kritēriju, kas ietver pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdalību EITI iniciatīvās, kā arī veicot finanšu iemaksas EITI ieguldījumu fondā;

| 7. | aicina ĀKK valstis nodrošināt, lai ieņēmumus arī izmanto šo valstu ekonomikas dažādošanai un saimniecisko darbību ražošanas procesa uzlabošanai attīstītākā pakāpē, nevis aprobežojas tikai ar dabas resursu ieguvi; |
| --- | --- |

7.

aicina ĀKK valstis nodrošināt, lai ieņēmumus arī izmanto šo valstu ekonomikas dažādošanai un saimniecisko darbību ražošanas procesa uzlabošanai attīstītākā pakāpē, nevis aprobežojas tikai ar dabas resursu ieguvi;

| 8. | aicina Eiropas Komisiju nosūtīt misijas uz jaunattīstības valstīm, kuras piegādā enerģiju, lai palīdzētu īstenot EITI; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Komisiju nosūtīt misijas uz jaunattīstības valstīm, kuras piegādā enerģiju, lai palīdzētu īstenot EITI;

| 9. | aicina visas ĀKK valstis, kuras ir oficiāli piekritušas EITI iniciatīvai, īstenot tās obligātos kritērijus praksē, jo īpaši piekto kritēriju, nodrošinot, lai pilsoniskā sabiedrība var veikt uzraudzību bez ierobežojumiem un jebkāda veida bailēm vai iebiedēšanas; |
| --- | --- |

9.

aicina visas ĀKK valstis, kuras ir oficiāli piekritušas EITI iniciatīvai, īstenot tās obligātos kritērijus praksē, jo īpaši piekto kritēriju, nodrošinot, lai pilsoniskā sabiedrība var veikt uzraudzību bez ierobežojumiem un jebkāda veida bailēm vai iebiedēšanas;

| 10. | mudina visas ar resursiem bagātās valstis, kuras parakstījušas Kotonū Nolīgumu un vēl nav oficiāli piekritušas EITI, pievienoties šai iniciatīvai, un aicina ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdības īstenot pilsoniskās sabiedrības rīcībspējas palielināšanas noteikumus, kas minēti Kotonū Nolīguma 7. pantā, kā arī ieteikumus, kas izstrādāti divos ĀKK Pilsoniskās sabiedrības forumos, kas notika 2002. gadā un 2006. gada aprīlī; |
| --- | --- |

10.

mudina visas ar resursiem bagātās valstis, kuras parakstījušas Kotonū Nolīgumu un vēl nav oficiāli piekritušas EITI, pievienoties šai iniciatīvai, un aicina ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdības īstenot pilsoniskās sabiedrības rīcībspējas palielināšanas noteikumus, kas minēti Kotonū Nolīguma 7. pantā, kā arī ieteikumus, kas izstrādāti divos ĀKK Pilsoniskās sabiedrības forumos, kas notika 2002. gadā un 2006. gada aprīlī;

| 11. | aicina visas ĀKK un ES valstu valdības mudināt visus investorus pievienoties EITI un ievērot citas iniciatīvas un konvencijas, kas sekmē labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

aicina visas ĀKK un ES valstu valdības mudināt visus investorus pievienoties EITI un ievērot citas iniciatīvas un konvencijas, kas sekmē labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību attiecībā uz dabas resursu izmantošanu;

| 12. | aicina visas ĀKK un ES valstu valdības prasīt arī strauji augošas ekonomikas valstu valdībām ievērot savas saistības, piemēram, starptautisko darba pamatstandartu ievērošanu, bērnu darba likvidēšanu, kājnieku ieroču un vieglo ieroču (SALW) izplatības ierobežošanu, jo īpaši konfliktu zonās, kā arī izejvielu un kokmateriālu nelikumīga importa aizliegšanu; |
| --- | --- |

12.

aicina visas ĀKK un ES valstu valdības prasīt arī strauji augošas ekonomikas valstu valdībām ievērot savas saistības, piemēram, starptautisko darba pamatstandartu ievērošanu, bērnu darba likvidēšanu, kājnieku ieroču un vieglo ieroču (SALW) izplatības ierobežošanu, jo īpaši konfliktu zonās, kā arī izejvielu un kokmateriālu nelikumīga importa aizliegšanu;

| 13. | aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis nosūtīt atbalstu attīstības jomā ar resursiem bagātajā valstīm ar nosacījumu, ja tiek panākts progress attiecībā uz labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību saistībā ar dabas resursu vadību, pievienojoties un aktīvi īstenojot tādas iniciatīvas kā PWYP, PWYE un EITI; |
| --- | --- |

13.

aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis nosūtīt atbalstu attīstības jomā ar resursiem bagātajā valstīm ar nosacījumu, ja tiek panākts progress attiecībā uz labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību saistībā ar dabas resursu vadību, pievienojoties un aktīvi īstenojot tādas iniciatīvas kā PWYP, PWYE un EITI;

| 14. | prasa Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām un Eiropas Komisijai atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt pārredzamību ieguves rūpniecības nozarē, ieviešot piemērotus grāmatvedības standartus un uzņēmējdarbības tiesību noteikumus, ņemot vērā atbalstu, ko 2004. gada martā Eiropas Parlaments sniedza direktīvas par pārredzamību prasību grozījumam, kā arī Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumam “ES Āfrikas stratēģija”; |
| --- | --- |

14.

prasa Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām un Eiropas Komisijai atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt pārredzamību ieguves rūpniecības nozarē, ieviešot piemērotus grāmatvedības standartus un uzņēmējdarbības tiesību noteikumus, ņemot vērā atbalstu, ko 2004. gada martā Eiropas Parlaments sniedza direktīvas par pārredzamību prasību grozījumam, kā arī Komisijas 2005. gada 12. oktobra paziņojumam “ES Āfrikas stratēģija”;

| 15. | aicina visas iesaistītās puses īstenot standartus, kuros pieprasīta pārredzamība un lielāka atbildība saistībā ar valsts izdevumu un ieņēmumu pārvaldības sistēmām, tostarp:






  — | Parlamenta un tā iestāžu veikta budžeta kontrole, |
| --- | --- | --- |

15.

aicina visas iesaistītās puses īstenot standartus, kuros pieprasīta pārredzamība un lielāka atbildība saistībā ar valsts izdevumu un ieņēmumu pārvaldības sistēmām, tostarp:

—

Parlamenta un tā iestāžu veikta budžeta kontrole,

| — | budžetu un valsts izdevumu atsevišķa revīzija, ko veic neatkarīga revīzijas palāta, |
| --- | --- |

—

budžetu un valsts izdevumu atsevišķa revīzija, ko veic neatkarīga revīzijas palāta,

| — | valsts budžetu pārredzamība, |
| --- | --- |

—

valsts budžetu pārredzamība,

| — | valsts ieņēmumu un izdevumu uzraudzība ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

valsts ieņēmumu un izdevumu uzraudzība ĀKK valstīs,

| — | to uzņēmumu atbildība, uz kuriem attiecas noteikumi par informācijas izpaušanu; |
| --- | --- |

—

to uzņēmumu atbildība, uz kuriem attiecas noteikumi par informācijas izpaušanu;

| 16. | aicina visus dalībniekus nodrošināt, lai enerģijas piegādātāju valstu valdības, kuras ir pieredzējušas nopietnas pārvaldības problēmas un korupciju, negūst labumu no nebūtiskas palīdzības, izdevīgiem tirdzniecības noteikumiem vai citām priekšrocībām līdz laikam, kad tās sniedz pierādījumus par skaitliski aprēķināmiem centieniem panākt lielāku pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz valsts budžetu; |
| --- | --- |

16.

aicina visus dalībniekus nodrošināt, lai enerģijas piegādātāju valstu valdības, kuras ir pieredzējušas nopietnas pārvaldības problēmas un korupciju, negūst labumu no nebūtiskas palīdzības, izdevīgiem tirdzniecības noteikumiem vai citām priekšrocībām līdz laikam, kad tās sniedz pierādījumus par skaitliski aprēķināmiem centieniem panākt lielāku pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz valsts budžetu;

| 17. | aicina visus divpusējos un daudzpusējos līdzekļu piešķīrējus un eksporta kredītu aģentūras izstrādāt nosacījumu kopumu, kas nav tikai abstrakti, bet kuru pamatā ir valdību pārstāvības atbildība pret saviem iedzīvotājiem un partnerības sistēma, kurā atbalsts, kas nav humānā palīdzība, tiek piešķirts ar nosacījumiem saskaņā ar virkni konkrētu kritēriju, par kuriem panākta vienošanās, un jo īpaši — valsts pārredzamību attiecībā uz ieņēmumiem no dabas resursu izmantošanas saskaņā ar principiem, kuri kodificēti “SVF norādījumos par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību”; |
| --- | --- |

17.

aicina visus divpusējos un daudzpusējos līdzekļu piešķīrējus un eksporta kredītu aģentūras izstrādāt nosacījumu kopumu, kas nav tikai abstrakti, bet kuru pamatā ir valdību pārstāvības atbildība pret saviem iedzīvotājiem un partnerības sistēma, kurā atbalsts, kas nav humānā palīdzība, tiek piešķirts ar nosacījumiem saskaņā ar virkni konkrētu kritēriju, par kuriem panākta vienošanās, un jo īpaši — valsts pārredzamību attiecībā uz ieņēmumiem no dabas resursu izmantošanas saskaņā ar principiem, kuri kodificēti “SVF norādījumos par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību”;

| 18. | aicina ĀKK un ES dalībvalstis nodrošināt, lai labas pārvaldības, pārredzamības un atbildības veicināšana attiecībā uz dabas resursu izmantošanu, ir savstarpēju uzņēmumu un kopīgi noteiktu kritēriju pamatā politiskajā dialogā, kas noteikts Kotonū Nolīguma 8. pantā; |
| --- | --- |

18.

aicina ĀKK un ES dalībvalstis nodrošināt, lai labas pārvaldības, pārredzamības un atbildības veicināšana attiecībā uz dabas resursu izmantošanu, ir savstarpēju uzņēmumu un kopīgi noteiktu kritēriju pamatā politiskajā dialogā, kas noteikts Kotonū Nolīguma 8. pantā;

| 19. | aicina ES dalībvalstu valdības nodrošināt, lai pārredzamības un demokrātiskas pārbaudes veicināšana attiecībā uz ieņēmumu izlietojumu valstīs, kuras piegādā enerģiju ES, ir kopīgās Eiropas enerģētikas stratēģijas prioritāte; |
| --- | --- |

19.

aicina ES dalībvalstu valdības nodrošināt, lai pārredzamības un demokrātiskas pārbaudes veicināšana attiecībā uz ieņēmumu izlietojumu valstīs, kuras piegādā enerģiju ES, ir kopīgās Eiropas enerģētikas stratēģijas prioritāte;

| 20. | iesaka turpmākajā “ES un Āfrikas kopīgajā stratēģijā” īpaši izcelt labas pārvaldības, pārredzamības un atbildības jautājumus attiecībā uz dabas resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

iesaka turpmākajā “ES un Āfrikas kopīgajā stratēģijā” īpaši izcelt labas pārvaldības, pārredzamības un atbildības jautājumus attiecībā uz dabas resursu izmantošanu;

| 21. | mudina īstenot labu praksi naftas resursu pārvaldības jomā, kā tas noteikts “SVF norādījumos par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību”; |
| --- | --- |

21.

mudina īstenot labu praksi naftas resursu pārvaldības jomā, kā tas noteikts “SVF norādījumos par finanšu līdzekļu ieņēmumu pārredzamību”;

| 22. | aicina ĀKK un ES valstu valdības un parlamentus nodrošināt, lai dabas resursu izmantošana nerada lielu ekoloģisko nelīdzsvarotību; šajā sakarā ar bažām atzīmē, ka pārmērīga koku izciršana var izraisīt pārtuksnešošanos un citas klimata pārmaiņas, pret ko ir attiecīgi jārīkojas ar atbildīgas mežsaimniecības un attiecīgas mežu atjaunošanas prakšu palīdzību, kā arī aicina tos uzņēmumus, kas izmantot dabas resursus, ievērot vides standartus; |
| --- | --- |

22.

aicina ĀKK un ES valstu valdības un parlamentus nodrošināt, lai dabas resursu izmantošana nerada lielu ekoloģisko nelīdzsvarotību; šajā sakarā ar bažām atzīmē, ka pārmērīga koku izciršana var izraisīt pārtuksnešošanos un citas klimata pārmaiņas, pret ko ir attiecīgi jārīkojas ar atbildīgas mežsaimniecības un attiecīgas mežu atjaunošanas prakšu palīdzību, kā arī aicina tos uzņēmumus, kas izmantot dabas resursus, ievērot vides standartus;

| 23. | aicina valstu un reģionālās valdības, parlamentus un iestādes nodrošināt, lai dabas resursu likumīga izmantošana veido daļu no vides aizsardzības plāna, kas virzīts uz pasākumiem, lai aizsargātu gaisu, ūdeni un augsni, kā arī saglabātu faunas un floras dažādību; |
| --- | --- |

23.

aicina valstu un reģionālās valdības, parlamentus un iestādes nodrošināt, lai dabas resursu likumīga izmantošana veido daļu no vides aizsardzības plāna, kas virzīts uz pasākumiem, lai aizsargātu gaisu, ūdeni un augsni, kā arī saglabātu faunas un floras dažādību;

| 24. | aicina visas valdības pieņemt tiesību aktus, kas aizliedz nelegāli izstrādātu kokmateriālu importu, un vienlaikus pārliecināties, lai valsts pasūtījuma procedūras ir ierobežotas attiecībā uz kokmateriāliem no ilgtspējīgiem un likumīgiem avotiem; |
| --- | --- |

24.

aicina visas valdības pieņemt tiesību aktus, kas aizliedz nelegāli izstrādātu kokmateriālu importu, un vienlaikus pārliecināties, lai valsts pasūtījuma procedūras ir ierobežotas attiecībā uz kokmateriāliem no ilgtspējīgiem un likumīgiem avotiem;

| 25. | aicina visas kokmateriālu ražotājvalstis nodrošināt ilgtspējīgu mežizstrādi attiecībā uz visiem vietējiem kokmateriāliem, ievērojot vietējo iedzīvotāju tiesības un ņemot vērā ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

25.

aicina visas kokmateriālu ražotājvalstis nodrošināt ilgtspējīgu mežizstrādi attiecībā uz visiem vietējiem kokmateriāliem, ievērojot vietējo iedzīvotāju tiesības un ņemot vērā ietekmi uz vidi;

| 26. | aicina ES veikt visaptverošu un oficiālu pētījumu mežsaimniecības jomā, stiprināt vietējo kopienu zemes lietošanas un pieejas tiesības un nodrošināt nozīmīgu sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

26.

aicina ES veikt visaptverošu un oficiālu pētījumu mežsaimniecības jomā, stiprināt vietējo kopienu zemes lietošanas un pieejas tiesības un nodrošināt nozīmīgu sabiedrības līdzdalību;

| 27. | mudina visas dimantu tirdzniecībā iesaistītās valstis pilnībā pievienoties Kimberli sertifikācijas sistēmai attiecībā uz neapstrādātu dimantu starptautisko tirdzniecību; uzsver progresa nozīmi virzībā uz dalībvalstu un dimantu rūpniecības neatkarīgu atbilstības pārbaudi, kā arī iespēju nodrošināt, lai Kimberli procesa dalībnieki var uzraudzīt dimantu rūpniecības atbilstību; |
| --- | --- |

27.

mudina visas dimantu tirdzniecībā iesaistītās valstis pilnībā pievienoties Kimberli sertifikācijas sistēmai attiecībā uz neapstrādātu dimantu starptautisko tirdzniecību; uzsver progresa nozīmi virzībā uz dalībvalstu un dimantu rūpniecības neatkarīgu atbilstības pārbaudi, kā arī iespēju nodrošināt, lai Kimberli procesa dalībnieki var uzraudzīt dimantu rūpniecības atbilstību;

| 28. | aicina ANO Drošības padomes locekļus pieņemt definīciju terminam “konflikta resursi” un Miera uzturēšanas komisijas pilnvarās iekļaut dabas resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

28.

aicina ANO Drošības padomes locekļus pieņemt definīciju terminam “konflikta resursi” un Miera uzturēšanas komisijas pilnvarās iekļaut dabas resursu pārvaldību;

| 29. | mudina izveidot un pareizi lietot informācijas sistēmas, piemēram, kalnrūpniecības datu bāzi; |
| --- | --- |

29.

mudina izveidot un pareizi lietot informācijas sistēmas, piemēram, kalnrūpniecības datu bāzi;

| 30. | uzsver, ka uzņēmumi, kas izmanto dabas resursus, ir atbildīgi par pārredzamas ekonomikas vides veicināšanu, kas ievēro ilgtspējīgu attīstību, un ka šāda rīcība ir šo uzņēmumu interesēs; mudina tos šajā sakarā uzsākt kolektīvas iniciatīvas, piemēram, ekoloģiski “tīru” uzņēmumu sertificēšanu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka uzņēmumi, kas izmanto dabas resursus, ir atbildīgi par pārredzamas ekonomikas vides veicināšanu, kas ievēro ilgtspējīgu attīstību, un ka šāda rīcība ir šo uzņēmumu interesēs; mudina tos šajā sakarā uzsākt kolektīvas iniciatīvas, piemēram, ekoloģiski “tīru” uzņēmumu sertificēšanu;

| 31. | norāda, ka saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. un 97. punktu nopietnos korupcijas gadījumos var uzsākt apspriežu procedūru; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. un 97. punktu nopietnos korupcijas gadījumos var uzsākt apspriežu procedūru;

| 32. | aicina ĀKK valstis uzsākt publiskas valsts debates par ieņēmumu no dabas resursiem izmantošanu un sociālo taisnīgumu; |
| --- | --- |

32.

aicina ĀKK valstis uzsākt publiskas valsts debates par ieņēmumu no dabas resursiem izmantošanu un sociālo taisnīgumu;

| 33. | prasa ĀKK naftas ražotājvalstīm ievērot, atbalstīt un veicināt pretkorupcijas aktīvistu un pārredzamības aizstāvju pasākumus; |
| --- | --- |

33.

prasa ĀKK naftas ražotājvalstīm ievērot, atbalstīt un veicināt pretkorupcijas aktīvistu un pārredzamības aizstāvju pasākumus;

| 34. | uzsver ĀKK valstu parlamentu nozīmi, lai veicinātu labu pārvaldību, un iesaka turpmākajā “ES un Āfrikas kopīgajā stratēģijā” atzīt un oficiāli noteikt šo nozīmi; |
| --- | --- |

34.

uzsver ĀKK valstu parlamentu nozīmi, lai veicinātu labu pārvaldību, un iesaka turpmākajā “ES un Āfrikas kopīgajā stratēģijā” atzīt un oficiāli noteikt šo nozīmi;

| 35. | aicina ĀKK un ES valstu un reģionālos parlamentus sadarboties kopīgi ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai izveidotu pārbaužu un līdzsvara sistēmu, tostarp kriminālprocesus, lai cīnītos pret korupciju valdībās un pārvaldes iestādēs; |
| --- | --- |

35.

aicina ĀKK un ES valstu un reģionālos parlamentus sadarboties kopīgi ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai izveidotu pārbaužu un līdzsvara sistēmu, tostarp kriminālprocesus, lai cīnītos pret korupciju valdībās un pārvaldes iestādēs;

| 36. | mudina valdības, iestādes un visus politiskos vadītājus piešķirt daļu no ieņēmumiem, kas gūti no dabas resursu atbildīgas izmantošanas, lai palielinātu ierēdņu, policistu un attiecīgo ekonomikas nozaru darbinieku algas ar mērķi padarīt korupciju mazāk pievilcīgu; |
| --- | --- |

36.

mudina valdības, iestādes un visus politiskos vadītājus piešķirt daļu no ieņēmumiem, kas gūti no dabas resursu atbildīgas izmantošanas, lai palielinātu ierēdņu, policistu un attiecīgo ekonomikas nozaru darbinieku algas ar mērķi padarīt korupciju mazāk pievilcīgu;

| 37. | aicina ĀKK valstu valdības un Eiropas Komisiju atbalstīt ĀKK valstu un reģionālos parlamentus to darbā, veicot budžeta iestādes pienākumus, ar dialoga, informācijas apmaiņas un potenciāla palielināšanas palīdzību; |
| --- | --- |

