# Den Europæiske Unions C 273/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 273 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang15. november 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 273

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang15. november 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2007/C 273/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2006, med institutionernes svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2007/C 273/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2006, med institutionernes svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 15.11.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/1

---

Image

I medfør af artikel 248, stk. 1 og 4, i EF-traktaten og artikel 129 og 143 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, som ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006,

vedtog Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber på mødet den 27. september 2007

Årsberetningen om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2006.

Beretningen, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og de øvrige institutioner.

(2007/C 273/01)

---

INDHOLD

Generel indledning

| Kapitel 1 | — | Revisionserklæring med underbyggende oplysninger |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

—

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

| Kapitel 2 | — | Kommissionens struktur for intern kontrol |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

—

Kommissionens struktur for intern kontrol

| Kapitel 3 | — | Budgetforvaltning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

—

Budgetforvaltning

| Kapitel 4 | — | Indtægter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

—

Indtægter

| Kapitel 5 | — | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

—

Den fælles landbrugspolitik

| Kapitel 6 | — | Strukturpolitikker |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

—

Strukturpolitikker

| Kapitel 7 | — | Interne politikker inklusive forskning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

—

Interne politikker inklusive forskning

| Kapitel 8 | — | Foranstaltninger udadtil |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

—

Foranstaltninger udadtil

| Kapitel 9 | — | Førtiltrædelsesstrategi |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

—

Førtiltrædelsesstrategi

| Kapitel 10 | — | Administrationsudgifter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

—

Administrationsudgifter

| Kapitel 11 | — | Finansielle instrumenter og bankaktiviteter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 11

—

Finansielle instrumenter og bankaktiviteter

| Bilag I | — | Finansielle oplysninger om det almindelige budget |
| --- | --- | --- |

Bilag I

—

Finansielle oplysninger om det almindelige budget

| Bilag II | — | Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten siden 2002 |
| --- | --- | --- |

Bilag II

—

Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten siden 2002

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Dette dokument, som dækker regnskabsåret 2006, indeholder Rettens 30. årsberetning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget. Årsberetningen om De Europæiske Udviklingsfonde offentliggøres i et separat dokument. |
| --- | --- |

0.1.

Dette dokument, som dækker regnskabsåret 2006, indeholder Rettens 30. årsberetning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget. Årsberetningen om De Europæiske Udviklingsfonde offentliggøres i et separat dokument.

| 0.2. | Årsberetningen om gennemførelsen af det almindelige budget er bygget op på følgende måde: Kapitel 1: revisionserklæringen, kapitel 2: Kommissionens interne kontrolsystem, kapitel 3: de væsentligste bemærkninger om budgetforvaltningen, kapitel 4 til 10: indtægterne og aktiviteter finansieret over de forskellige dele af budgettet — et kapitel om hvert af udgiftsområderne i de finansielle overslag — og kapitel 11: finansielle instrumenter og bankaktiviteter. Kommissionens eller — hvor det er relevant — de andre EU-institutioners svar offentliggøres sammen med beretningen. |
| --- | --- |

0.2.

Årsberetningen om gennemførelsen af det almindelige budget er bygget op på følgende måde: Kapitel 1: revisionserklæringen, kapitel 2: Kommissionens interne kontrolsystem, kapitel 3: de væsentligste bemærkninger om budgetforvaltningen, kapitel 4 til 10: indtægterne og aktiviteter finansieret over de forskellige dele af budgettet — et kapitel om hvert af udgiftsområderne i de finansielle overslag — og kapitel 11: finansielle instrumenter og bankaktiviteter. Kommissionens eller — hvor det er relevant — de andre EU-institutioners svar offentliggøres sammen med beretningen.

| 0.3. | Kapitlerne om indtægterne og de største udgiftsområder har følgende hovedelementer:






  — | de specifikke vurderinger, dvs. detaljerede analyser af resultaterne af det revisionsarbejde, der er udført med henblik på revisionserklæringen |
| --- | --- | --- |

0.3.

Kapitlerne om indtægterne og de største udgiftsområder har følgende hovedelementer:

—

de specifikke vurderinger, dvs. detaljerede analyser af resultaterne af det revisionsarbejde, der er udført med henblik på revisionserklæringen

| — | resultaterne af de opfølgningsrevisioner, Retten har udført for at vurdere de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på Rettens og budgetmyndighedens anbefalinger fremsat i forbindelse med tidligere revisioner |
| --- | --- |

—

resultaterne af de opfølgningsrevisioner, Retten har udført for at vurdere de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på Rettens og budgetmyndighedens anbefalinger fremsat i forbindelse med tidligere revisioner

| — | en liste med de særberetninger, som Retten har offentliggjort siden sidste årsberetning. |
| --- | --- |

—

en liste med de særberetninger, som Retten har offentliggjort siden sidste årsberetning.

| 0.4. | De specifikke vurderinger er baseret på en evaluering af, hvordan de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes på indtægterne og de enkelte udgiftsområder, fungerer, og på resultaterne af Rettens test af de underliggende transaktioner. Rettens samlede vurdering af disse elementer udgør grundlaget for revisionserklæringen i kapitel 1, som nu indeholder en oversigt over Rettens vurderinger af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og fejlforekomsten for hvert enkelt budgetområde. I bilagene til kapitel 4 til 9 beskrives endvidere de elementer, der er anvendt til overvågning og evaluering af den økonomiske forvaltning af EU-budgettet. |
| --- | --- |

0.4.