37.

aicina ĀKK valstu valdības un Eiropas Komisiju atbalstīt ĀKK valstu un reģionālos parlamentus to darbā, veicot budžeta iestādes pienākumus, ar dialoga, informācijas apmaiņas un potenciāla palielināšanas palīdzību;

| 38. | aicina Komisiju sagatavot paziņojumu, kurā definēta Eiropas Savienības stratēģija parlamentārās demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju sagatavot paziņojumu, kurā definēta Eiropas Savienības stratēģija parlamentārās demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanai jaunattīstības valstīs;

| 39. | mudina ĀKK valstu parlamentus izdarīt spiedienu un savām valdībām, lai cīnītos pret iekšējo korupciju un šādi veicinātu labāku valsts ieņēmumu pārvaldību, iekļaujot pretkorupcijas tiesību aktus un neatkarīgas uzraudzības mehānismus, kuru mērķis ir labāka pārredzamība vai plašāka piekļuve informācijai par ieņēmumiem, kas gūti no dabas resursu izmantošanas, izlietojumu un piešķiršanu; |
| --- | --- |

39.

mudina ĀKK valstu parlamentus izdarīt spiedienu un savām valdībām, lai cīnītos pret iekšējo korupciju un šādi veicinātu labāku valsts ieņēmumu pārvaldību, iekļaujot pretkorupcijas tiesību aktus un neatkarīgas uzraudzības mehānismus, kuru mērķis ir labāka pārredzamība vai plašāka piekļuve informācijai par ieņēmumiem, kas gūti no dabas resursu izmantošanas, izlietojumu un piešķiršanu;

| 40. | uzsver, ka ir arī būtiski ĀKK valstīs stiprināt tiesu sistēmu, neatkarīgas tiesu un augstākās revīzijas iestādes; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ir arī būtiski ĀKK valstīs stiprināt tiesu sistēmu, neatkarīgas tiesu un augstākās revīzijas iestādes;

| 41. | aicina ĀKK parlamentus pieņemt konkrētus labas pārvaldības rīcības kodeksus, lai novērstu jebkādu starptautiskās korupcijas risku; uzskata, ka parlamentāriešu ienākumu publicēšana arī varētu veicināt lielāku pārredzamību; |
| --- | --- |

41.

aicina ĀKK parlamentus pieņemt konkrētus labas pārvaldības rīcības kodeksus, lai novērstu jebkādu starptautiskās korupcijas risku; uzskata, ka parlamentāriešu ienākumu publicēšana arī varētu veicināt lielāku pārredzamību;

| 42. | aicina valstu un reģionālos parlamentus atbalstīt un atvieglot pilsoniskās sabiedrības pārstāvju darbību, lai cīnītos pret sliktu pārvaldību un korupciju, ļaujot tiem veikt savu darbu optimālos apstākļos un ar maksimālu rīcības brīvību, kā arī garantējot tiem iespējas, līdzekļus un vajadzīgos resursus; |
| --- | --- |

42.

aicina valstu un reģionālos parlamentus atbalstīt un atvieglot pilsoniskās sabiedrības pārstāvju darbību, lai cīnītos pret sliktu pārvaldību un korupciju, ļaujot tiem veikt savu darbu optimālos apstākļos un ar maksimālu rīcības brīvību, kā arī garantējot tiem iespējas, līdzekļus un vajadzīgos resursus;

| 43. | aicina pilsonisko sabiedrību un valstu parlamentus piedalīties efektīvā budžeta uzraudzībā, izmantojot valsts izdevumu pārraudzības pārskatus (PETS), kuros tiek veikts detalizēts ieņēmumu un izdevumu salīdzinājums, pamatojoties uz ESAO Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) piemērotajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

43.

aicina pilsonisko sabiedrību un valstu parlamentus piedalīties efektīvā budžeta uzraudzībā, izmantojot valsts izdevumu pārraudzības pārskatus (PETS), kuros tiek veikts detalizēts ieņēmumu un izdevumu salīdzinājums, pamatojoties uz ESAO Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) piemērotajiem kritērijiem;

| 44. | uzskata, ka ir jāsagatavo īpaši sociālie rādītāji, lai iegūtu detalizētākus datus attiecībā uz pārvaldības kvalitāti, ko panākuši Kotonū Nolīguma parakstītāji, un aicina nodrošināt pārredzamību iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām attiecībā uz saņemto līdzekļu pārvaldību; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ir jāsagatavo īpaši sociālie rādītāji, lai iegūtu detalizētākus datus attiecībā uz pārvaldības kvalitāti, ko panākuši Kotonū Nolīguma parakstītāji, un aicina nodrošināt pārredzamību iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām attiecībā uz saņemto līdzekļu pārvaldību;

| 45. | aicina valdības, iestādes un visus politiskos līderus nodrošināt, lai ierēdņi saņem īpašu apmācību un tiek informēti par dabas resursu atbildīgu lietošanu un videi draudzīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

45.

aicina valdības, iestādes un visus politiskos līderus nodrošināt, lai ierēdņi saņem īpašu apmācību un tiek informēti par dabas resursu atbildīgu lietošanu un videi draudzīgu izmantošanu;

| 46. | uzsver, ka cīņa pret korupciju var efektīvi sekmēt drošāku ieguldījumu apstākļu izveidi; aicina Eiropas Savienību kā līdzpriekšsēdētāju programmā “Valsts izdevumi un finanšu atbildība” (PEFA), kura sniedz standarta sistēmu fiduciārā riska novērtēšanai saņēmējās valstīs, iekļaut konkrētus PEFA rādītājus, lai mērītu korupcijas līmeni; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka cīņa pret korupciju var efektīvi sekmēt drošāku ieguldījumu apstākļu izveidi; aicina Eiropas Savienību kā līdzpriekšsēdētāju programmā “Valsts izdevumi un finanšu atbildība” (PEFA), kura sniedz standarta sistēmu fiduciārā riska novērtēšanai saņēmējās valstīs, iekļaut konkrētus PEFA rādītājus, lai mērītu korupcijas līmeni;

| 47. | aicina Komisiju izmantot šādi noteiktu korupcijas līmeni par pamatu labas pārvaldības veicināšanai un Kotonū Nolīguma 96. un 97. punktā minēto sarunu uzsākšanai attiecībā uz atbilstīgiem pasākumiem pret korumpētiem režīmiem; tomēr uzsver, ka labas pārvaldības veicināšana nedrīkst būt par pamatu atbalsta nosacījumu vienpusējai uzspiešanai; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju izmantot šādi noteiktu korupcijas līmeni par pamatu labas pārvaldības veicināšanai un Kotonū Nolīguma 96. un 97. punktā minēto sarunu uzsākšanai attiecībā uz atbilstīgiem pasākumiem pret korumpētiem režīmiem; tomēr uzsver, ka labas pārvaldības veicināšana nedrīkst būt par pamatu atbalsta nosacījumu vienpusējai uzspiešanai;

| 48. | uzsver reģionālo iniciatīvu, piemēram, Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisma (APRM), nozīmīgo lomu korupcijas samazināšanā un labas pārvaldības veicināšanā; uzsver, ka Āfrikas valstīm ir jāīsteno šīs iniciatīvas un Komisijai un dalībvalstīm jāsniedz šī uzdevuma veikšanai vajadzīgais tehniskais un finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

48.

uzsver reģionālo iniciatīvu, piemēram, Āfrikas salīdzinošās pārskatīšanas mehānisma (APRM), nozīmīgo lomu korupcijas samazināšanā un labas pārvaldības veicināšanā; uzsver, ka Āfrikas valstīm ir jāīsteno šīs iniciatīvas un Komisijai un dalībvalstīm jāsniedz šī uzdevuma veikšanai vajadzīgais tehniskais un finansiālais atbalsts;

| 49. | aicina tās Eiropas Savienības dalībvalstis, kurām ir finanšu centri, veikt visus vajadzīgos juridiskos un administratīvos pasākumus, lai garantētu nelegāli iegūtu līdzekļu nosūtīšanu atpakaļ uz izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

49.

aicina tās Eiropas Savienības dalībvalstis, kurām ir finanšu centri, veikt visus vajadzīgos juridiskos un administratīvos pasākumus, lai garantētu nelegāli iegūtu līdzekļu nosūtīšanu atpakaļ uz izcelsmes valsti;

| 50. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienības komisijai, Visāfrikas parlamentam un valstu un reģionālajiem parlamentiem, kā arī Pasaules Parlamentāriešu pretkorupcijas organizācijai (GOPAC). |
| --- | --- |

50.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienības komisijai, Visāfrikas parlamentam un valstu un reģionālajiem parlamentiem, kā arī Pasaules Parlamentāriešu pretkorupcijas organizācijai (GOPAC).

---

(1)  Pieņēma 2007. gada 28. jūnijā Vīsbādenē (Vācija).

(2)  OV C 249, 7.10.2005.

(3)  OV C 103 E, 29.4.2004., 550. lpp.

(4)  Vēl nav publicēts OV.

(5)  OV C 136, 9.6.2006., 17. lpp.

REZOLŪCIJA
   (1)

par ĀKK valstu sīkzemnieku nabadzības samazināšanu, sevišķi augļkopības, dārzeņkopības un puķkopības nozarē

ĀKK-ES Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam,

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma mērķus tirdzniecības jomā un nabadzības mazināšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma mērķus tirdzniecības jomā un nabadzības mazināšanā,

| — | ņemot vērā ANO ziņojumu par pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs, ko ANO īpašais referents sniedza ANO Cilvēktiesību komisijai 2002. gada martā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ziņojumu par pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs, ko ANO īpašais referents sniedza ANO Cilvēktiesību komisijai 2002. gada martā (2),

| — | ņemot vērā Keiptaunas Deklarāciju par nākamajām ĀKK un ES sarunām par jaunu kārtību tirdzniecībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Keiptaunas Deklarāciju par nākamajām ĀKK un ES sarunām par jaunu kārtību tirdzniecībā,

| — | ņemot vērā to, ka Pasaules Pārtikas organizācijas 1996. gada augstākā līmeņa sanāksmes nodoms līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kam ir nepietiekams uzturs, ne tuvu netiek sasniegts (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Pasaules Pārtikas organizācijas 1996. gada augstākā līmeņa sanāksmes nodoms līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kam ir nepietiekams uzturs, ne tuvu netiek sasniegts (3),

| — | ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) deklarāciju un tās saistības nabadzības izskaušanā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) deklarāciju un tās saistības nabadzības izskaušanā (4),

| — | ņemot vērā tiem sekojošos Apvienoto Nāciju Attīstības programmas sagatavotos pārskatus par tautas attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiem sekojošos Apvienoto Nāciju Attīstības programmas sagatavotos pārskatus par tautas attīstību,

| — | ņemot vērā ĀKK zemnieku organizāciju reģionālo tīklu 2006. gada 10. decembrī publicēto vidusposma pārskatu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPA) (5) un jau notiekošās sarunas par tiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK zemnieku organizāciju reģionālo tīklu 2006. gada 10. decembrī publicēto vidusposma pārskatu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPA) (5) un jau notiekošās sarunas par tiem,

| A. | tā kā saskaņā ar UNCTAD 2006. gada ziņojumu par vismazāk attīstītām valstīm galējā nabadzībā dzīvojošu cilvēku skaits pēdējos trīsdesmit gados ir vairāk nekā divkāršojies, pieaugot no 138 miljoniem 20. gadsimta sešdesmitajos gados līdz 334 miljoniem 2000. gadā, un, ja pašreizējās tendences saglabāsies, to cilvēku skaits, kuri dienā tērē mazāk kā vienu dolāru, pieaugs no 334 miljoniem līdz 471 miljonam 2010. gadā; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar UNCTAD 2006. gada ziņojumu par vismazāk attīstītām valstīm galējā nabadzībā dzīvojošu cilvēku skaits pēdējos trīsdesmit gados ir vairāk nekā divkāršojies, pieaugot no 138 miljoniem 20. gadsimta sešdesmitajos gados līdz 334 miljoniem 2000. gadā, un, ja pašreizējās tendences saglabāsies, to cilvēku skaits, kuri dienā tērē mazāk kā vienu dolāru, pieaugs no 334 miljoniem līdz 471 miljonam 2010. gadā;

| B. | tā kā bads, nepareizs uzturs un tas, ka miljoniem cilvēku nav pieejama pārtika, cita starpā ir gan jaunattīstības valstu, gan rūpnieciski attīstīto valstu valdību ekonomiskās, lauksaimniecības un tirdzniecības politikas sekas; |
| --- | --- |

B.

tā kā bads, nepareizs uzturs un tas, ka miljoniem cilvēku nav pieejama pārtika, cita starpā ir gan jaunattīstības valstu, gan rūpnieciski attīstīto valstu valdību ekonomiskās, lauksaimniecības un tirdzniecības politikas sekas;

| C. | tā kā lauksaimniecība vairumam ĀKK iedzīvotāju ir galvenā ekonomikas nozare un viņu eksistence ir atkarīga no lauksaimniecības ražošanas un ar to saistītajām darbībām, un tā kā nodarbinātība šajā nozarē ir aprēķināta 60 % līmenī visās ĀKK valstīs; tā kā 73 % no lauku iedzīvotājiem Āfrikā ir sīkzemnieki, kas piekopj pašnodrošinājuma lauksaimniecību, kuriem nodrošinātība ar pārtiku ir galvenā prioritāte; |
| --- | --- |

C.

tā kā lauksaimniecība vairumam ĀKK iedzīvotāju ir galvenā ekonomikas nozare un viņu eksistence ir atkarīga no lauksaimniecības ražošanas un ar to saistītajām darbībām, un tā kā nodarbinātība šajā nozarē ir aprēķināta 60 % līmenī visās ĀKK valstīs; tā kā 73 % no lauku iedzīvotājiem Āfrikā ir sīkzemnieki, kas piekopj pašnodrošinājuma lauksaimniecību, kuriem nodrošinātība ar pārtiku ir galvenā prioritāte;

| B. | tā kā bioloģiskā daudzveidība, ilgtspējīga lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku pilnībā ir atkarīga no ĀKK valstu pārtikas apgādes suverenitātes atzīšanas, politikas nodrošinājuma, kas vajadzīgs, lai aizsargātu ĀKK trauslās nozares un zemnieku individuālās un kolektīvās tiesības uzglabāt, mainīt, izplatīt un uzlabot sēklas, lai attīstītu pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā bioloģiskā daudzveidība, ilgtspējīga lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku pilnībā ir atkarīga no ĀKK valstu pārtikas apgādes suverenitātes atzīšanas, politikas nodrošinājuma, kas vajadzīgs, lai aizsargātu ĀKK trauslās nozares un zemnieku individuālās un kolektīvās tiesības uzglabāt, mainīt, izplatīt un uzlabot sēklas, lai attīstītu pārtikas ražošanu;

| E. | tā kā lielāko daļu ĀKK valstu lauksaimniecisko ražošanu un eksportu pamatā veic maza apjoma ģimenes saimniecības, kas ir ļoti jutīgas pret cenu svārstībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielāko daļu ĀKK valstu lauksaimniecisko ražošanu un eksportu pamatā veic maza apjoma ģimenes saimniecības, kas ir ļoti jutīgas pret cenu svārstībām;

| F. | tā kā lielākā daļa ĀKK lauksaimnieciskā eksporta ir atkarīga no viena vai diviem neapstrādātiem produktiem, kas ekonomikai dod mazu pievienoto vērtību, un tas pastiprina ĀKK ekonomikas neaizsargātību; |
| --- | --- |

F.

tā kā lielākā daļa ĀKK lauksaimnieciskā eksporta ir atkarīga no viena vai diviem neapstrādātiem produktiem, kas ekonomikai dod mazu pievienoto vērtību, un tas pastiprina ĀKK ekonomikas neaizsargātību;

| G. | tā kā tradicionālu lauksaimniecības produktu, piemēram, kafijas, kakao, ādas izstrādājumu un ādu, eksportam ir nenozīmīgs pieaugums ES tirgū iepriekšējo 15 gadu laikā, bet jaunu produktu, piemēram, ziedu, eksportam ir iespaidīgs (seškārtīgs) pieaugums, un godīgas tirdzniecības un organisko produktu tirgus nišas ir strauji paplašinājušās, un tām ir liels potenciāls; |
| --- | --- |

G.

tā kā tradicionālu lauksaimniecības produktu, piemēram, kafijas, kakao, ādas izstrādājumu un ādu, eksportam ir nenozīmīgs pieaugums ES tirgū iepriekšējo 15 gadu laikā, bet jaunu produktu, piemēram, ziedu, eksportam ir iespaidīgs (seškārtīgs) pieaugums, un godīgas tirdzniecības un organisko produktu tirgus nišas ir strauji paplašinājušās, un tām ir liels potenciāls;

Vietējā atbalsta samazinājums un lēta importa pieaugums

| H. | tā kā strukturālo pielāgojumu programmas, kas īstenotas kopš 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem, ir novedušas pie valdības atbalsta samazināšanas sīkzemniekiem un pārtikas ražošanai un veicinājušas vietējās lauksaimniecības novājināšanos; |
| --- | --- |

H.

tā kā strukturālo pielāgojumu programmas, kas īstenotas kopš 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem, ir novedušas pie valdības atbalsta samazināšanas sīkzemniekiem un pārtikas ražošanai un veicinājušas vietējās lauksaimniecības novājināšanos;

| I. | tā kā krasās politikas pārmaiņas ĀKK lauksaimniecības nozarē ietver cenu kontroles atcelšanu saimniecībās izmantotajām izejvielām un tajās saražotajai produkcijai, importa tarifu krasu samazināšanu, valdības atbalsta samazināšanu lauksaimniecības paplašināšanai un veterinārajiem pakalpojumiem, pilnībā vai daļēji valsts kontrolētu lauksaimniecības produktu tirdzniecības organizāciju aiziešanu un vietējo tirgu atvēršanu ārējai konkurencei; |
| --- | --- |

I.

tā kā krasās politikas pārmaiņas ĀKK lauksaimniecības nozarē ietver cenu kontroles atcelšanu saimniecībās izmantotajām izejvielām un tajās saražotajai produkcijai, importa tarifu krasu samazināšanu, valdības atbalsta samazināšanu lauksaimniecības paplašināšanai un veterinārajiem pakalpojumiem, pilnībā vai daļēji valsts kontrolētu lauksaimniecības produktu tirdzniecības organizāciju aiziešanu un vietējo tirgu atvēršanu ārējai konkurencei;

| J. | tā kā ĀKK vietējos zemniekus apdraud vietējā patēriņa pamatproduktu, piemēram, graudaugu, piena, gaļas, dārzeņu un apstrādātu produktu imports; |
| --- | --- |

J.

tā kā ĀKK vietējos zemniekus apdraud vietējā patēriņa pamatproduktu, piemēram, graudaugu, piena, gaļas, dārzeņu un apstrādātu produktu imports;

Negodīgi tirdzniecības noteikumi

| K. | tā kā tirgus kultūru ekonomika, ko neizbēgami nosaka ģeoklimatiskie apstākļi un apvidus, nostāda ĀKK iedzīvotājus ļoti paradoksālā situācijā, kurā viņi ražo pārtiku starptautiskajiem tirgiem, bet no bagātām valstīm ieved subsidētus pārtikas pamatproduktus, lai apmierinātu savas vietējās vajadzības; |
| --- | --- |

K.

tā kā tirgus kultūru ekonomika, ko neizbēgami nosaka ģeoklimatiskie apstākļi un apvidus, nostāda ĀKK iedzīvotājus ļoti paradoksālā situācijā, kurā viņi ražo pārtiku starptautiskajiem tirgiem, bet no bagātām valstīm ieved subsidētus pārtikas pamatproduktus, lai apmierinātu savas vietējās vajadzības;

| L. | ievērojot to, ka ĀKK valstu eksporta ieņēmumi pēdējās desmitgadēs ir samazinājušies, lai gan tām ir absolūtas priekšrocības attiecībā uz tropu produktiem, preču cenu svārstības ir izraisījušas sabrukumu tropu produktu, piemēram, kafijas, kakao, palmu eļļas un kokvilnas, tirgū līdz 60 %, un tam bijusi katastrofāla sociāla un ekonomiska ietekme uz ĀKK iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

L.

ievērojot to, ka ĀKK valstu eksporta ieņēmumi pēdējās desmitgadēs ir samazinājušies, lai gan tām ir absolūtas priekšrocības attiecībā uz tropu produktiem, preču cenu svārstības ir izraisījušas sabrukumu tropu produktu, piemēram, kafijas, kakao, palmu eļļas un kokvilnas, tirgū līdz 60 %, un tam bijusi katastrofāla sociāla un ekonomiska ietekme uz ĀKK iedzīvotājiem;

| F. | tā kā pašreizējais EPA sarunu process ir neatbilstīgs, jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecības nozari, ņemot vērā milzīgās ražīguma un konkurētspējas atšķirības starp sešiem ĀKK reģioniem un ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējais EPA sarunu process ir neatbilstīgs, jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecības nozari, ņemot vērā milzīgās ražīguma un konkurētspējas atšķirības starp sešiem ĀKK reģioniem un ES;

| N. | atgādinot, ka ĀKK un ES tirdzniecības attiecību pamatā ir Jaundes Nolīgumi starp bijušajām koloniālajām lielvalstīm un to bijušajām kolonijām, lai garantētu Eiropas piekļuvi konkrētām izejvielām, vienlaikus nodrošinot ĀKK valstīm drošus noieta tirgus un vērtīgus, stabilus un paredzamus ieņēmumus no eksporta, jo īpaši saskaņā ar preču protokoliem; |
| --- | --- |

N.

atgādinot, ka ĀKK un ES tirdzniecības attiecību pamatā ir Jaundes Nolīgumi starp bijušajām koloniālajām lielvalstīm un to bijušajām kolonijām, lai garantētu Eiropas piekļuvi konkrētām izejvielām, vienlaikus nodrošinot ĀKK valstīm drošus noieta tirgus un vērtīgus, stabilus un paredzamus ieņēmumus no eksporta, jo īpaši saskaņā ar preču protokoliem;

Klimata pārmaiņu ietekme

| O. | tā kā saskaņā ar ANO ziņojuma par ūdens uzraudzības sistēmu pasaulē otro izdevumu (2006) 75 % Āfrikas iedzīvotāju dzīvo sausos vai pussausos reģionos, un aptuveni 20 % dzīvo teritorijās, kurās ir lielas klimata ikgadējas svārstības; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar ANO ziņojuma par ūdens uzraudzības sistēmu pasaulē otro izdevumu (2006) 75 % Āfrikas iedzīvotāju dzīvo sausos vai pussausos reģionos, un aptuveni 20 % dzīvo teritorijās, kurās ir lielas klimata ikgadējas svārstības;

| P. | tā kā saskaņā ar Tūkstošgades ekosistēmas novērtējuma ziņojuma secinājumiem aptuveni 60 % pasaules ekosistēmas, tostarp saldūdens un zivju krājumi, tiek degradēti vai to izmantošana nav ilgtspējīga; tā kā pasaules visnabadzīgākie cilvēki visvairāk cieš šīs ekosistēmas degradācijas dēļ un visapdraudētākās jomas ir ūdens, lauksaimniecība, cilvēku veselība, bioloģiskā daudzveidība un jūras līmeņa celšanās; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Tūkstošgades ekosistēmas novērtējuma ziņojuma secinājumiem aptuveni 60 % pasaules ekosistēmas, tostarp saldūdens un zivju krājumi, tiek degradēti vai to izmantošana nav ilgtspējīga; tā kā pasaules visnabadzīgākie cilvēki visvairāk cieš šīs ekosistēmas degradācijas dēļ un visapdraudētākās jomas ir ūdens, lauksaimniecība, cilvēku veselība, bioloģiskā daudzveidība un jūras līmeņa celšanās;

| H. | tā kā biežāk ir sagaidāma plūdu un sausuma iestāšanās, kas izsauc badu un rada plašus sabiedrības ekonomiskās labklājības traucējumus, jo īpaši Āfrikā, bet jūras līmeņa celšanās apdraud dažu Klusā okeāna salu dzīvotspēju; |
| --- | --- |

H.

tā kā biežāk ir sagaidāma plūdu un sausuma iestāšanās, kas izsauc badu un rada plašus sabiedrības ekonomiskās labklājības traucējumus, jo īpaši Āfrikā, bet jūras līmeņa celšanās apdraud dažu Klusā okeāna salu dzīvotspēju;

| R. | tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvalstu padomes (IPCC) 2007. gada ceturto novērtējumu klimata pārmaiņas nākamajos 50 gados varētu traucēt sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, dažām Āfrikas valstīm ciešot no lauksaimniecības ražu samazināšanās par 50 % līdz 2020. gadam un mazajām salām Karību jūrā, Āfrikas piekrastē un Klusajā okeānā saskaroties ar nepietiekamiem dzeramā ūdens resursiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvalstu padomes (IPCC) 2007. gada ceturto novērtējumu klimata pārmaiņas nākamajos 50 gados varētu traucēt sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, dažām Āfrikas valstīm ciešot no lauksaimniecības ražu samazināšanās par 50 % līdz 2020. gadam un mazajām salām Karību jūrā, Āfrikas piekrastē un Klusajā okeānā saskaroties ar nepietiekamiem dzeramā ūdens resursiem;

HIV/AIDS ietekme

| S. | tā kā saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aprēķiniem 25 visvairāk skartajās valstīs Āfrikā kopš 1985. gada no HIV/AIDS miruši 7 miljoni laukstrādnieku un paredzams, ka divās nākamajās desmitgadēs no šīs slimības mirs vēl 16 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aprēķiniem 25 visvairāk skartajās valstīs Āfrikā kopš 1985. gada no HIV/AIDS miruši 7 miljoni laukstrādnieku un paredzams, ka divās nākamajās desmitgadēs no šīs slimības mirs vēl 16 miljoni cilvēku;

| T. | tā kā sagaidāms, ka desmit Āfrikas valstīs ar vislielāko HIV/AIDS izplatību darbaspēks samazināsies no 10 % līdz 26 %, kas nopietni apdraud sabiedrības veselību un sociālo un ekonomisko attīstību tajās Āfrikas valstīs, kurās lauksaimniecībai ir galvenā nozīme; |
| --- | --- |

T.

tā kā sagaidāms, ka desmit Āfrikas valstīs ar vislielāko HIV/AIDS izplatību darbaspēks samazināsies no 10 % līdz 26 %, kas nopietni apdraud sabiedrības veselību un sociālo un ekonomisko attīstību tajās Āfrikas valstīs, kurās lauksaimniecībai ir galvenā nozīme;

| U. | tā kā HIV/AIDS galvenokārt ietekmē produktīvo darbaspēku, atstājot skartos reģionus bez pārtikas ražotājiem un zemniekiem, iznīcinot lauksaimniecības nozari nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

U.

tā kā HIV/AIDS galvenokārt ietekmē produktīvo darbaspēku, atstājot skartos reģionus bez pārtikas ražotājiem un zemniekiem, iznīcinot lauksaimniecības nozari nākamajām paaudzēm;

| V. | tā kā sīkzemnieku lauksaimniecības un HIV/AIDS problēmas ir būtībā savstarpēji saistītas, ņemot vērā, ka ilgtspējīga sīksaimniecību lauksaimniecības nozare ir svarīga ne tikai tāpēc, ka tā nodrošina finanšu līdzekļus, lai apmaksātu zāles pret retrovīrusu, bet arī tāpēc, ka tā nodrošina līdzsvarotu un barojošu diētu, kas nepieciešama, lai šīs zāles būtu efektīvas; |
| --- | --- |

V.

tā kā sīkzemnieku lauksaimniecības un HIV/AIDS problēmas ir būtībā savstarpēji saistītas, ņemot vērā, ka ilgtspējīga sīksaimniecību lauksaimniecības nozare ir svarīga ne tikai tāpēc, ka tā nodrošina finanšu līdzekļus, lai apmaksātu zāles pret retrovīrusu, bet arī tāpēc, ka tā nodrošina līdzsvarotu un barojošu diētu, kas nepieciešama, lai šīs zāles būtu efektīvas;

| W. | tā kā ir jāattīsta rīcības stratēģija (zemes, kredītu un medikamentu pieejamība) un jauni instrumenti to lauku iedzīvotāju, jo īpaši vecāku cilvēku, sieviešu un slimības novājinātu pieaugušo, īpašo vajadzību apmierināšanai, kurus ir ietekmējusi pandēmija; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir jāattīsta rīcības stratēģija (zemes, kredītu un medikamentu pieejamība) un jauni instrumenti to lauku iedzīvotāju, jo īpaši vecāku cilvēku, sieviešu un slimības novājinātu pieaugušo, īpašo vajadzību apmierināšanai, kurus ir ietekmējusi pandēmija;

Lauksaimniecība kā daļa no nacionālās attīstības politikas un ĀKK un ES sadarbības

| X. | tā kā par spīti faktam, ka lielākā daļa nabadzīgo cilvēku ĀKK valstīs dzīvo lauku teritorijās, ne valstu valdības, ne ES attīstības sadarbības politika nepiešķir prioritāti lauksaimniecības un lauku attīstībai; |
| --- | --- |

X.

tā kā par spīti faktam, ka lielākā daļa nabadzīgo cilvēku ĀKK valstīs dzīvo lauku teritorijās, ne valstu valdības, ne ES attīstības sadarbības politika nepiešķir prioritāti lauksaimniecības un lauku attīstībai;

| Y. | tā kā 9. Eiropas Attīstības fondā (EAF) tikai 4 no 78 ĀKK valstīm ir padarījušas lauksaimniecību par prioritāru nozari; |
| --- | --- |

Y.

tā kā 9. Eiropas Attīstības fondā (EAF) tikai 4 no 78 ĀKK valstīm ir padarījušas lauksaimniecību par prioritāru nozari;

| Z. | tā kā 30,7 % no 9. EAF tika piešķirta strukturālo pielāgojumu programmām, 21,4 % transportam, tikai 7 % lauku attīstībai un 1,1 % īpaši ar lauksaimniecību saistītām nozarēm; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 30,7 % no 9. EAF tika piešķirta strukturālo pielāgojumu programmām, 21,4 % transportam, tikai 7 % lauku attīstībai un 1,1 % īpaši ar lauksaimniecību saistītām nozarēm;

| AA. | tā kā, kaut arī ražotāju vairākums ir sievietes, viņu darbs netiek atzīts un viņu īpašajām vajadzībām velta ļoti maz vērības; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, kaut arī ražotāju vairākums ir sievietes, viņu darbs netiek atzīts un viņu īpašajām vajadzībām velta ļoti maz vērības;

| AB. | tā kā saskaņā ar 10. EAF katrā valstī izvēlas tikai divas svarīgākās nozares; |
| --- | --- |

AB.

tā kā saskaņā ar 10. EAF katrā valstī izvēlas tikai divas svarīgākās nozares;

| AC. | tā kā kredītu pieejamība sīkzemniekiem ir nopietna problēma, un tā kavē viņu attīstību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā kredītu pieejamība sīkzemniekiem ir nopietna problēma, un tā kavē viņu attīstību;

| AD. | tā kā sīkzemnieki mazāk labvēlīgos reģionos jāuzskata par prioritāti, jo viņi parasti nav saņēmuši lauksaimniecības atbalstu; tā kā subsidēšanas un ieguldīšanas princips attālākos un trūcīgos reģionos ir labi iesakņojies ES kohēzijas politikā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā sīkzemnieki mazāk labvēlīgos reģionos jāuzskata par prioritāti, jo viņi parasti nav saņēmuši lauksaimniecības atbalstu; tā kā subsidēšanas un ieguldīšanas princips attālākos un trūcīgos reģionos ir labi iesakņojies ES kohēzijas politikā;

| AE. | tā kā ES pašlaik turpina izstrādāt stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai”, kas sīkzemniekiem varētu radīt lielāku atbalstu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES pašlaik turpina izstrādāt stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai”, kas sīkzemniekiem varētu radīt lielāku atbalstu;

| 1. | uzskata, ka ĀKK un ES sadarbības attīstības politikas pamatā jābūt tam, ka tiek atzītas ĀKK valstu tiesības aizsargāt viņu lauksaimniecību, lai sīkzemniekiem garantētu pienācīgus ienākumus, palielinātu vietējo ražošanu, garantētu pārtikas nodrošinājumu, vienlaikus dodot iespēju attīstīties īpašām tirgus nišām, kā tas notika Eiropā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ĀKK un ES sadarbības attīstības politikas pamatā jābūt tam, ka tiek atzītas ĀKK valstu tiesības aizsargāt viņu lauksaimniecību, lai sīkzemniekiem garantētu pienācīgus ienākumus, palielinātu vietējo ražošanu, garantētu pārtikas nodrošinājumu, vienlaikus dodot iespēju attīstīties īpašām tirgus nišām, kā tas notika Eiropā;

| 2. | uzskata, ka cīņā pret nabadzību un pārtikas trūkumu jāpievēršas nabadzības strukturālajiem cēloņiem jaunattīstības valstīs, un tādēļ aicina veikt pasākumus, kas veicinātu pieejamību zemes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības resursiem un mudinātu īstenot vietējā atbalsta politiku ilgtspējīgām lauksaimniecības sīksaimniecībām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka cīņā pret nabadzību un pārtikas trūkumu jāpievēršas nabadzības strukturālajiem cēloņiem jaunattīstības valstīs, un tādēļ aicina veikt pasākumus, kas veicinātu pieejamību zemes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības resursiem un mudinātu īstenot vietējā atbalsta politiku ilgtspējīgām lauksaimniecības sīksaimniecībām;

| 3. | atbalsta Āfrikas valstu vadītāju Maputo Deklarāciju (6), kas atzīst lauksaimniecības centrālo lomu cīņā pret nabadzību un vajadzību palielināt budžeta atbalstu šai nozarei 10 % apmērā; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Āfrikas valstu vadītāju Maputo Deklarāciju (6), kas atzīst lauksaimniecības centrālo lomu cīņā pret nabadzību un vajadzību palielināt budžeta atbalstu šai nozarei 10 % apmērā;

| 4. | uzskata, ka zemnieku organizācijas jāatzīst par nozīmīgiem dalībniekiem iniciatīvās, kas ietekmē lauku un lauksaimniecības nozares, un tās jāiekļauj nevalstisko dalībnieku grupā, kuru EK regulāri konsultē; jo īpaši uzskata, ka pienācīgi jāpārstāv to sīkzemnieku intereses, kas nodarbojas ar pašnodrošinājuma lauksaimniecību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka zemnieku organizācijas jāatzīst par nozīmīgiem dalībniekiem iniciatīvās, kas ietekmē lauku un lauksaimniecības nozares, un tās jāiekļauj nevalstisko dalībnieku grupā, kuru EK regulāri konsultē; jo īpaši uzskata, ka pienācīgi jāpārstāv to sīkzemnieku intereses, kas nodarbojas ar pašnodrošinājuma lauksaimniecību;

EAF finansējuma pārorientēšana

| 5. | aicina gan ES, gan ĀKK valstis pārorientēt savu politiku, EAF plānošanas pamatā izvirzot lauksaimniecību, jo jāņem vērā fakts, ka ĀKK valstīs lielākā daļa nabadzīgo cilvēku dzīvo laukos; |
| --- | --- |

5.

aicina gan ES, gan ĀKK valstis pārorientēt savu politiku, EAF plānošanas pamatā izvirzot lauksaimniecību, jo jāņem vērā fakts, ka ĀKK valstīs lielākā daļa nabadzīgo cilvēku dzīvo laukos;

| 6. | aicina ES atbalstīt nabadzīgo valstu ražošanas strukturālo pārveidošanu, lai uz eksportu pamatotas ekonomikas vietā pievērstos reģionu ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, ņemot vērā iedzīvotāju patiesās vajadzības un mēģinot samazināt atkarību no rūpnieciski attīstītām valstīm, kā arī veidojot vietējo un reģionālo tirgu; |
| --- | --- |

6.

aicina ES atbalstīt nabadzīgo valstu ražošanas strukturālo pārveidošanu, lai uz eksportu pamatotas ekonomikas vietā pievērstos reģionu ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, ņemot vērā iedzīvotāju patiesās vajadzības un mēģinot samazināt atkarību no rūpnieciski attīstītām valstīm, kā arī veidojot vietējo un reģionālo tirgu;

| 7. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu līdzekļu pieejamību, lai atvieglotu atbilstību noteikumiem, piemēram, attiecībā uz marķēšanu, iesaiņošanu un sabiedrības veselību, par produktiem, kas nāk no sīkzemniekiem un ko eksportē uz reģionālajiem un ES tirgiem, kā arī sniegtu piemērotu apmācību zemniekiem; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu līdzekļu pieejamību, lai atvieglotu atbilstību noteikumiem, piemēram, attiecībā uz marķēšanu, iesaiņošanu un sabiedrības veselību, par produktiem, kas nāk no sīkzemniekiem un ko eksportē uz reģionālajiem un ES tirgiem, kā arī sniegtu piemērotu apmācību zemniekiem;

| 8. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi, lai sīkzemniekiem, jo īpaši sievietēm, būtu nodrošināta piekļuve pietiekamiem finanšu līdzekļiem ieguldījumiem vietējās ražošanas procesu pilnveidošanā; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi, lai sīkzemniekiem, jo īpaši sievietēm, būtu nodrošināta piekļuve pietiekamiem finanšu līdzekļiem ieguldījumiem vietējās ražošanas procesu pilnveidošanā;

| 9. | iesaka palielināt līdzekļus, kas pieejami organizācijām, kuras apkalpo lauku kopienas un ražotājus, sniedzot EAF finansējumu atbilstīgi ĀKK un ES Kotonū Nolīgumam; |
| --- | --- |

9.

iesaka palielināt līdzekļus, kas pieejami organizācijām, kuras apkalpo lauku kopienas un ražotājus, sniedzot EAF finansējumu atbilstīgi ĀKK un ES Kotonū Nolīgumam;

| 10. | Pieprasa, kad iespējams, EAF palīdzību, lai pārietu uz bioloģisku lauksaimniecību un vajadzības gadījumā uz godīgas tirdzniecības lauksaimniecību, lai uz ilgu laika posmu veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, kā arī lielākus ienākumus zemniekiem par saražotās produkcijas kilogramu; |
| --- | --- |

10.

Pieprasa, kad iespējams, EAF palīdzību, lai pārietu uz bioloģisku lauksaimniecību un vajadzības gadījumā uz godīgas tirdzniecības lauksaimniecību, lai uz ilgu laika posmu veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, kā arī lielākus ienākumus zemniekiem par saražotās produkcijas kilogramu;

| 11. | pieprasa EAF palīdzību, lai dotu iespēju izmantot moderno jūras ūdens atsāļošanas un ūdens kvalitātes uzlabošanas tehnoloģiju tajās teritorijās, kurās ūdens resursi ir ierobežoti; |
| --- | --- |

11.

pieprasa EAF palīdzību, lai dotu iespēju izmantot moderno jūras ūdens atsāļošanas un ūdens kvalitātes uzlabošanas tehnoloģiju tajās teritorijās, kurās ūdens resursi ir ierobežoti;

| 12. | pieprasa EAF palīdzību, lai samazinātu kapitālietilpīgu pesticīdu un sintētiskā mēslojuma izmantošanu par labu ilgtspējīgākiem alternatīviem barības vielu avotiem un augu aizsardzības izstrādājumiem, kas pielāgoti vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

12.

pieprasa EAF palīdzību, lai samazinātu kapitālietilpīgu pesticīdu un sintētiskā mēslojuma izmantošanu par labu ilgtspējīgākiem alternatīviem barības vielu avotiem un augu aizsardzības izstrādājumiem, kas pielāgoti vietējām vajadzībām;

| 13. | pieprasa ĀKK un ES attīstības stratēģijas politikā piešķirt prioritāti to sīkzemnieku vajadzībām, kas nodarbojas ar pašnodrošinājuma lauksaimniecību, ņemot vērā to, ka viņi veido lielu daļu no ĀKK zemniekiem un ir īpaši neaizsargāti; |
| --- | --- |

13.

pieprasa ĀKK un ES attīstības stratēģijas politikā piešķirt prioritāti to sīkzemnieku vajadzībām, kas nodarbojas ar pašnodrošinājuma lauksaimniecību, ņemot vērā to, ka viņi veido lielu daļu no ĀKK zemniekiem un ir īpaši neaizsargāti;

Negodīgi tirdzniecības noteikumi

| 14. | uzskata, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi nevienlīdzīgu partneru starpā ir saasinājuši nabadzību un nelabvēlīgi ietekmē pārtikas nodrošinājumu, kā arī veicina situācijas pasliktināšanos dažās ĀKK pārtikas produktu neto importētājās valstīs; aicina ES un dalībvalstis ņemt to vērā, apsverot resursu piešķiršanu, kad tiek palielināta oficiālā attīstības palīdzība (OAP) ar tirdzniecību saistītu pielāgojumu prasībām; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi nevienlīdzīgu partneru starpā ir saasinājuši nabadzību un nelabvēlīgi ietekmē pārtikas nodrošinājumu, kā arī veicina situācijas pasliktināšanos dažās ĀKK pārtikas produktu neto importētājās valstīs; aicina ES un dalībvalstis ņemt to vērā, apsverot resursu piešķiršanu, kad tiek palielināta oficiālā attīstības palīdzība (OAP) ar tirdzniecību saistītu pielāgojumu prasībām;

| 15. | konstatē, ka tas brīvās tirdzniecības politikas plāns, ko veidojuši līdzekļu piešķīrēji un kas ietver importa tarifu būtisku samazinājumu, ir radījis pārtikas importa pieaugumu vairākās Āfrikas valstīs: rīsu importa apjoms Burkinafaso ir pieaudzis no 99 000 tonnām 1996. gadā līdz 137 808 tonnām 2000. gadā, un vietējā nelobīto rīsu ražošana ir samazinājusies no 111 700 tonnām 1997. gadā līdz 66 300 tonnām 2001. gadā, un Kamerūnā pašlaik rīsu importa apjoms apmierina vajadzības 87 % iedzīvotāju uz vietējo ražotāju rēķina; |
| --- | --- |

15.

konstatē, ka tas brīvās tirdzniecības politikas plāns, ko veidojuši līdzekļu piešķīrēji un kas ietver importa tarifu būtisku samazinājumu, ir radījis pārtikas importa pieaugumu vairākās Āfrikas valstīs: rīsu importa apjoms Burkinafaso ir pieaudzis no 99 000 tonnām 1996. gadā līdz 137 808 tonnām 2000. gadā, un vietējā nelobīto rīsu ražošana ir samazinājusies no 111 700 tonnām 1997. gadā līdz 66 300 tonnām 2001. gadā, un Kamerūnā pašlaik rīsu importa apjoms apmierina vajadzības 87 % iedzīvotāju uz vietējo ražotāju rēķina;

Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPA) un ĀKK virzītā reģionālā integrācija

| 16. | aicina ĀKK valstis sasniegt pamatīgu, darboties spējīgu, ilgtspējīgu un papildinošu reģionālo integrāciju pirms brīvās tirdzniecības nolīguma izskatīšanas ar ES un/vai citiem un uzskata, ka ĀKK virzītajai reģionālajai integrācijai ir jābūt par priekšnoteikumu, lai noslēgtu uz attīstību orientētus ekonomisko partnerattiecību nolīgumus; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK valstis sasniegt pamatīgu, darboties spējīgu, ilgtspējīgu un papildinošu reģionālo integrāciju pirms brīvās tirdzniecības nolīguma izskatīšanas ar ES un/vai citiem un uzskata, ka ĀKK virzītajai reģionālajai integrācijai ir jābūt par priekšnoteikumu, lai noslēgtu uz attīstību orientētus ekonomisko partnerattiecību nolīgumus;

| 17. | ar izbrīnu atzīmē, ka reģionālās konfigurācijas, lai vadītu EPA sarunas, ne vienmēr saskan ar pašreizējām reģionālajām struktūrām, kurās ĀKK valstis pašreiz darbojas; |
| --- | --- |

17.

ar izbrīnu atzīmē, ka reģionālās konfigurācijas, lai vadītu EPA sarunas, ne vienmēr saskan ar pašreizējām reģionālajām struktūrām, kurās ĀKK valstis pašreiz darbojas;

| 18. | aicina pašreizējās EPA sarunās iesaistītās puses nodrošināt, lai tiek atbalstīts un ievērots pienākums nodrošināt tos ieguvumus, kuru pamatā ir garantijas, kas ietvertas pašreizējos tirdzniecības nolīgumos, lai turpmākajos EPA neviena ĀKK valsts nenonāk sliktākā situācijā; |
| --- | --- |

18.

aicina pašreizējās EPA sarunās iesaistītās puses nodrošināt, lai tiek atbalstīts un ievērots pienākums nodrošināt tos ieguvumus, kuru pamatā ir garantijas, kas ietvertas pašreizējos tirdzniecības nolīgumos, lai turpmākajos EPA neviena ĀKK valsts nenonāk sliktākā situācijā;

| 19. | uzskata, ka pašreizējās EPA brīvās tirdzniecības sarunas var radīt nopietnus draudus ĀKK vietējai ražošanai, ja tās rada konkurenci starp divām lauksaimniecības sistēmām, kas ļoti atšķiras attiecībā uz ražīgumu, politiku un ES subsīdijām, un mudina ES ņemt vērā vietējo valdību viedokļus; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka pašreizējās EPA brīvās tirdzniecības sarunas var radīt nopietnus draudus ĀKK vietējai ražošanai, ja tās rada konkurenci starp divām lauksaimniecības sistēmām, kas ļoti atšķiras attiecībā uz ražīgumu, politiku un ES subsīdijām, un mudina ES ņemt vērā vietējo valdību viedokļus;

| 20. | norāda, ka godīga tirdzniecība starp Ziemeļiem un Dienvidiem nozīmē taisnīgas cenas noteikšanu jaunattīstības valstu resursiem un lauksaimniecības produktiem, t.i., tādas cenas, kas atspoguļo iekšējās un ārējās izmaksas, ņemot vērā obligātos kritērijus, kuri nosaka darbaspēka darba apstākļus un algas, kā arī vides aizsardzību; mudina ES un ĀKK pastiprināt atbalstu godīgai tirdzniecībai saskaņā ar saistībām Kotonū Nolīguma 23. panta g punktā; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka godīga tirdzniecība starp Ziemeļiem un Dienvidiem nozīmē taisnīgas cenas noteikšanu jaunattīstības valstu resursiem un lauksaimniecības produktiem, t.i., tādas cenas, kas atspoguļo iekšējās un ārējās izmaksas, ņemot vērā obligātos kritērijus, kuri nosaka darbaspēka darba apstākļus un algas, kā arī vides aizsardzību; mudina ES un ĀKK pastiprināt atbalstu godīgai tirdzniecībai saskaņā ar saistībām Kotonū Nolīguma 23. panta g punktā;

| 21. | uzsver nepieciešamību atbalstīt valsts un reģionālās attīstības procesus ĀKK valstīs; aicina vietējās struktūras un reģionālos tīklus stiprināt lauksaimniecības ražošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver nepieciešamību atbalstīt valsts un reģionālās attīstības procesus ĀKK valstīs; aicina vietējās struktūras un reģionālos tīklus stiprināt lauksaimniecības ražošanu un izplatīšanu;

| 22. | uzstājīgi aicina attīstīt un izmantot vispārēji pieejamus finansējuma instrumentus finansiāli vājiem ražotājiem; uzsver mazu un vidēju aizdevumu programmu nozīmi, lai veicinātu lauku attīstību un atbalstītu vietējos ražotājus, vietējos kooperatīvus, kā arī uzņēmumu (jo īpaši sieviešu vadītu) izveidi; |
| --- | --- |

22.

uzstājīgi aicina attīstīt un izmantot vispārēji pieejamus finansējuma instrumentus finansiāli vājiem ražotājiem; uzsver mazu un vidēju aizdevumu programmu nozīmi, lai veicinātu lauku attīstību un atbalstītu vietējos ražotājus, vietējos kooperatīvus, kā arī uzņēmumu (jo īpaši sieviešu vadītu) izveidi;

Klimata pārmaiņas

| 23. | norāda uz klimata pārmaiņu postošo ietekmi uz neaizsargātajām valstīm, ārkārtas situācijām ar pārtiku, kas notiek katru gadu un kuru skaits kopš 20. gadsimta astoņdesmito gadu vidus ir trīskāršojies, un ka tikai 2006. gadā vien vairāk nekā 25 miljoni afrikāņu saskārās ar pārtikas krīzēm; |
| --- | --- |

23.

norāda uz klimata pārmaiņu postošo ietekmi uz neaizsargātajām valstīm, ārkārtas situācijām ar pārtiku, kas notiek katru gadu un kuru skaits kopš 20. gadsimta astoņdesmito gadu vidus ir trīskāršojies, un ka tikai 2006. gadā vien vairāk nekā 25 miljoni afrikāņu saskārās ar pārtikas krīzēm;

| 24. | atzīmē, ka Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gada pētījumā teikts, ka globālās klimata pārmaiņas ir tieši saistītas ar pieaugošu malārijas gadījumu skaitu, nepareizu uzturu un caureju, un tajā prognozēts, ka Āfrikā straujāk pieaugs slimību gadījumu un citu apdraudējumu skaits, jo tā ir vāji nodrošināta šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gada pētījumā teikts, ka globālās klimata pārmaiņas ir tieši saistītas ar pieaugošu malārijas gadījumu skaitu, nepareizu uzturu un caureju, un tajā prognozēts, ka Āfrikā straujāk pieaugs slimību gadījumu un citu apdraudējumu skaits, jo tā ir vāji nodrošināta šo problēmu risināšanai;

| 25. | aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis likt klimata pārmaiņas stratēģiskas attīstības politikas centrā un pievērst uzmanību globālās sasilšanas radītajam apdraudējumam pārtikas ražošanai, kas pēc ANO ziņojuma prognozēm samazināsies par 5 % līdz 2080. gadam, vienlaikus pieļaujot, ka var zaudēt no 25 % līdz 40 % Āfrikas dabisko dzīvotņu un ka 30 % tās piekrastes infrastruktūras var tikt iznīcināta; |
| --- | --- |

25.

aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis likt klimata pārmaiņas stratēģiskas attīstības politikas centrā un pievērst uzmanību globālās sasilšanas radītajam apdraudējumam pārtikas ražošanai, kas pēc ANO ziņojuma prognozēm samazināsies par 5 % līdz 2080. gadam, vienlaikus pieļaujot, ka var zaudēt no 25 % līdz 40 % Āfrikas dabisko dzīvotņu un ka 30 % tās piekrastes infrastruktūras var tikt iznīcināta;

| 26. | aicina ES īstenot tās mērķi, nodrošinot maksimālo temperatūras paaugstināšanos par 2 grādiem — nepieciešamā ieguldījuma tēriņi jāapmaksā rūpnieciski attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

26.

aicina ES īstenot tās mērķi, nodrošinot maksimālo temperatūras paaugstināšanos par 2 grādiem — nepieciešamā ieguldījuma tēriņi jāapmaksā rūpnieciski attīstītajām valstīm;

| 27. | pieprasa sagatavot novērtējumu par tirdzniecības liberalizācijas nolīgumu ietekmi uz vidi, lai noteiktu ekoloģiskās izmaksas un to ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu, enerģijas resursiem un globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

27.

pieprasa sagatavot novērtējumu par tirdzniecības liberalizācijas nolīgumu ietekmi uz vidi, lai noteiktu ekoloģiskās izmaksas un to ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu, enerģijas resursiem un globālo sasilšanu;

Cīņa pret HIV/AIDS

| 28. | pauž nopietnas bažas par HIV/AIDS iespējami nelabvēlīgo ietekmi uz ĀKK valstu ilgtspējīgu attīstību un jo īpaši par tā ietekmi uz pašnodrošinājuma un komerciālo lauksaimniecību lauku darbaspēka samazināšanās dēļ, kā arī cilvēku ar lauksaimniecības zināšanām un kvalificētu strādnieku zaudējuma dēļ, kas paredz ražīguma krišanos, samazinātas nodarbinātības iespējas un pārtikas trūkumu; |
| --- | --- |

28.

pauž nopietnas bažas par HIV/AIDS iespējami nelabvēlīgo ietekmi uz ĀKK valstu ilgtspējīgu attīstību un jo īpaši par tā ietekmi uz pašnodrošinājuma un komerciālo lauksaimniecību lauku darbaspēka samazināšanās dēļ, kā arī cilvēku ar lauksaimniecības zināšanām un kvalificētu strādnieku zaudējuma dēļ, kas paredz ražīguma krišanos, samazinātas nodarbinātības iespējas un pārtikas trūkumu;

| 29. | uzskata, ka cīņai pret HIV/AIDS ir jābūt ĀKK valstu valdību un ES attīstības politikas uzmanības centrā, lai stātos pretī HIV/AIDS postošajām sekām attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu un sociāli ekonomisko attīstību, un ka pasākumi cīņai pret HIV/AIDS ir attiecīgi jāsasaista ar lauksaimniecības un lauku attīstības programmām; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka cīņai pret HIV/AIDS ir jābūt ĀKK valstu valdību un ES attīstības politikas uzmanības centrā, lai stātos pretī HIV/AIDS postošajām sekām attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu un sociāli ekonomisko attīstību, un ka pasākumi cīņai pret HIV/AIDS ir attiecīgi jāsasaista ar lauksaimniecības un lauku attīstības programmām;

| 30. | uzskata, ka augstā maksa par zālēm HIV/AIDS un citu izārstējamu slimību apkarošanai nopietni apdraud ĀKK lauksaimniecības ražošanu un lauku nozaru attīstību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka augstā maksa par zālēm HIV/AIDS un citu izārstējamu slimību apkarošanai nopietni apdraud ĀKK lauksaimniecības ražošanu un lauku nozaru attīstību ĀKK valstīs;

Atbalsts lauksaimniecībai un ticības došana iedzīvotājiem par nākotni

| 31. | uzsver, ka strukturālo pielāgojumu politika, ko jau kopš 20. gadsimta 80. gadiem īsteno starptautiskās finanšu iestādes (SFI) un atbalsta Eiropas Savienība un kuru pamatā ir vienīgi ekonomiskā deflācija, izmantojot monetāros pasākumus, neatbilst uzdevumam samazināt nabadzību; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka strukturālo pielāgojumu politika, ko jau kopš 20. gadsimta 80. gadiem īsteno starptautiskās finanšu iestādes (SFI) un atbalsta Eiropas Savienība un kuru pamatā ir vienīgi ekonomiskā deflācija, izmantojot monetāros pasākumus, neatbilst uzdevumam samazināt nabadzību;

| 32. | pieprasa likvidēt visas ES eksporta subsīdijas, jo tās nopietni apdraud vietējo pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

32.

pieprasa likvidēt visas ES eksporta subsīdijas, jo tās nopietni apdraud vietējo pārtikas ražošanu;

| 33. | šajā sakarā atzinīgi vērtē ES lēmumu, kas pieņemts Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) konferencē 2005. gadā Honkongā, līdz 2013. gadam likvidēt lauksaimniecības eksporta subsīdijas, un mudina izstrādāt pieņemto lēmumu īstenošanu; |
| --- | --- |

33.

šajā sakarā atzinīgi vērtē ES lēmumu, kas pieņemts Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) konferencē 2005. gadā Honkongā, līdz 2013. gadam likvidēt lauksaimniecības eksporta subsīdijas, un mudina izstrādāt pieņemto lēmumu īstenošanu;

| 34. | pieprasa ES dalībvalstīm un Eiropas Komisijai apņemties risināt masveida migrācijas strukturālos cēloņus, mainot to pašreizējo politiku, tostarp ES izstrādājumu dempingu trešās pasaules tirgos, lai ļautu Āfrikas valstīm aizsargāt un veidot savu ekonomiku, un garantēt to iedzīvotājiem pienācīgus ienākumus, tādējādi piedāvājot labākas nākotnes perspektīvas. |
| --- | --- |

34.

pieprasa ES dalībvalstīm un Eiropas Komisijai apņemties risināt masveida migrācijas strukturālos cēloņus, mainot to pašreizējo politiku, tostarp ES izstrādājumu dempingu trešās pasaules tirgos, lai ļautu Āfrikas valstīm aizsargāt un veidot savu ekonomiku, un garantēt to iedzīvotājiem pienācīgus ienākumus, tādējādi piedāvājot labākas nākotnes perspektīvas.

| 35. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei un Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

35.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei un Eiropas Komisijai.

---

(1)  Pieņēma 2007. gada 28. jūnijā Vīsbādenē (Vācija).

(2)  ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku Jean Ziegler ziņojums (E/CN.4/2002/58) ANO Cilvēktiesību komisijai.

(3)  Romas Deklarācija par pasaules nodrošinātību ar pārtiku, kas pieņemta Pasaules Pārtikas organizācijas sammitā 1996. gada 13.-17. novembrī Romā, Itālijā.

(4)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija Nr. 5/2, kas pieņemta 2000. gada 18. septembrī — “ANO Tūkstošgades deklarācija”.

(5)  Vidusposma pārskats par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPA), zemnieku organizāciju reģionālo tīklu neatkarīgs ieguldījums, 2006. gada 10. decembris.

(6)  Maputo Deklarācija “Mūsu nākotnes kopīga veidošana”, ĀKK valstu un valdību vadītāju 4. sammits, Maputo, Mozambika, 2004. gada 23. un 24. jūnijs (ACP/28/010/04 galīgā redakcija).

REZOLŪCIJA
   (1)

par kvalificētu strādnieku migrāciju un tās ietekmi uz valsts attīstību

ĀKK-ES Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177., 178., 179., 180., 181. un 181.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177., 178., 179., 180., 181. un 181.a pantu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū Nolīgums) (2) un grozīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (3), jo īpaši tā 13. pantu par migrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū Nolīgums) (2) un grozīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (3), jo īpaši tā 13. pantu par migrāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejai un Reģionu komitejai “Migrācija un attīstība: daži konkrēti virzieni” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejai un Reģionu komitejai “Migrācija un attīstība: daži konkrēti virzieni” (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES stratēģija rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES stratēģija rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs” (5),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei “Ieguldījums ES nostājā saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa dialogu par starptautisko migrāciju un attīstību” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei “Ieguldījums ES nostājā saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa dialogu par starptautisko migrāciju un attīstību” (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Vispārējā pieeja migrācijas jautājumiem un tās attīstība gada laikā: ceļā uz visaptverošu Eiropas migrācijas politiku” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Vispārējā pieeja migrācijas jautājumiem un tās attīstība gada laikā: ceļā uz visaptverošu Eiropas migrācijas politiku” (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas legālās migrācijas politikas plānu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas legālās migrācijas politikas plānu (8),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības valstu un valdību vadītāju sammitu Hartumā 2006. gada 23.-24. janvārī, kurā tika atkārtoti apstiprināts migrācijas apmērs un tās ietekme uz attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības valstu un valdību vadītāju sammitu Hartumā 2006. gada 23.-24. janvārī, kurā tika atkārtoti apstiprināts migrācijas apmērs un tās ietekme uz attīstību,

| — | ņemot vērā ziņojumu, kuru pieņēma ES, Latīņamerikas un Karību reģiona migrācijas ekspertu sanāksmes plenārsēdē 2006. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, kuru pieņēma ES, Latīņamerikas un Karību reģiona migrācijas ekspertu sanāksmes plenārsēdē 2006. gada martā,

| — | ņemot vērā Briseles Deklarāciju un Rīcības plānu par patvērumu, migrāciju un mobilitāti, ko pieņēma pirmajā ĀKK ministru, kuri atbildīgi par patvērumu, migrāciju un mobilitāti, sanāksmē Briselē 2006. gada 13. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles Deklarāciju un Rīcības plānu par patvērumu, migrāciju un mobilitāti, ko pieņēma pirmajā ĀKK ministru, kuri atbildīgi par patvērumu, migrāciju un mobilitāti, sanāksmē Briselē 2006. gada 13. aprīlī,

| — | ņemot vērā Kopējo Āfrikas un ES deklarāciju par migrāciju un attīstību, kas pieņemta ES un Āfrikas ministru konferencē, kas notika Tripolē 2006. gada 22.-23. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopējo Āfrikas un ES deklarāciju par migrāciju un attīstību, kas pieņemta ES un Āfrikas ministru konferencē, kas notika Tripolē 2006. gada 22.-23. novembrī,

| — | ņemot vērā iznākumu ES un Āfrikas ministru konferencei par migrāciju un attīstību, kas notika Rabātā 2006. gada 10.-11. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iznākumu ES un Āfrikas ministru konferencei par migrāciju un attīstību, kas notika Rabātā 2006. gada 10.-11. jūlijā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par starptautisko migrāciju un attīstību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par starptautisko migrāciju un attīstību (9),

| — | ņemot vērā 2005. gada decembra, 2006. gada marta un 2006. gada decembra Eiropadomju secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada decembra, 2006. gada marta un 2006. gada decembra Eiropadomju secinājumus,

| — | ņemot vērā iznākumu ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa dialogam par starptautisko migrāciju un attīstību, kas notika 2006. gada 14.-15. septembrī Ņujorkā |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iznākumu ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa dialogam par starptautisko migrāciju un attīstību, kas notika 2006. gada 14.-15. septembrī Ņujorkā

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu “Starptautiskā migrācija un attīstība” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu “Starptautiskā migrācija un attīstība” (10),

| — | ņemot vērā Pasaules Starptautiskās migrācijas komisijas 2005. gada oktobra ziņojumu “Migrācija savstarpēji saistītā pasaulē: jauni rīcības virzieni” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Starptautiskās migrācijas komisijas 2005. gada oktobra ziņojumu “Migrācija savstarpēji saistītā pasaulē: jauni rīcības virzieni” (11),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2006. gada jūnija ziņojumu “Migrācijas ietekme uz nosūtītājām valstīm: ko mēs zinām?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2006. gada jūnija ziņojumu “Migrācijas ietekme uz nosūtītājām valstīm: ko mēs zinām?”,

| — | ņemot vērā ESAO 2002. gada ziņojumu “Augsti kvalificētu personu starptautiskā mobilitāte”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2002. gada ziņojumu “Augsti kvalificētu personu starptautiskā mobilitāte”,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas 2006. gadā: naudas pārvedumu un migrācijas ekonomiskā ietekme” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas 2006. gadā: naudas pārvedumu un migrācijas ekonomiskā ietekme” (12),

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) sagatavoto 2001. gada ziņojumu par tautas attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) sagatavoto 2001. gada ziņojumu par tautas attīstību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par attīstību un migrāciju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par attīstību un migrāciju (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Sociālo jautājumu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.012/07/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo jautājumu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.012/07/galīgā redakcija),

| A. | tā kā personu tiesības pārcelties uz ārvalstīm ir neatņemamas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā personu tiesības pārcelties uz ārvalstīm ir neatņemamas cilvēktiesības;

| B. | tā kā starptautiskās migrācijas problēma ir kļuvusi par prioritāru jautājumu starptautiskajā darba kārtībā un to nesen izskatīja politikas veidotāji pasaules, Eiropas un Eiropas-Āfrikas līmenī, un tā kā aizvien vairāk tiek apjausts, ka migrācija un attīstība ir cieši saistīti jautājumi, kas viens otru ietekmē; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskās migrācijas problēma ir kļuvusi par prioritāru jautājumu starptautiskajā darba kārtībā un to nesen izskatīja politikas veidotāji pasaules, Eiropas un Eiropas-Āfrikas līmenī, un tā kā aizvien vairāk tiek apjausts, ka migrācija un attīstība ir cieši saistīti jautājumi, kas viens otru ietekmē;

| C. | tā kā politikas veidotāju aprindās rodas aizvien lielāka vienprātība, ka labāka migrācijas pārvaldība var radīt ļoti būtiskus ieguvumus, iespējams, daudz svarīgākus, nekā pasaules tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā politikas veidotāju aprindās rodas aizvien lielāka vienprātība, ka labāka migrācijas pārvaldība var radīt ļoti būtiskus ieguvumus, iespējams, daudz svarīgākus, nekā pasaules tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu;

| D. | tā kā Eiropa gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī vēl nav pieņēmusi saskaņotu migrācijas politiku un migrācijas, attīstības, tirdzniecības un drošības politiku īsteno vairākas nesaistītas iestādes; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropa gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī vēl nav pieņēmusi saskaņotu migrācijas politiku un migrācijas, attīstības, tirdzniecības un drošības politiku īsteno vairākas nesaistītas iestādes;

| E. | tā kā starptautiskā līmenī nav panākta vienprātība par to, kā (augsti) kvalificēta darbaspēka migrācija ietekmē izcelsmes valsti, un debates par intelektuālā darbaspēka aizplūšanu vēl joprojām raksturo ievērojamas neskaidrības un neapmierinātība, jo īpaši tāpēc, ka trūkst ticamu statistikas datu un ietekmes novērtējumu saistībā ar iespējamajiem politikas ieteikumiem, kuru mērķis ir risināt jautājumu par intelektuālā darbaspēka aizplūšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā starptautiskā līmenī nav panākta vienprātība par to, kā (augsti) kvalificēta darbaspēka migrācija ietekmē izcelsmes valsti, un debates par intelektuālā darbaspēka aizplūšanu vēl joprojām raksturo ievērojamas neskaidrības un neapmierinātība, jo īpaši tāpēc, ka trūkst ticamu statistikas datu un ietekmes novērtējumu saistībā ar iespējamajiem politikas ieteikumiem, kuru mērķis ir risināt jautājumu par intelektuālā darbaspēka aizplūšanu;

| F. | tā kā intelektuālā darbaspēka aizplūšanas jautājums nav pietiekami risināts ES-ĀKK valstu dialogā; |
| --- | --- |

F.

tā kā intelektuālā darbaspēka aizplūšanas jautājums nav pietiekami risināts ES-ĀKK valstu dialogā;

| G. | tā kā lielākajā daļā ĀKK valstu vairāk par 10 % pieaugušo ar augstāko izglītību ir emigrējuši uz ES, Ziemeļameriku un citām attīstītajām valstīm un tā kā Āfrikas valstis uz dienvidiem no Sahāras ir vissmagāk ietekmējusi kvalificēto strādnieku migrācija, kur gandrīz visā reģionā pāri par 20 % iedzīvotāju ar augstāko izglītību dzīvo ESAO valstīs (14), un dažās mazajās valstīs šis rādītājs ir sasniedzis dramatisku 80 % atzīmi (15); |
| --- | --- |

G.

tā kā lielākajā daļā ĀKK valstu vairāk par 10 % pieaugušo ar augstāko izglītību ir emigrējuši uz ES, Ziemeļameriku un citām attīstītajām valstīm un tā kā Āfrikas valstis uz dienvidiem no Sahāras ir vissmagāk ietekmējusi kvalificēto strādnieku migrācija, kur gandrīz visā reģionā pāri par 20 % iedzīvotāju ar augstāko izglītību dzīvo ESAO valstīs (14), un dažās mazajās valstīs šis rādītājs ir sasniedzis dramatisku 80 % atzīmi (15);

| H. | kaut arī galvenie migrācijas centri ir Āzija un Latīņamerika, Eiropas augsti kvalificētie migranti galvenokārt ierodas no Āfrikas (13,5 % no augsti kvalificētiem ES iedzīvotājiem, kas dzimuši valstīs, kuras nav ESAO valstis) (16); |
| --- | --- |

H.

kaut arī galvenie migrācijas centri ir Āzija un Latīņamerika, Eiropas augsti kvalificētie migranti galvenokārt ierodas no Āfrikas (13,5 % no augsti kvalificētiem ES iedzīvotājiem, kas dzimuši valstīs, kuras nav ESAO valstis) (16);

| I. | tā kā statistiskie dati par migrācijas plūsmām no dažām Āfrikas valstīm bieži ir nepilnīgi un novecojuši, atņemot politikas veidotājiem svarīgu lēmumu pieņemšanas instrumentu; |
| --- | --- |

I.

tā kā statistiskie dati par migrācijas plūsmām no dažām Āfrikas valstīm bieži ir nepilnīgi un novecojuši, atņemot politikas veidotājiem svarīgu lēmumu pieņemšanas instrumentu;

| J. | tā kā ANO Attīstības programmā ir minēts, ka intelektuālā darbaspēka aizplūšana no jaunattīstības valstīm rada zaudējumus miljardu dolāru apmērā (17), ņemot vērā zināšanu nozīmi kā izšķirošo izaugsmes faktoru globalizētā pasaulē; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Attīstības programmā ir minēts, ka intelektuālā darbaspēka aizplūšana no jaunattīstības valstīm rada zaudējumus miljardu dolāru apmērā (17), ņemot vērā zināšanu nozīmi kā izšķirošo izaugsmes faktoru globalizētā pasaulē;

| K. | tā kā Subsahāras Āfrikā intelektuālā darbaspēka aizplūšana var izraisīt darbaspēka trūkumu būtiskās nozarēs, jo īpaši veselības un izglītības jomās, radot postošu ietekmi uz šādu būtisku pakalpojumu nodrošinājumu un kvalitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā Subsahāras Āfrikā intelektuālā darbaspēka aizplūšana var izraisīt darbaspēka trūkumu būtiskās nozarēs, jo īpaši veselības un izglītības jomās, radot postošu ietekmi uz šādu būtisku pakalpojumu nodrošinājumu un kvalitāti;

| L. | tā kā kvalificēto migrantu izceļošana izcelsmes valstīm nozīmē nodokļu ieņēmumu zudumu un sliktākajā gadījumā kvalificētu profesionāļu iepriekšējas izglītības un apmācības ieguldījumu zaudējumu, bet labākajā — nekādus tiešus ieņēmumus, kā arī prasmju un pieredzes zudumu, kas atstās ietekmi uz attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā kvalificēto migrantu izceļošana izcelsmes valstīm nozīmē nodokļu ieņēmumu zudumu un sliktākajā gadījumā kvalificētu profesionāļu iepriekšējas izglītības un apmācības ieguldījumu zaudējumu, bet labākajā — nekādus tiešus ieņēmumus, kā arī prasmju un pieredzes zudumu, kas atstās ietekmi uz attīstību;

| M. | tā kā intelektuālā darbaspēka aizplūšana izcelsmes valstīs palēnina inovāciju procesu, vēl vairāk kaitējot ekonomiskās izaugsmes potenciālam; |
| --- | --- |

M.

tā kā intelektuālā darbaspēka aizplūšana izcelsmes valstīs palēnina inovāciju procesu, vēl vairāk kaitējot ekonomiskās izaugsmes potenciālam;

| N. | tā kā intelektuālā darbaspēka aizplūšanai var būt sociāla ietekme uz ģimenes struktūru, dzimumu līdztiesību un bērnu izglītību un veselību; |
| --- | --- |

N.

tā kā intelektuālā darbaspēka aizplūšanai var būt sociāla ietekme uz ģimenes struktūru, dzimumu līdztiesību un bērnu izglītību un veselību;

| O. | tā kā migrantu bērnu pieaugšanu, veselību un izglītību ietekmē migrācija gan ar pozitīvu (naudas pārskaitījumi var izbeigt bērnu darbu un palielināt mājsaimniecību izdevumus izglītības un veselības jomās), gan negatīvu (ģimenes sairšana un stress, mazāka vecāku uzraudzība var radīt skolu apmeklējuma samazināšanos un mācību rezultātus) iznākumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā migrantu bērnu pieaugšanu, veselību un izglītību ietekmē migrācija gan ar pozitīvu (naudas pārskaitījumi var izbeigt bērnu darbu un palielināt mājsaimniecību izdevumus izglītības un veselības jomās), gan negatīvu (ģimenes sairšana un stress, mazāka vecāku uzraudzība var radīt skolu apmeklējuma samazināšanos un mācību rezultātus) iznākumu;

| P. | tā kā daudzas Eiropas valstis ir pieņēmušas tiesību aktus, lai atvieglotu kvalificētu strādnieku ierašanos, jo īpaši migrantiem ieviešot selektīvu uzņemšanas politiku, ko nosauc par “izvēlētu migrāciju”, lai konkurētu ar Ziemeļameriku jaunattīstības valstu spējīgāko iedzīvotāju pievilināšanā; šāda situācija ir saasinājusi prasmju izplūšanu no daudzām dienvidu valstīm, kas ir īpaši ievērojama Subsahāras Āfrikas valstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā daudzas Eiropas valstis ir pieņēmušas tiesību aktus, lai atvieglotu kvalificētu strādnieku ierašanos, jo īpaši migrantiem ieviešot selektīvu uzņemšanas politiku, ko nosauc par “izvēlētu migrāciju”, lai konkurētu ar Ziemeļameriku jaunattīstības valstu spējīgāko iedzīvotāju pievilināšanā; šāda situācija ir saasinājusi prasmju izplūšanu no daudzām dienvidu valstīm, kas ir īpaši ievērojama Subsahāras Āfrikas valstīs;

| Q. | tā kā, kamēr Eiropa un ĀKK valstis ir apņēmušās strādāt, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), tostarp nodrošināt pamatizglītību visiem (mērķis Nr. 2), samazināt bērnu mirstību (mērķis Nr. 4), uzlabot māšu veselību (mērķis Nr. 5) un cīnīties pret HIV/AIDS, malāriju un citām slimībām (mērķis Nr. 6), šo mērķu sasniegšanu var apdraudēt profesoru, ārstu un medmāsu plaša mēroga izceļošana no ĀKK valstīm uz ESAO valstīm un padarīt to vēl grūtāku tāpēc, ka trūkst starptautisku regulējošu noteikumu, kas izstrādāti, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, kamēr Eiropa un ĀKK valstis ir apņēmušās strādāt, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), tostarp nodrošināt pamatizglītību visiem (mērķis Nr. 2), samazināt bērnu mirstību (mērķis Nr. 4), uzlabot māšu veselību (mērķis Nr. 5) un cīnīties pret HIV/AIDS, malāriju un citām slimībām (mērķis Nr. 6), šo mērķu sasniegšanu var apdraudēt profesoru, ārstu un medmāsu plaša mēroga izceļošana no ĀKK valstīm uz ESAO valstīm un padarīt to vēl grūtāku tāpēc, ka trūkst starptautisku regulējošu noteikumu, kas izstrādāti, lai nodrošinātu šo mērķu sasniegšanu;

| R. | tā kā kvalificēto darbinieku migrāciju no jaunattīstības valstīm uz Eiropu veicina ekonomiskie faktori (nabadzība, nepietiekama attīstība, zemas algas, slikta izglītības sistēma, novecošana un iedzīvotāju skaita samazināšanas ESAO valstīs, kas rada darbaspēka trūkumu), politiskie faktori (vardarbība, konflikti, politiskā apspiešana, jo īpaši attiecībā uz intelektuāļiem, ko pasliktina viņu došanās trimdā) un konkrēti no Āfrikas valstīm — ģeogrāfiskais tuvums, kopīga valoda un koloniālas vai vēsturiskas saiknes; |
| --- | --- |

R.

tā kā kvalificēto darbinieku migrāciju no jaunattīstības valstīm uz Eiropu veicina ekonomiskie faktori (nabadzība, nepietiekama attīstība, zemas algas, slikta izglītības sistēma, novecošana un iedzīvotāju skaita samazināšanas ESAO valstīs, kas rada darbaspēka trūkumu), politiskie faktori (vardarbība, konflikti, politiskā apspiešana, jo īpaši attiecībā uz intelektuāļiem, ko pasliktina viņu došanās trimdā) un konkrēti no Āfrikas valstīm — ģeogrāfiskais tuvums, kopīga valoda un koloniālas vai vēsturiskas saiknes;

| S. | tā kā nepieciešamība pēc darbaspēka Eiropas valstīs rada nelabvēlīgu ietekmi, liekot kvalificētam darbaspēkam doties prom no ĀKK valstīm, šādi samazinot dzīves un publisko sociālo pakalpojumu kvalitāti ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

S.

tā kā nepieciešamība pēc darbaspēka Eiropas valstīs rada nelabvēlīgu ietekmi, liekot kvalificētam darbaspēkam doties prom no ĀKK valstīm, šādi samazinot dzīves un publisko sociālo pakalpojumu kvalitāti ĀKK valstīs;

| T. | tā kā jautājums par neregulāru vai piespiedu migrāciju ir risināts attiecībā uz drošības apsvērumiem, nevis plašākā attīstības kontekstā un ņemot vērā migrācijas problēmas attīstības stratēģijās; |
| --- | --- |

T.

tā kā jautājums par neregulāru vai piespiedu migrāciju ir risināts attiecībā uz drošības apsvērumiem, nevis plašākā attīstības kontekstā un ņemot vērā migrācijas problēmas attīstības stratēģijās;

| U. | tā kā kvalificēto darbinieku migrācijai var būt pozitīva ietekme uz atsevišķu migrantu, paredzot labākas ekonomiskās attīstības perspektīvas un lielākas algas viņa vai viņas ģimenei izcelsmes valstī, kā arī pašai izcelsmes valstij, jo īpaši ar naudas pārskaitījumu palīdzību; |
| --- | --- |

U.

tā kā kvalificēto darbinieku migrācijai var būt pozitīva ietekme uz atsevišķu migrantu, paredzot labākas ekonomiskās attīstības perspektīvas un lielākas algas viņa vai viņas ģimenei izcelsmes valstī, kā arī pašai izcelsmes valstij, jo īpaši ar naudas pārskaitījumu palīdzību;

| V. | tā kā ir būtiski atzīmēt pozitīvo ieguldījumu, ko var radīt migrācija, lai veicinātu labāku sapratni starp civilizācijām un kultūrām, un pārvarētu pēckoloniālo un teritoriālo dalījumu, izveidojot attiecības starp valstīm un tautām; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir būtiski atzīmēt pozitīvo ieguldījumu, ko var radīt migrācija, lai veicinātu labāku sapratni starp civilizācijām un kultūrām, un pārvarētu pēckoloniālo un teritoriālo dalījumu, izveidojot attiecības starp valstīm un tautām;

| W. | tā kā integrācijas grūtības, ar kurām migranti saskaras uzņēmējās valstīs, un reintegrācijas problēmas pašu izcelsmes valstīs, diskriminācija un intelektuālā potenciāla izšķiešana (kad migrants tiek nolīgts darbam, kas ir zem viņa/viņas prasmju līmeņa) var traucēt migrantu karjeras attīstībai; |
| --- | --- |

W.

tā kā integrācijas grūtības, ar kurām migranti saskaras uzņēmējās valstīs, un reintegrācijas problēmas pašu izcelsmes valstīs, diskriminācija un intelektuālā potenciāla izšķiešana (kad migrants tiek nolīgts darbam, kas ir zem viņa/viņas prasmju līmeņa) var traucēt migrantu karjeras attīstībai;

| X. | tā kā naudas pārskaitījumi jaunattīstības valstīm ir otrais lielākais ārējā finansējuma avots, tiem ir pozitīva ietekme izcelsmes valstīs (galvenokārt palielinot migrantu ģimeņu ienākumus, patēriņu un ieguldījumus, kas savukārt sekmē ekonomisko izaugsmi), un pretcikliska ietekme ekonomisku krīžu, karu un dabas katastrofu gadījumos, bet tā kā līdz pat 20 % no to vērtības zūd, sedzot samaksu par to apstrādi; |
| --- | --- |

X.

tā kā naudas pārskaitījumi jaunattīstības valstīm ir otrais lielākais ārējā finansējuma avots, tiem ir pozitīva ietekme izcelsmes valstīs (galvenokārt palielinot migrantu ģimeņu ienākumus, patēriņu un ieguldījumus, kas savukārt sekmē ekonomisko izaugsmi), un pretcikliska ietekme ekonomisku krīžu, karu un dabas katastrofu gadījumos, bet tā kā līdz pat 20 % no to vērtības zūd, sedzot samaksu par to apstrādi;

| Y. | tā kā eksperti un profesionāļi ir izvirzījuši jautājumu par ētiskas darbinieku pieņemšanas brīvprātīgu rīcības kodeksu efektivitāti (kas atsevišķos gadījumos pienācīgi neatbilst Starptautiskās darba organizācijas (SDO) noteikumiem), jo īpaši attiecībā uz valsts sektoru; |
| --- | --- |

Y.

tā kā eksperti un profesionāļi ir izvirzījuši jautājumu par ētiskas darbinieku pieņemšanas brīvprātīgu rīcības kodeksu efektivitāti (kas atsevišķos gadījumos pienācīgi neatbilst Starptautiskās darba organizācijas (SDO) noteikumiem), jo īpaši attiecībā uz valsts sektoru;

| Z. | tā kā riņķveida migrācija (kas pieļauj divvirzienu kustību starp izcelsmes un galamērķa valstīm) atvieglo īstu starptautisko mobilitāti, sekmē starptautisku izpratni un piedāvā nozīmīgas iespējas uzņēmēju valstu un izcelsmes valstu attīstībai, un tāpēc ir jāveicina un jāatvieglo; |
| --- | --- |

Z.

tā kā riņķveida migrācija (kas pieļauj divvirzienu kustību starp izcelsmes un galamērķa valstīm) atvieglo īstu starptautisko mobilitāti, sekmē starptautisku izpratni un piedāvā nozīmīgas iespējas uzņēmēju valstu un izcelsmes valstu attīstībai, un tāpēc ir jāveicina un jāatvieglo;

| AA. | tā kā reemigrācijai ir labāka iespēja risināt intelektuālā darbaspēka aizplūšanas problēmu un veicināt attīstību, ja tās pamatā ir brīvprātīga migrantu atgriešanās izcelsmes valstīs, jo īpaši ja šāda rīcība tiek atbilstīgi atbalstīta; |
| --- | --- |

AA.

tā kā reemigrācijai ir labāka iespēja risināt intelektuālā darbaspēka aizplūšanas problēmu un veicināt attīstību, ja tās pamatā ir brīvprātīga migrantu atgriešanās izcelsmes valstīs, jo īpaši ja šāda rīcība tiek atbilstīgi atbalstīta;

| AB. | tā kā paradoksālā kārtā emigrantu atgriešanās var būt ārkārtīgi sarežģīta, lai viņus reintegrētu izcelsmes valstīs, un viņi var būt vēl pakļautāki bezdarbam savās izcelsmes valstīs, nekā tās personas, kuras nav migrējušas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā paradoksālā kārtā emigrantu atgriešanās var būt ārkārtīgi sarežģīta, lai viņus reintegrētu izcelsmes valstīs, un viņi var būt vēl pakļautāki bezdarbam savās izcelsmes valstīs, nekā tās personas, kuras nav migrējušas;

| AC. | tā kā pastāv pierādījumi, ka migrantu apvienošanās nacionālās vai starptautiskās asociācijās, piemēram, diasporās, un šādu diasporu darbība ar mērķi veicināt attīstību (parādība, kas pazīstama kā līdzattīstība) var ļoti labvēlīgi ietekmēt gan saņēmējas valstis, gan nosūtītājas valstis; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pastāv pierādījumi, ka migrantu apvienošanās nacionālās vai starptautiskās asociācijās, piemēram, diasporās, un šādu diasporu darbība ar mērķi veicināt attīstību (parādība, kas pazīstama kā līdzattīstība) var ļoti labvēlīgi ietekmēt gan saņēmējas valstis, gan nosūtītājas valstis;

| AD. | tā kā Eiropas iedzīvotāju novecošana radīs arvien lielāku spiedienu uz kvalificēta darbaspēka tirgu un tādējādi palielinās jau redzamās problēmas, un tāpēc ES un ĀKK valstīs būs vajadzīga atbildīgāka un labāka kvalificētā darbaspēka pārvaldība; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropas iedzīvotāju novecošana radīs arvien lielāku spiedienu uz kvalificēta darbaspēka tirgu un tādējādi palielinās jau redzamās problēmas, un tāpēc ES un ĀKK valstīs būs vajadzīga atbildīgāka un labāka kvalificētā darbaspēka pārvaldība;

| AE. | tā kā viena tipa risinājums neder visām situācijām; tā kā tāpēc būs vajadzīga ĀKK valstu darba tirgu labāka izpēte, lai iegūtu trūkstošo informāciju un atbilstīgāk risinātu kvalificētā darbaspēka migrācijas trūkumus; |
| --- | --- |

AE.

tā kā viena tipa risinājums neder visām situācijām; tā kā tāpēc būs vajadzīga ĀKK valstu darba tirgu labāka izpēte, lai iegūtu trūkstošo informāciju un atbilstīgāk risinātu kvalificētā darbaspēka migrācijas trūkumus;

| 1. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis palielināt centienus ievērot apņemšanos sasniegt TAM un jo īpaši — līdz 2015. gadam uz pusi samazināt galējo nabadzību pasaulē; |
| --- | --- |

1.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis palielināt centienus ievērot apņemšanos sasniegt TAM un jo īpaši — līdz 2015. gadam uz pusi samazināt galējo nabadzību pasaulē;

| 2. | uzsver faktu, ka iespējamie ieguvumi no labi pārvaldības starptautiskās migrācijas var būt lielāki par ieguvumiem, ko rada brīvāka starptautiskā tirdzniecība; |
| --- | --- |

2.

uzsver faktu, ka iespējamie ieguvumi no labi pārvaldības starptautiskās migrācijas var būt lielāki par ieguvumiem, ko rada brīvāka starptautiskā tirdzniecība;

| 3. | norāda, ka sliktai un nekonsekventai migrācijas politikai ir milzīgas sekas attiecībā uz atsevišķu personu ciešanām un pastāvīgu nepietiekamu attīstību; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka sliktai un nekonsekventai migrācijas politikai ir milzīgas sekas attiecībā uz atsevišķu personu ciešanām un pastāvīgu nepietiekamu attīstību;

| 4. | mudina ES un ĀKK valstis risināt migrācijas problēmas, tostarp intelektuālā darbaspēka aizplūšanu, izveidojot patiesu partnerību attīstībai, pamatojoties uz Kotonū Nolīgumu un jo īpaši tā 13. pantu, un attīstīt konkrētas migrācijas politikas un režīmus attiecībā uz jaunattīstības valstīm, no kurām masveidā emigrē kvalificēti darbinieki, jo īpaši attiecībā uz Subsahāras Āfrikas valstīm, lai mīkstinātu kvalificētu darbinieku migrācijas negatīvo ekonomisko un sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

4.

mudina ES un ĀKK valstis risināt migrācijas problēmas, tostarp intelektuālā darbaspēka aizplūšanu, izveidojot patiesu partnerību attīstībai, pamatojoties uz Kotonū Nolīgumu un jo īpaši tā 13. pantu, un attīstīt konkrētas migrācijas politikas un režīmus attiecībā uz jaunattīstības valstīm, no kurām masveidā emigrē kvalificēti darbinieki, jo īpaši attiecībā uz Subsahāras Āfrikas valstīm, lai mīkstinātu kvalificētu darbinieku migrācijas negatīvo ekonomisko un sociālo ietekmi;

| 5. | pauž bažas par Eiropas Komisijas un ES dalībvalstu pašreizējo migrācijas politiku, kuras centrā ir drošības, nevis attīstības prioritātes; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par Eiropas Komisijas un ES dalībvalstu pašreizējo migrācijas politiku, kuras centrā ir drošības, nevis attīstības prioritātes;

| 6. | pauž bažas par ES iespējamas diskriminējošas rīcības pieņemšanu atšķirīgām migrantu kategorijām un aicina Eiropas Komisiju to novērst; tāpēc aicina Komisiju noteikt izdevīgus darba un dzīves apstākļus visām augsti kvalificētu migrantu kategorijām, kā tas ierosināts legālās migrācijas politikas plānā (18), ko drīzumā paredzēts atspoguļot atbilstīgā direktīvā, piemēram, izsniedzot ES darba atļaujas (ES zaļā karte), ko izsniedz viena dalībvalsts, bet kas ir derīga visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par ES iespējamas diskriminējošas rīcības pieņemšanu atšķirīgām migrantu kategorijām un aicina Eiropas Komisiju to novērst; tāpēc aicina Komisiju noteikt izdevīgus darba un dzīves apstākļus visām augsti kvalificētu migrantu kategorijām, kā tas ierosināts legālās migrācijas politikas plānā (18), ko drīzumā paredzēts atspoguļot atbilstīgā direktīvā, piemēram, izsniedzot ES darba atļaujas (ES zaļā karte), ko izsniedz viena dalībvalsts, bet kas ir derīga visā Eiropas Savienībā;

| 7. | uzsver, ka ES attīstības atbalsta mērķim ir jābūt nabadzības izskaušanai, šādi risinot dažus no migrācijas pamatiemesliem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES attīstības atbalsta mērķim ir jābūt nabadzības izskaušanai, šādi risinot dažus no migrācijas pamatiemesliem;

| 8. | uzsver nepieciešamību pēc integrētas migrācijas politikas starptautiskā, reģionālā (tostarp ES un ĀKK līmenī) un valsts līmenī, nodrošinot migrācijas jautājumu iekļaušanu nabadzības samazināšanas stratēģijās un visu to politiku, kas var ietekmēt migrāciju, saskaņotību, piemēram, lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības, attīstības, drošības, tiesiskuma, iekšlietu un ārlietu saskaņotību; |
| --- | --- |

8.

uzsver nepieciešamību pēc integrētas migrācijas politikas starptautiskā, reģionālā (tostarp ES un ĀKK līmenī) un valsts līmenī, nodrošinot migrācijas jautājumu iekļaušanu nabadzības samazināšanas stratēģijās un visu to politiku, kas var ietekmēt migrāciju, saskaņotību, piemēram, lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības, attīstības, drošības, tiesiskuma, iekšlietu un ārlietu saskaņotību;

| 9. | mudina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis kopīgi strādāt pie migrācijas un attīstības politikām un pētīt to savstarpējo sinerģiju, lai uzlabotu abu politiku efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

mudina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis kopīgi strādāt pie migrācijas un attīstības politikām un pētīt to savstarpējo sinerģiju, lai uzlabotu abu politiku efektivitāti;

| 10. | mudina ES dalībvalstis, starptautiskās starpvaldību iestādes un citas attiecīgās iestādes sagatavot un īstenot profilaktiskus pasākumu un stratēģijas, kuru mērķis ir izskaust rasu diskrimināciju, ksenofobiju, etnocentrismu un ar tiem saistītu neiecietību pret migrantiem no ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

10.

mudina ES dalībvalstis, starptautiskās starpvaldību iestādes un citas attiecīgās iestādes sagatavot un īstenot profilaktiskus pasākumu un stratēģijas, kuru mērķis ir izskaust rasu diskrimināciju, ksenofobiju, etnocentrismu un ar tiem saistītu neiecietību pret migrantiem no ĀKK valstīm;

| 11. | uzskata, ka kopējās migrācijas politikas ES līmenī nolūkos ir nepieciešams paplašināt lēmumu pieņemšanu ar koplēmuma procedūras palīdzību, iesaistot Parlamentu un kvalificētā vairākuma balsojumu Padomē, un aicina Padomi attiecīgi rīkoties; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka kopējās migrācijas politikas ES līmenī nolūkos ir nepieciešams paplašināt lēmumu pieņemšanu ar koplēmuma procedūras palīdzību, iesaistot Parlamentu un kvalificētā vairākuma balsojumu Padomē, un aicina Padomi attiecīgi rīkoties;

Rīcības kodeksi

| 12. | atzinīgi vērtē ES Padomes 2006. gada secinājumus, kuru mērķis ir risināt darbaspēka trūkumu jaunattīstības valstu veselības nozarē; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ES Padomes 2006. gada secinājumus, kuru mērķis ir risināt darbaspēka trūkumu jaunattīstības valstu veselības nozarē;

| 13. | aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis izstrādāt un īstenot ES Rīcības kodeksu (saskaņā ar SDO noteikumiem) saistībā ar veselības nozares darbinieku ētisku pieņemšanu darbā, kā tas noteikts 2006. gada aprīļa secinājumos, un izsaka atzinību tām ES dalībvalstīm, piemēram, Apvienotajai Karalistei, kuras jau ir sagatavojušas šādu kodeksu; |
| --- | --- |

13.

aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis izstrādāt un īstenot ES Rīcības kodeksu (saskaņā ar SDO noteikumiem) saistībā ar veselības nozares darbinieku ētisku pieņemšanu darbā, kā tas noteikts 2006. gada aprīļa secinājumos, un izsaka atzinību tām ES dalībvalstīm, piemēram, Apvienotajai Karalistei, kuras jau ir sagatavojušas šādu kodeksu;

| 14. | iesaka paplašināt ES rīcības kodeksu, attiecinot to uz citām būtiskām jomām, piemēram, izglītību, un lai uzlabota kodeksa pamatmērķis būtu panākt to, ka gan sabiedriskajiem, gan privātajiem darbā pieņēmējiem būtu jāpiemēro ētiska pieeja pieņemot, vai pat labāk — atturoties pieņemt, darbā augsti kvalificētus migrantus, kuri strādā kādā no tām jomām, kuras to izcelsmes zemē cieš no ārkārtīga darbaspēka trūkuma; |
| --- | --- |

14.

iesaka paplašināt ES rīcības kodeksu, attiecinot to uz citām būtiskām jomām, piemēram, izglītību, un lai uzlabota kodeksa pamatmērķis būtu panākt to, ka gan sabiedriskajiem, gan privātajiem darbā pieņēmējiem būtu jāpiemēro ētiska pieeja pieņemot, vai pat labāk — atturoties pieņemt, darbā augsti kvalificētus migrantus, kuri strādā kādā no tām jomām, kuras to izcelsmes zemē cieš no ārkārtīga darbaspēka trūkuma;

| 15. | Atbalsta divpusējus un daudzpusējus nolīgumus starp izcelsmes un uzņēmējām valstīm, lai:






  (i) | vairotu ieguldījumu attīstībā; |
| --- | --- | --- |

15.

Atbalsta divpusējus un daudzpusējus nolīgumus starp izcelsmes un uzņēmējām valstīm, lai:

(i)

vairotu ieguldījumu attīstībā;

| (ii) | veidotu cilvēku un institucionālo kapacitāti, lai palielinātu ieguvumus no migrācijas; |
| --- | --- |

(ii)

veidotu cilvēku un institucionālo kapacitāti, lai palielinātu ieguvumus no migrācijas;

| (iii) | nodrošinātu uzlabotus sociālos un ekonomiskos apstākļus izcelsmes valstīs, lai samazinātu tos faktorus, kas liek cilvēkiem pamest savas mājas labākas situācijas meklējumos; kā arī |
| --- | --- |

(iii)

nodrošinātu uzlabotus sociālos un ekonomiskos apstākļus izcelsmes valstīs, lai samazinātu tos faktorus, kas liek cilvēkiem pamest savas mājas labākas situācijas meklējumos; kā arī

| (iv) | veicinātu aizstāvēšanu un izpratnes radīšanu; |
| --- | --- |

(iv)

veicinātu aizstāvēšanu un izpratnes radīšanu;

| 16. | uzsver, ka brīvprātīgs rīcības kodekss ētiskai darbā pieņemšanai, jo īpaši, ja tas tiek piemērots tikai valsts sektorā, ir labs pasākums, taču tas nekādā gadījuma nav pietiekams, lai novērstu sekas, ko izraisa kvalificēta darbaspēka masveida migrācija — ir vajadzīgi stimulējoši pasākumi izcelsmes un uzņēmējās valstīs; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka brīvprātīgs rīcības kodekss ētiskai darbā pieņemšanai, jo īpaši, ja tas tiek piemērots tikai valsts sektorā, ir labs pasākums, taču tas nekādā gadījuma nav pietiekams, lai novērstu sekas, ko izraisa kvalificēta darbaspēka masveida migrācija — ir vajadzīgi stimulējoši pasākumi izcelsmes un uzņēmējās valstīs;

Ieguldījumi izglītībā

| 17. | aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis būtiski palielināt ieguldījumus apmācībā un izglītībā jaunattīstības valstīs, galveno uzmanību veltot nozarēm, kurās novērojams darbaspēka trūkums, īpaši veselības aprūpes un izglītības jomai; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis būtiski palielināt ieguldījumus apmācībā un izglītībā jaunattīstības valstīs, galveno uzmanību veltot nozarēm, kurās novērojams darbaspēka trūkums, īpaši veselības aprūpes un izglītības jomai;

| 18. | aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis izveidot nacionālus un reģionālus izcilības centrus, jo īpaši universitāšu un pētniecības institūtu veidā — īpaši veselības aprūpes un izglītības jomās; vēl arī aicina ES un ĀKK valstis izveidot šos daudzdisciplīnu izcilības centrus, izmantojot Eiropas Attīstības fonda (EAF) resursus attiecīgi visās tajās nozarēs, kurās nepieciešama ekonomiska izaugsme un ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

18.

aicina Eiropas Savienību un ĀKK valstis izveidot nacionālus un reģionālus izcilības centrus, jo īpaši universitāšu un pētniecības institūtu veidā — īpaši veselības aprūpes un izglītības jomās; vēl arī aicina ES un ĀKK valstis izveidot šos daudzdisciplīnu izcilības centrus, izmantojot Eiropas Attīstības fonda (EAF) resursus attiecīgi visās tajās nozarēs, kurās nepieciešama ekonomiska izaugsme un ilgtspējīga attīstība;

| 19. | uzskata, ka ES dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm ir jāpieņem aktīvas iniciatīvas prasmju attīstīšanai, veicot būtiskus ieguldījumus izglītībā; atkārtoti uzsver atbalstu “20/20” mērķim: 20 % valsts atbalsta no ziemeļu valstīm un 20 % no dienvidu valstu budžeta, ko piešķir sociālajiem pamatpakalpojumiem (veselības aprūpe un izglītība); |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ES dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm ir jāpieņem aktīvas iniciatīvas prasmju attīstīšanai, veicot būtiskus ieguldījumus izglītībā; atkārtoti uzsver atbalstu “20/20” mērķim: 20 % valsts atbalsta no ziemeļu valstīm un 20 % no dienvidu valstu budžeta, ko piešķir sociālajiem pamatpakalpojumiem (veselības aprūpe un izglītība);

| 20. | aicina jaunattīstības valstis ieņēmumus no naftas cenu pieauguma ieguldīt ilgtermiņa stratēģijās un izglītības un apmācības programmās, kā arī izmantot šis ieņēmumus pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

20.

aicina jaunattīstības valstis ieņēmumus no naftas cenu pieauguma ieguldīt ilgtermiņa stratēģijās un izglītības un apmācības programmās, kā arī izmantot šis ieņēmumus pārredzamā veidā;

| 21. | mudina ĀKK valstis attīstīt to rīcībā esošus potenciālus avotus ekonomiskai labklājībai un pievērst īpašu uzmanību, lai attīstītu cilvēkresursus un radītu darbavietas visās attiecīgajās nozarēs, lai stimulētu kvalificētus darbiniekus palikt vai atgriezties to izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

21.

mudina ĀKK valstis attīstīt to rīcībā esošus potenciālus avotus ekonomiskai labklājībai un pievērst īpašu uzmanību, lai attīstītu cilvēkresursus un radītu darbavietas visās attiecīgajās nozarēs, lai stimulētu kvalificētus darbiniekus palikt vai atgriezties to izcelsmes valstīs;

| 22. | mudina Eiropas Komisiju sadarboties ar ĀKK sekretariātu, lai noteiktu Kotonū Nolīgumā minētās ekonomiskā atbalsta iniciatīvas, kuras ļautu izcelsmes valstīm uzlabot to ekonomisko profilu un samazinātu nelegālās migrācijas rādītājus, šādi mazinot spriedzi Apvienotās parlamentārās asamblejas partnervalstu starpā; |
| --- | --- |

22.

mudina Eiropas Komisiju sadarboties ar ĀKK sekretariātu, lai noteiktu Kotonū Nolīgumā minētās ekonomiskā atbalsta iniciatīvas, kuras ļautu izcelsmes valstīm uzlabot to ekonomisko profilu un samazinātu nelegālās migrācijas rādītājus, šādi mazinot spriedzi Apvienotās parlamentārās asamblejas partnervalstu starpā;

| 23. | aicina ES dalībvalstis rīkoties saskaņā ar Lisabonas programmas mērķiem, piemēram, uzlabot izglītības kvalitāti un palielināt sieviešu dalību darba tirgū, lai palielinātu kvalificēta darbaspēka nodrošinājumu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

23.

aicina ES dalībvalstis rīkoties saskaņā ar Lisabonas programmas mērķiem, piemēram, uzlabot izglītības kvalitāti un palielināt sieviešu dalību darba tirgū, lai palielinātu kvalificēta darbaspēka nodrošinājumu Eiropas Savienībā;

Intelektuālā potenciāla nelietderīga izmantošana

| 24. | uzsver intelektuālā potenciāla nelietderīgas izmantošanas negatīvo ietekmi uz visām iesaistītajām pusēm, ņemot vērā, ka uzņēmējas valstis nevar gūt labumu no migrantu prasmēm, izcelsmes valstis saskaras ar ieguldījumu zaudējumiem, un migrants ir nodarbināts darbā, kas neatbilsts viņa/viņas kvalifikācijas līmenim; |
| --- | --- |

24.

uzsver intelektuālā potenciāla nelietderīgas izmantošanas negatīvo ietekmi uz visām iesaistītajām pusēm, ņemot vērā, ka uzņēmējas valstis nevar gūt labumu no migrantu prasmēm, izcelsmes valstis saskaras ar ieguldījumu zaudējumiem, un migrants ir nodarbināts darbā, kas neatbilsts viņa/viņas kvalifikācijas līmenim;

| 25. | mudina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis pieņemt izšķirošus lēmumus, lai mazinātu intelektuālā potenciāla nelietderīgu izmantošanu, piemēram, starptautiskā un divpusējā līmenī savstarpēji atzīstot diplomus un kvalifikācijas un īstenojot skaidrus pasākumus diskriminācijas novēršanai, pieņemot darbā darbiniekus; |
| --- | --- |

25.

mudina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis pieņemt izšķirošus lēmumus, lai mazinātu intelektuālā potenciāla nelietderīgu izmantošanu, piemēram, starptautiskā un divpusējā līmenī savstarpēji atzīstot diplomus un kvalifikācijas un īstenojot skaidrus pasākumus diskriminācijas novēršanai, pieņemot darbā darbiniekus;

| 26. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt priekšlikumus Eiropas sistēmas izveidei attiecībā uz ārvalstu diplomu līdzvērtību. |
| --- | --- |

26.

aicina Eiropas Komisiju izstrādāt priekšlikumus Eiropas sistēmas izveidei attiecībā uz ārvalstu diplomu līdzvērtību.

Pārskaitījumi

| 27. | atgādina, ka pārskaitījumi ir privāti līdzekļi, un tādiem tiem arī jāpaliek, un ka personām nevar uzspiest pārskaitījumus izmantot kādā obligātā veidā, un ka pārskaitījumi nekādā gadījumā nevar aizstāt oficiālu attīstības palīdzību (OAP); |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka pārskaitījumi ir privāti līdzekļi, un tādiem tiem arī jāpaliek, un ka personām nevar uzspiest pārskaitījumus izmantot kādā obligātā veidā, un ka pārskaitījumi nekādā gadījumā nevar aizstāt oficiālu attīstības palīdzību (OAP);

| 28. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis izveidot un īstenot politiku, lai maksimāli vairotu pārskaitījumu pozitīvo ietekmi, panākot lielākas, ātrākas, lētākas un labāk virzītas pārskaitījumu plūsmas, jo īpaši mazinot birokrātiju un uzlabojot banku pakalpojumus maziem darījumiem bez tirgus pārliekas regulēšanas; |
| --- | --- |

28.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis izveidot un īstenot politiku, lai maksimāli vairotu pārskaitījumu pozitīvo ietekmi, panākot lielākas, ātrākas, lētākas un labāk virzītas pārskaitījumu plūsmas, jo īpaši mazinot birokrātiju un uzlabojot banku pakalpojumus maziem darījumiem bez tirgus pārliekas regulēšanas;

| 29. | īpaši aicina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis īstenot politiku, kuras mērķi ir:






  — | uzlabot un vairot migrantu un viņu ģimeņu piekļuvi finanšu iestādēm (“banking the unbanked” — sniedzot bankas pakalpojumus tiem, kas tos neizmanto) (19), |
| --- | --- | --- |

29.

īpaši aicina Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un ĀKK valstis īstenot politiku, kuras mērķi ir:

—

uzlabot un vairot migrantu un viņu ģimeņu piekļuvi finanšu iestādēm (“banking the unbanked” — sniedzot bankas pakalpojumus tiem, kas tos neizmanto) (19),

| — | atbalstīt un aktīvi veicināt finanšu iestādes izpētīt stratēģijas, kuru mērķis ir pārskaitījumu nosūtīšanas izmaksu samazināšana, īpaši attīstot jaunu tehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

—

atbalstīt un aktīvi veicināt finanšu iestādes izpētīt stratēģijas, kuru mērķis ir pārskaitījumu nosūtīšanas izmaksu samazināšana, īpaši attīstot jaunu tehnoloģiju izmantošanu;

| — | veicināt pārskaitījumu nosūtīšanu, piemērojot atbrīvojumus no nodokļiem gan izcelsmes, gan galamērķa valstī; |
| --- | --- |

—

veicināt pārskaitījumu nosūtīšanu, piemērojot atbrīvojumus no nodokļiem gan izcelsmes, gan galamērķa valstī;

| — | veicināt pārskaitījumu novirzīšanu attīstības projektiem (galvenokārt saistībā ar izglītību un veselības aprūpi), pārskaitījumus papildinot ar valstu valdību un pašvaldību ieguldījumiem (atbilstīga finansējuma daļa) (20), |
| --- | --- |

—

veicināt pārskaitījumu novirzīšanu attīstības projektiem (galvenokārt saistībā ar izglītību un veselības aprūpi), pārskaitījumus papildinot ar valstu valdību un pašvaldību ieguldījumiem (atbilstīga finansējuma daļa) (20),

| — | radīt novatoriskus finanšu produktus migrantiem, piemēram, atbrīvojumus no nodokļiem kontiem “Ieguldījumi attīstībai” saņemošajās valstīs, kur migrants var uzkrāt līdzekļus, lai tos vēlāk pārskaitītu; |
| --- | --- |

—

radīt novatoriskus finanšu produktus migrantiem, piemēram, atbrīvojumus no nodokļiem kontiem “Ieguldījumi attīstībai” saņemošajās valstīs, kur migrants var uzkrāt līdzekļus, lai tos vēlāk pārskaitītu;

| — | novirzīt pārskaitījumus uz ienesīgiem ieguldījumiem, vienkāršojot piekļuvi mikrouzņēmumu un MVU kredītiem un uzlabojot migrantu un viņu ģimeņu zināšanas finanšu jomā; |
| --- | --- |

—

novirzīt pārskaitījumus uz ienesīgiem ieguldījumiem, vienkāršojot piekļuvi mikrouzņēmumu un MVU kredītiem un uzlabojot migrantu un viņu ģimeņu zināšanas finanšu jomā;

| — | padarīt pārskaitījumus ātrākus un drošākus, lai tādējādi mudinātu migrantus izmantot oficiālas pārskaitījumu sistēmas, kā arī nodrošināt pārredzamību saistībā ar finanšu darījumiem caur “neoficiālajiem kanāliem”, jo īpaši hawala tīkliem; |
| --- | --- |

—

padarīt pārskaitījumus ātrākus un drošākus, lai tādējādi mudinātu migrantus izmantot oficiālas pārskaitījumu sistēmas, kā arī nodrošināt pārredzamību saistībā ar finanšu darījumiem caur “neoficiālajiem kanāliem”, jo īpaši hawala tīkliem;

| 30. | tomēr brīdina par risku, kas saistīts ar finanšu plūsmu pārāk lielu regulēšanu, kas varētu kavēt vai apgrūtināt pārskaitījumu plūsmu, un aicina ES dalībvalstis un Eiropas Parlamentu ņemt vērā šos apsvērumus, izskatot Komisijas priekšlikumu direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (21); |
| --- | --- |

30.

tomēr brīdina par risku, kas saistīts ar finanšu plūsmu pārāk lielu regulēšanu, kas varētu kavēt vai apgrūtināt pārskaitījumu plūsmu, un aicina ES dalībvalstis un Eiropas Parlamentu ņemt vērā šos apsvērumus, izskatot Komisijas priekšlikumu direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (21);

Riņķveida migrācija

| 31. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veicināt riņķveida migrāciju, panākot vienošanos par reāliem pasākumiem, lai palielinātu iebraukšanas un atpakaļuzņemšanas prasību un procedūru elastību gan galamērķa, gan izcelsmes valstī, kā arī ieviestu garākus un elastīgākus līgumus un atpakaļuzņemšanas iespēju riņķveida migrantiem; |
| --- | --- |

31.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veicināt riņķveida migrāciju, panākot vienošanos par reāliem pasākumiem, lai palielinātu iebraukšanas un atpakaļuzņemšanas prasību un procedūru elastību gan galamērķa, gan izcelsmes valstī, kā arī ieviestu garākus un elastīgākus līgumus un atpakaļuzņemšanas iespēju riņķveida migrantiem;

| 32. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veicināt riņķveida migrāciju, izveidojot“divu amatu” sistēmu valsts sektora darbiniekiem dienvidu valstīs (skolotājiem, pētniekiem un ārstiem); atkārtoti aicina Eiropas Komisiju veikt pētījumu par dalībvalstu pieredzi saistībā ar “divu amatu” sistēmu; |
| --- | --- |

32.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veicināt riņķveida migrāciju, izveidojot“divu amatu” sistēmu valsts sektora darbiniekiem dienvidu valstīs (skolotājiem, pētniekiem un ārstiem); atkārtoti aicina Eiropas Komisiju veikt pētījumu par dalībvalstu pieredzi saistībā ar “divu amatu” sistēmu;

| 33. | uzskata, ka direktīvā par augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, ko šobrīd gatavo Komisija, lielāka uzmanība jāpievērš kvalificētu migrantu statusam, lai veicinātu viņu riņķveida migrāciju un/vai pagaidu atgriešanos; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka direktīvā par augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, ko šobrīd gatavo Komisija, lielāka uzmanība jāpievērš kvalificētu migrantu statusam, lai veicinātu viņu riņķveida migrāciju un/vai pagaidu atgriešanos;

| 34. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu migrantiem, kas atgriežas to izcelsmes valstīs, pensiju un veselības aprūpes pabalstu pārnesamību vai arī iespēju veselības aprūpes nolūkos atgriezties valstī, kur šie pakalpojumi tika sniegti; |
| --- | --- |

34.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu migrantiem, kas atgriežas to izcelsmes valstīs, pensiju un veselības aprūpes pabalstu pārnesamību vai arī iespēju veselības aprūpes nolūkos atgriezties valstī, kur šie pakalpojumi tika sniegti;

| 35. | aicina ES dalībvalsts un ĀKK valstis izskatīt jautājumu par dubultpilsonības nolīgumiem, lai tādējādi veicinātu riņķveida migrāciju un pagaidu atgriešanos; |
| --- | --- |

35.

aicina ES dalībvalsts un ĀKK valstis izskatīt jautājumu par dubultpilsonības nolīgumiem, lai tādējādi veicinātu riņķveida migrāciju un pagaidu atgriešanos;

| 36. | aicina ES nodrošināt personām, kas, iespējams, atgriezīsies, izvēles iespēju atgriezties ES noteiktā laika posmā pēc sākotnējās atgriešanās; |
| --- | --- |

36.

aicina ES nodrošināt personām, kas, iespējams, atgriezīsies, izvēles iespēju atgriezties ES noteiktā laika posmā pēc sākotnējās atgriešanās;

| 37. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt īpašas iniciatīvas, proti — īpašas budžeta pozīcijas, kuru mērķis ir atbalstīt migrantu brīvprātīgu atgriešanos, ievērojot tematiskās sadarbības programmas ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma politikas jomās un paredzot šādus pasākumus:






  — | iekļaut atgriezušos migrantus attīstības programmās, kur viņi varētu veiksmīgi izmantot iegūtās prasmes, un nodrošināt atbilstošu reintegrāciju kopienā; |
| --- | --- | --- |

37.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt īpašas iniciatīvas, proti — īpašas budžeta pozīcijas, kuru mērķis ir atbalstīt migrantu brīvprātīgu atgriešanos, ievērojot tematiskās sadarbības programmas ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma politikas jomās un paredzot šādus pasākumus:

—

iekļaut atgriezušos migrantus attīstības programmās, kur viņi varētu veiksmīgi izmantot iegūtās prasmes, un nodrošināt atbilstošu reintegrāciju kopienā;

| — | piedāvāt personām, kas, iespējams, atgriezīsies, finansiālus un profesionālus stimulus, kā arī infrastruktūru profesijas attīstīšanai; |
| --- | --- |

—

piedāvāt personām, kas, iespējams, atgriezīsies, finansiālus un profesionālus stimulus, kā arī infrastruktūru profesijas attīstīšanai;

| — | uzlabot piekļuvi aizdevumiem un apmācībai vadību zinību jomā, lai tādējādi veicinātu mazo uzņēmumu izveidi; |
| --- | --- |

—

uzlabot piekļuvi aizdevumiem un apmācībai vadību zinību jomā, lai tādējādi veicinātu mazo uzņēmumu izveidi;

Diasporas un līdzattīstība

| 38. | atzīst diasporu un migrantu asociāciju nozīmi, lai stiprinātu ES un izcelsmes valstu attiecības, jo īpaši migrācijas jomā; aicina veidot ciešāku sadarbību starp jaunattīstības valstu un ES dalībvalstu iestādēm, tostarp īstenojot līdzattīstības projektus; |
| --- | --- |

38.

atzīst diasporu un migrantu asociāciju nozīmi, lai stiprinātu ES un izcelsmes valstu attiecības, jo īpaši migrācijas jomā; aicina veidot ciešāku sadarbību starp jaunattīstības valstu un ES dalībvalstu iestādēm, tostarp īstenojot līdzattīstības projektus;

| 39. | uzskata, ka Eiropas līmenī ir pilnībā jāatzīst līdzattīstība, kas nozīmē apzināties un atbalstīt diasporu lomu izcelsmes valstu attīstībā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka Eiropas līmenī ir pilnībā jāatzīst līdzattīstība, kas nozīmē apzināties un atbalstīt diasporu lomu izcelsmes valstu attīstībā;

| 40. | aicina uzņēmējas un izcelsmes valstis sniegt materiālu un finansiālu atbalstu diasporu un migrantu asociāciju iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt migrantu integrāciju, pārskaitījumu kolektīvu pārvešanu, ieguldījumu projektus izcelsmes valstīs un informācijas izplatīšanu saistībā ar iegūtajām tiesībām; |
| --- | --- |

40.

aicina uzņēmējas un izcelsmes valstis sniegt materiālu un finansiālu atbalstu diasporu un migrantu asociāciju iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt migrantu integrāciju, pārskaitījumu kolektīvu pārvešanu, ieguldījumu projektus izcelsmes valstīs un informācijas izplatīšanu saistībā ar iegūtajām tiesībām;

| 41. | iesaka izcelsmes valstu valdībām arī attīstīt ciešākas saiknes ar migrantiem, izveidojot īpašas institucionālas platformas, kurās var kopīgi strādāt vairāki valsts sektora dalībnieki; |
| --- | --- |

41.

iesaka izcelsmes valstu valdībām arī attīstīt ciešākas saiknes ar migrantiem, izveidojot īpašas institucionālas platformas, kurās var kopīgi strādāt vairāki valsts sektora dalībnieki;

| 42. | atzīst un veicina diasporu pilnīgu iesaistīšanu, lai uzlabotu tirdzniecību un ekonomisko sadarbību starp uzņēmējām un izcelsmes valstīm, jo īpaši novēršot informācijas šķēršļus; |
| --- | --- |

42.

atzīst un veicina diasporu pilnīgu iesaistīšanu, lai uzlabotu tirdzniecību un ekonomisko sadarbību starp uzņēmējām un izcelsmes valstīm, jo īpaši novēršot informācijas šķēršļus;

| 43. | mudina diasporas iesaistīties prasmju un zināšanu nodošanā un to atvieglot, jo īpaši stiprinot saikni starp kvalificētiem darbiniekiem, kas dzīvo ESAO valstīs, un tiem, kas ir palikuši viņu izcelsmes valstīs, veidojot zinātnieku un pētnieku starptautiskus tīklus un virtuālās universitātes, kā arī veicinot e-apmācību, un atzinīgi vērtē Starptautiskās Migrācijas organizācijas (“Migrācija attīstībai Āfrikā”) un ANO Attīstības programmas (“Zināšanu nodošana ar emigrējušu pilsoņu palīdzību”) pārvaldītās programmas šajā jomā; |
| --- | --- |

43.

mudina diasporas iesaistīties prasmju un zināšanu nodošanā un to atvieglot, jo īpaši stiprinot saikni starp kvalificētiem darbiniekiem, kas dzīvo ESAO valstīs, un tiem, kas ir palikuši viņu izcelsmes valstīs, veidojot zinātnieku un pētnieku starptautiskus tīklus un virtuālās universitātes, kā arī veicinot e-apmācību, un atzinīgi vērtē Starptautiskās Migrācijas organizācijas (“Migrācija attīstībai Āfrikā”) un ANO Attīstības programmas (“Zināšanu nodošana ar emigrējušu pilsoņu palīdzību”) pārvaldītās programmas šajā jomā;

| 44. | atzinīgi vērtē migrācijas pētniecības centru izveidi Āfrikā saistībā ar ĀKK valstu iekšējās migrācijas instrumentu kā avotus ticamiem datiem un papildu instrumentiem labākai politikas veidošanai un migrācijas pārvaldībai, jo īpaši tādai, ko veic ĀKK valdības; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē migrācijas pētniecības centru izveidi Āfrikā saistībā ar ĀKK valstu iekšējās migrācijas instrumentu kā avotus ticamiem datiem un papildu instrumentiem labākai politikas veidošanai un migrācijas pārvaldībai, jo īpaši tādai, ko veic ĀKK valdības;

| 45. | atzinīgi vērtē ziņas par migrācijas informācijas un pārvaldības centru izveidi (22), kurus nodibinās saskaņā ar ES migrācijas un attīstības programmu Āfrikai, un to mērķis būs sniegt informāciju un atbalstu potenciālajiem migrantiem un tiem, kuri atgriežas izcelsmes valstī; aicina ES dalībvalstis sniegt šiem centriem finansiālu un materiālu atbalstu; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē ziņas par migrācijas informācijas un pārvaldības centru izveidi (22), kurus nodibinās saskaņā ar ES migrācijas un attīstības programmu Āfrikai, un to mērķis būs sniegt informāciju un atbalstu potenciālajiem migrantiem un tiem, kuri atgriežas izcelsmes valstī; aicina ES dalībvalstis sniegt šiem centriem finansiālu un materiālu atbalstu;

| 46. | atzīst būtisko devumu, ko sniedz nevalstiskās organizācijas, lai migrācijas plūsmas tiktu labāk pārvaldītas un jo īpaši lai migrantu ieguldījumi viņu pašu valstu attīstībā palielinātos, un aicina sniegt atbilstīgu atbalstu nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas migrācijas jomā; |
| --- | --- |

46.

atzīst būtisko devumu, ko sniedz nevalstiskās organizācijas, lai migrācijas plūsmas tiktu labāk pārvaldītas un jo īpaši lai migrantu ieguldījumi viņu pašu valstu attīstībā palielinātos, un aicina sniegt atbilstīgu atbalstu nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas migrācijas jomā;

| 47. | uzsver, ka diasporu, migrantu asociāciju un nevalstisko organizāciju nozīme ir jāpapildina ar konsekventu un efektīvu migrācijas un attīstības politiku uzņēmējās valstīs un izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka diasporu, migrantu asociāciju un nevalstisko organizāciju nozīme ir jāpapildina ar konsekventu un efektīvu migrācijas un attīstības politiku uzņēmējās valstīs un izcelsmes valstīs;

| 48. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

48.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai un Āfrikas Savienībai.

---

(1)  Pieņēma 2007. gada 28. jūnijā Vīsbādenē (Vācija).

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(3)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

(4)  COM(2005)0390.

(5)  COM(2005)0642.

(6)  COM(2006)0409.

(7)  COM(2006)0735.

(8)  COM(2005)0669.

(9)  A/RES/61/208.

(10)  A/60/871.

(11)  www.gcim.org.

(12)  http://www.worldbank.org/globaloutlook.

(13)  P6_TA(2006)0319.

(14)  ESAO “Migrācijas ietekme uz izcelsmes valstīm: ko mēs zinām?” (2006).

(15)  ANO ģenerālsekretāra ziņojums “Starptautiskā migrācija un attīstība” (A/60/871).

(16)  ESAO “Migrācijas ietekme uz izcelsmes valstīm: ko mēs zinām?” (2006).

(17)  ANO Attīstības programmas 2001. gada ziņojums par tautas attīstību.

(18)  COM(2005)0669.

(19)  Kā to definē Apvienotās Karalistes Apakšnama Starptautiskās attīstības komiteja.

(20)  Šāda politiku veiksmīgi izmantoja Meksikas programmā “Dos por uno” (“Divi par vienu”) un Itālijas iniciatīvā Andu reģionam “Juntos por los Andes” (“Vienoti Andiem”).

(21)  COM(2005)0603.

(22)  Pirmais migrācijas informācijas un pārvaldības centrs tiks izveidots Bamako (Mali).

REZOLŪCIJA
   (1)

par situāciju Dārfūrā

ĀKK-ES Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam, |
| --- | --- |

—

tiekoties Vīsbādenē (Vācija) no 2007. gada 25. līdz 28. jūnijam,

| — | ņemot vērā 2006. gada 11. oktobra nobeiguma ziņojumu, ko sagatavojusi ekspertu padome par situāciju Sudānā, kura iecelta saskaņā ar ANO Drošības padomes (ANO DP) rezolūciju Nr. 1591, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 11. oktobra nobeiguma ziņojumu, ko sagatavojusi ekspertu padome par situāciju Sudānā, kura iecelta saskaņā ar ANO Drošības padomes (ANO DP) rezolūciju Nr. 1591,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) 2004. gada aprīļa lēmumu izveidot Āfrikas Savienības misiju Sudānā (ASMS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) 2004. gada aprīļa lēmumu izveidot Āfrikas Savienības misiju Sudānā (ASMS),

| — | ņemot vērā Dārfūras Miera nolīgumu (DMN), ko 2006. gada 5. maijā Abujā (Nigērijā) parakstīja Sudānas valdība un lielākā nemiernieku grupa Sudānas Atbrīvošanas armija/kustība (SAA/K), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dārfūras Miera nolīgumu (DMN), ko 2006. gada 5. maijā Abujā (Nigērijā) parakstīja Sudānas valdība un lielākā nemiernieku grupa Sudānas Atbrīvošanas armija/kustība (SAA/K),

| — | ņemot vērā Tripoles konsensu par politisko procesu Dārfūrā, kas pieņemts Tripolē 2007. gada 28. un 29. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tripoles konsensu par politisko procesu Dārfūrā, kas pieņemts Tripolē 2007. gada 28. un 29. aprīlī,

| — | ņemot vērā trīspusējo vienošanos, kas panākts 2007. gada 9. aprīlī Adisabebā starp Sudānas valdību, ANO un Āfrikas Savienību par vieglā atbalsta plānu un smagā atbalsta plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trīspusējo vienošanos, kas panākts 2007. gada 9. aprīlī Adisabebā starp Sudānas valdību, ANO un Āfrikas Savienību par vieglā atbalsta plānu un smagā atbalsta plānu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ANO doktrīna “Atbildība aizstāvēt” paredz to, ka situācijās, kad valsts iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus, citiem ir pienākums sniegt vajadzīgo aizsardzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO doktrīna “Atbildība aizstāvēt” paredz to, ka situācijās, kad valsts iestādes nepārprotami nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus, citiem ir pienākums sniegt vajadzīgo aizsardzību;

| B. | tā kā Ķīna ir ANO DP pastāvīgs loceklis un priviliģēts Sudānas tirdzniecības partneris; tā kā 2007. gada 10. maijā Ķīna iecēla Liu Guijin par īpašo sūtni Dārfūrā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ķīna ir ANO DP pastāvīgs loceklis un priviliģēts Sudānas tirdzniecības partneris; tā kā 2007. gada 10. maijā Ķīna iecēla Liu Guijin par īpašo sūtni Dārfūrā;

| C. | tā kā Sudāna ir parakstījusi Romas Statūtus, kurus 2002. gadā izstrādāja Starptautiskā krimināltiesa (ICC), bet vēl nav tos ratificējusi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Sudāna ir parakstījusi Romas Statūtus, kurus 2002. gadā izstrādāja Starptautiskā krimināltiesa (ICC), bet vēl nav tos ratificējusi;

| D. | tā kā Āfrikas Savienības spēku darbība Dārfūrā ir patiešām atzinīgi vērtējama; tomēr tā kā šie spēki ir jāpastiprina un tiem ir jāsniedz viss nepieciešamais materiālais un finanšu atbalsts, lai tie efektīvi pildītu pilnvaras; |
| --- | --- |

D.

tā kā Āfrikas Savienības spēku darbība Dārfūrā ir patiešām atzinīgi vērtējama; tomēr tā kā šie spēki ir jāpastiprina un tiem ir jāsniedz viss nepieciešamais materiālais un finanšu atbalsts, lai tie efektīvi pildītu pilnvaras;

| 1. | atzinīgi vērtē faktu, ka Sudānas valdība 2007. gada 12. jūnijā pieņēma ĀS/ANO apvienotos spēkus; atgādina, ka Sudānas valdība iepriekš ir apņēmusies ielaist apvienotos spēkus Sudānā; tāpēc uzsver pēc iespējas ātrākas drošības spēku izvietošanas un Sudānas iestāžu turpmāku sadarbības nozīmi un cer, ka Sudānas valdība atbruņos visus militāros spēku, tostarp džandžavīdus, un apturēs Dārfūras reģiona bombardēšanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē faktu, ka Sudānas valdība 2007. gada 12. jūnijā pieņēma ĀS/ANO apvienotos spēkus; atgādina, ka Sudānas valdība iepriekš ir apņēmusies ielaist apvienotos spēkus Sudānā; tāpēc uzsver pēc iespējas ātrākas drošības spēku izvietošanas un Sudānas iestāžu turpmāku sadarbības nozīmi un cer, ka Sudānas valdība atbruņos visus militāros spēku, tostarp džandžavīdus, un apturēs Dārfūras reģiona bombardēšanu;

| 2. | nosoda jebkuru pušu veiktus miera nolīgumu jebkādus pārkāpumus un jo īpaši jebkādu vardarbību, kas vērsta pret civiliedzīvotājiem un humāno palīdzību; |
| --- | --- |

2.

nosoda jebkuru pušu veiktus miera nolīgumu jebkādus pārkāpumus un jo īpaši jebkādu vardarbību, kas vērsta pret civiliedzīvotājiem un humāno palīdzību;

| 3. | aicina Sudānas valdību pilnībā sadarboties ar ANO un īstenot attiecīgās ANO rezolūcijas; |
| --- | --- |

3.

aicina Sudānas valdību pilnībā sadarboties ar ANO un īstenot attiecīgās ANO rezolūcijas;

| 4. | aicina ANO rīkoties saskaņā ar doktrīnu “Atbildība aizstāvēt”, nodrošinot, lai turpmākajiem apvienotajiem spēkiem ir pilnīgas pilnvaras aizsargāt civiliedzīvotājus saskaņā ar ANO Hartu; |
| --- | --- |

4.

aicina ANO rīkoties saskaņā ar doktrīnu “Atbildība aizstāvēt”, nodrošinot, lai turpmākajiem apvienotajiem spēkiem ir pilnīgas pilnvaras aizsargāt civiliedzīvotājus saskaņā ar ANO Hartu;

| 5. | aicina ES un citus starptautiskos dalībniekus piemērot atbilstīgu pasākumus, kas vērsti pret jebkādiem vardarbības veicējiem, kas pārkāpj pamieru vai uzbrūk civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humānās palīdzības operācijām, un veikt visas nepieciešamās darbības, lai izbeigtu nesodāmību; |
| --- | --- |

5.

aicina ES un citus starptautiskos dalībniekus piemērot atbilstīgu pasākumus, kas vērsti pret jebkādiem vardarbības veicējiem, kas pārkāpj pamieru vai uzbrūk civiliedzīvotājiem, miera uzturētājiem vai humānās palīdzības operācijām, un veikt visas nepieciešamās darbības, lai izbeigtu nesodāmību;

| 6. | aicina ES un ĀS sagatavot apvienoto fronti, lai atrisinātu konfliktu Dārfūrā, un piešķirt prioritāti visaptverošam miera procesam, kurā ir jāiekļauj sarunas ar Dārfūras ciltīm, valsts iekšienē pārvietotu personu (IDP) kopienām, sieviešu grupām un citām pilsoniskās sabiedrības grupām un to pārstāvība; aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt, lai ĀS/ANO starpniecība ir vienīgais ceļš, kādā rast Dārfūras situācijas miermīlīgu risinājumu, un veicināt politiskā dialoga procesu Čadā un Centrālāfrikas Republikā (CĀR) starp opozīcijas grupām; |
| --- | --- |

6.

aicina ES un ĀS sagatavot apvienoto fronti, lai atrisinātu konfliktu Dārfūrā, un piešķirt prioritāti visaptverošam miera procesam, kurā ir jāiekļauj sarunas ar Dārfūras ciltīm, valsts iekšienē pārvietotu personu (IDP) kopienām, sieviešu grupām un citām pilsoniskās sabiedrības grupām un to pārstāvība; aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt, lai ĀS/ANO starpniecība ir vienīgais ceļš, kādā rast Dārfūras situācijas miermīlīgu risinājumu, un veicināt politiskā dialoga procesu Čadā un Centrālāfrikas Republikā (CĀR) starp opozīcijas grupām;

| 7. | aicina starptautisko sabiedrību panākt vienprātību par nākamajiem stratēģiskajiem pasākumiem, kas jāveic Dārfūrā, un katrā pasākumā iekļaut tādus būtiskus dalībniekus kā Ķīnu un ASV, izveidot kontaktgrupu, kas ir spējīga nepārtraukti uzturēt un atjaunot šādu vienprātību, kā arī izdarīt spiedienu uz visām nemiernieku kustībām un Sudānas valdību, lai panāktu pamieru un uzsāktu jaunas miera sarunas; |
| --- | --- |

7.

aicina starptautisko sabiedrību panākt vienprātību par nākamajiem stratēģiskajiem pasākumiem, kas jāveic Dārfūrā, un katrā pasākumā iekļaut tādus būtiskus dalībniekus kā Ķīnu un ASV, izveidot kontaktgrupu, kas ir spējīga nepārtraukti uzturēt un atjaunot šādu vienprātību, kā arī izdarīt spiedienu uz visām nemiernieku kustībām un Sudānas valdību, lai panāktu pamieru un uzsāktu jaunas miera sarunas;

| 8. | aicina turpināt sniegt ES un starptautisko atbalstu uzticības veidošanas pasākumiem, piemēram, Dārfūras-Dārfūras dialogam un apspriedēm ar visām konfliktā iesaistītajām pusēm, kā arī pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

8.

aicina turpināt sniegt ES un starptautisko atbalstu uzticības veidošanas pasākumiem, piemēram, Dārfūras-Dārfūras dialogam un apspriedēm ar visām konfliktā iesaistītajām pusēm, kā arī pilsonisko sabiedrību;

| 9. | aicina Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību (SPLM) palīdzēt apvienot visus Dārfūras nemiernieku grupējumus, lai ļautu tiem piedalīties starptautiskās sarunās; aicina starptautisko sabiedrību izdarīt spiedienu uz nemiernieku grupām, lai tās apvienotu, kā arī aicina Sudānas valdību dot nemierniekiem laiku, lai apvienotos; |
| --- | --- |

9.

aicina Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību (SPLM) palīdzēt apvienot visus Dārfūras nemiernieku grupējumus, lai ļautu tiem piedalīties starptautiskās sarunās; aicina starptautisko sabiedrību izdarīt spiedienu uz nemiernieku grupām, lai tās apvienotu, kā arī aicina Sudānas valdību dot nemierniekiem laiku, lai apvienotos;

| 10. | aicina starptautisko sabiedrību, ĀS un ANO turpināt politisko procesu, iesākumā palīdzot atlikušajām nemiernieku grupām apvienot savus spēkus, lai tie var piedalīties sarunās saskaņotā veidā, paplašināt līdzdalību un nostiprināt sarunu struktūru; |
| --- | --- |

10.

aicina starptautisko sabiedrību, ĀS un ANO turpināt politisko procesu, iesākumā palīdzot atlikušajām nemiernieku grupām apvienot savus spēkus, lai tie var piedalīties sarunās saskaņotā veidā, paplašināt līdzdalību un nostiprināt sarunu struktūru;

| 11. | aicina panākt pēc iespējas ciešāku sadarbību starp CĀR, Čadu un Sudānas valdību ar diplomātisku un miermīlīgu pasākumu palīdzību reģionālās drošības dēļ, kas ir visu interesēs; |
| --- | --- |

11.

aicina panākt pēc iespējas ciešāku sadarbību starp CĀR, Čadu un Sudānas valdību ar diplomātisku un miermīlīgu pasākumu palīdzību reģionālās drošības dēļ, kas ir visu interesēs;

| 12. | atzinīgi vērtē Tripoles konsensu par politisko procesu Dārfūrā (2), kurā visas konfliktā iesaistītās puses ir mudinātas “nekavējoties pārtraukt karadarbību un rīkoties saskaņā ar apņemšanos bez kavēšanās atbalstīt pamieru”, kurā brīdināts, ka “tiem, kuri traucē miera procesam Dārfūrā, būs jāuzņemas atbildība par sekām”, kā arī uzsvērta “nepieciešamība pēc ilgstoša finansējuma Āfrikas Savienības misijai Sudānā līdz pārejai uz kopīgu darbību”; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Tripoles konsensu par politisko procesu Dārfūrā (2), kurā visas konfliktā iesaistītās puses ir mudinātas “nekavējoties pārtraukt karadarbību un rīkoties saskaņā ar apņemšanos bez kavēšanās atbalstīt pamieru”, kurā brīdināts, ka “tiem, kuri traucē miera procesam Dārfūrā, būs jāuzņemas atbildība par sekām”, kā arī uzsvērta “nepieciešamība pēc ilgstoša finansējuma Āfrikas Savienības misijai Sudānā līdz pārejai uz kopīgu darbību”;

| 13. | mudina Sudānas valdību ratificēt Starptautiskā Krimināltiesas statūtus un ievērot tās pienākumus saskaņā ar ANO DP rezolūciju Nr. 1593; aicina padoties tās personas, kuras Starptautiskā Krimināltiesa ir atzinusi par vainīgām; |
| --- | --- |

13.

mudina Sudānas valdību ratificēt Starptautiskā Krimināltiesas statūtus un ievērot tās pienākumus saskaņā ar ANO DP rezolūciju Nr. 1593; aicina padoties tās personas, kuras Starptautiskā Krimināltiesa ir atzinusi par vainīgām;

| 14. | atzīst Ķīnas doto ieguldījumu virzībā uz ANO apvienoto spēku izvietošanu; mudina Ķīnu izmantot tās ietekmi, lai turpinātu šos pēdējos pasākumus un mudinātu Sudānas valdību atsākt sarunas, kurās piedalās visi nemiernieku spēki, lai panāktu konflikta miermīlīgu atrisinājumu; |
| --- | --- |

14.

atzīst Ķīnas doto ieguldījumu virzībā uz ANO apvienoto spēku izvietošanu; mudina Ķīnu izmantot tās ietekmi, lai turpinātu šos pēdējos pasākumus un mudinātu Sudānas valdību atsākt sarunas, kurās piedalās visi nemiernieku spēki, lai panāktu konflikta miermīlīgu atrisinājumu;

| 15. | turklāt aicina visas trešās puses pārtraukt ieroču eksportu visām šī reģiona konfliktā iesaistītajām pusēm un respektēt cilvēktiesības un starptautisko mieru un drošību attiecībās ar Sudānu; |
| --- | --- |

15.

turklāt aicina visas trešās puses pārtraukt ieroču eksportu visām šī reģiona konfliktā iesaistītajām pusēm un respektēt cilvēktiesības un starptautisko mieru un drošību attiecībās ar Sudānu;

| 16. | uzskata, ka Dārfūras konflikta pamatcēloņi ir nepietiekama attīstība, reģiona iedzīvotāju ekonomiskā un politiskā atstumtība, kā arī smagās ekoloģiskās problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, piemēram, straujā pārtuksnešošanās, sausums plašās teritorijās un pieaugošs ūdens trūkums; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Dārfūras konflikta pamatcēloņi ir nepietiekama attīstība, reģiona iedzīvotāju ekonomiskā un politiskā atstumtība, kā arī smagās ekoloģiskās problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, piemēram, straujā pārtuksnešošanās, sausums plašās teritorijās un pieaugošs ūdens trūkums;

| 17. | aicina Sudānas valdību un starptautisko sabiedrību nežēlot pūliņus, lai risinātu Dārfūras reģiona nepietiekamo attīstību, tostarp milzīgo ūdens trūkuma problēmu, sniegt būtisku humāno palīdzību, kā arī atbalstu, kura mērķis ir nostiprināt tiesiskumu, kā arī iedzīvotāju politiskās un ekonomiskās tiesības; |
| --- | --- |

17.

aicina Sudānas valdību un starptautisko sabiedrību nežēlot pūliņus, lai risinātu Dārfūras reģiona nepietiekamo attīstību, tostarp milzīgo ūdens trūkuma problēmu, sniegt būtisku humāno palīdzību, kā arī atbalstu, kura mērķis ir nostiprināt tiesiskumu, kā arī iedzīvotāju politiskās un ekonomiskās tiesības;

| 18. | aicina visas konfliktā iesaistītās puses atturēties no bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, iesaukšanas armijā un viņu kā karavīru izmantošanas un aicina Sudānas iestādes aizsargāt pārvietotos bērnus, jo īpaši nepilngadīgos bez pavadības, kā tas noteikts attiecīgajās konvencijās; |
| --- | --- |

18.

aicina visas konfliktā iesaistītās puses atturēties no bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, iesaukšanas armijā un viņu kā karavīru izmantošanas un aicina Sudānas iestādes aizsargāt pārvietotos bērnus, jo īpaši nepilngadīgos bez pavadības, kā tas noteikts attiecīgajās konvencijās;

| 19. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai un parlamentam, ANO DP un ĀS iestādēm. |
| --- | --- |

19.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai un parlamentam, ANO DP un ĀS iestādēm.

---

(1)  Pieņēma 2007. gada 28. jūnijā Vīsbādenē (Vācija).

(2)  Tripoles konsenss ir galīgais dokuments starptautiskajai sanāksmei par Dārfūru, kas notika Tripolē 2007. gada 28.-29. aprīlī un kurā piedalījās ANO, ĀS, ES, Arābu valstu līga, Sudāna, Čada, Ēģipte, Eritreja, Lībija, Ķīna, Francija, Krievija, Apvienotā Karaliste, ASV, Kanāda, Nīderlande un Norvēģija.

---

V PIELIKUMS

REGLAMENTA GROZĪJUMI
   (1)

| Pašreizējais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants
  Oficiālās valodas
  1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.
  2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.
  3.   Prezidijs var lemt par to, cik valodās jānodrošina mutiskā tulkošana gadījumos, kad Asamblejas sesijas notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām. | 11. pants
  Oficiālās valodas
  1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu,
  bulgāru,
  čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu,
  rumāņu,
  slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.
  2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.
  3.   Prezidijs var lemt par to, cik valodās jānodrošina mutiskā tulkošana gadījumos, kad Asamblejas sesijas notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām. |

Pašreizējais teksts

Grozījums

11. pants

Oficiālās valodas

1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.

2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.

3.   Prezidijs var lemt par to, cik valodās jānodrošina mutiskā tulkošana gadījumos, kad Asamblejas sesijas notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām.

11. pants

Oficiālās valodas

1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu,
  bulgāru,
  čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu,
  rumāņu,
  slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.

2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.

3.   Prezidijs var lemt par to, cik valodās jānodrošina mutiskā tulkošana gadījumos, kad Asamblejas sesijas notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām.

---

(1)  Pieņemti 2007. gada 28. jūnijā Vīsbādenē (Vācija).

---