De specifikke vurderinger er baseret på en evaluering af, hvordan de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes på indtægterne og de enkelte udgiftsområder, fungerer, og på resultaterne af Rettens test af de underliggende transaktioner. Rettens samlede vurdering af disse elementer udgør grundlaget for revisionserklæringen i kapitel 1, som nu indeholder en oversigt over Rettens vurderinger af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og fejlforekomsten for hvert enkelt budgetområde. I bilagene til kapitel 4 til 9 beskrives endvidere de elementer, der er anvendt til overvågning og evaluering af den økonomiske forvaltning af EU-budgettet.

| 0.5. | Retten har gentagne gange anført, at nøglen til en effektiv forvaltning af EU-budgettet er, at Kommissionen og medlemsstaterne har tilstrækkelige og hensigtsmæssige interne kontrolsystemer. I de seneste år har Retten i sine årsberetninger anerkendt Kommissionens bestræbelser på at fremme og anvende bedre kontrol- og forvaltningsprocedurer. I årsberetningen for 2006 følges denne linje, idet Retten bemærker, at der på en række områder er sket — i nogle tilfælde væsentlige — forbedringer, samtidig med at den peger på en lang række store udgiftsområder, hvor situationen fortsat er utilfredsstillende. |
| --- | --- |

0.5.

Retten har gentagne gange anført, at nøglen til en effektiv forvaltning af EU-budgettet er, at Kommissionen og medlemsstaterne har tilstrækkelige og hensigtsmæssige interne kontrolsystemer. I de seneste år har Retten i sine årsberetninger anerkendt Kommissionens bestræbelser på at fremme og anvende bedre kontrol- og forvaltningsprocedurer. I årsberetningen for 2006 følges denne linje, idet Retten bemærker, at der på en række områder er sket — i nogle tilfælde væsentlige — forbedringer, samtidig med at den peger på en lang række store udgiftsområder, hvor situationen fortsat er utilfredsstillende.

| 0.6. | Det område, hvor der er sket den mest åbenlyse forbedring, er landbrugsområdet, hvor Retten konstaterede et markant fald i den skønnede samlede fejlprocent i de underliggende transaktioner, om end den stadig ligger lige over væsentlighedstærsklen. Det afspejler, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (når det anvendes korrekt) fortsat er et effektivt kontrolsystem, og er samtidig et resultat af indførelsen af enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

0.6.

Det område, hvor der er sket den mest åbenlyse forbedring, er landbrugsområdet, hvor Retten konstaterede et markant fald i den skønnede samlede fejlprocent i de underliggende transaktioner, om end den stadig ligger lige over væsentlighedstærsklen. Det afspejler, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (når det anvendes korrekt) fortsat er et effektivt kontrolsystem, og er samtidig et resultat af indførelsen af enkeltbetalingsordningen.

| 0.7. | Trods de noterede fremskridt viser Rettens revision af andre udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger og interne politikker, at komplicerede regler, uklare støttekriterier eller komplekse lovkrav har stor betydning for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. På disse områder, som udgør en stor del af budgettet, foretages der ofte for få kontroller af udgiftsanmeldelserne, som primært baseres på støttemodtagerens oplysninger, og ofte er kontrollernes omfang for begrænset, og kvaliteten af dem ikke høj nok. |
| --- | --- |

0.7.

Trods de noterede fremskridt viser Rettens revision af andre udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger og interne politikker, at komplicerede regler, uklare støttekriterier eller komplekse lovkrav har stor betydning for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. På disse områder, som udgør en stor del af budgettet, foretages der ofte for få kontroller af udgiftsanmeldelserne, som primært baseres på støttemodtagerens oplysninger, og ofte er kontrollernes omfang for begrænset, og kvaliteten af dem ikke høj nok.

| 0.8. | I 2006 blev der vedtaget en væsentligt ændret finansforordning. Der blev også vedtaget en række strengere sektorspecifikke bestemmelser, som til dels vedrører perioden 2007-2013. Disse elementer har til sigte at forenkle systemerne og procedurerne, samtidig med at kontrollen styrkes, og de vil således kunne medvirke til at forbedre budgetgennemførelsen i de kommende år. Retten har bidraget til denne proces med udtalelser, og den vil nøje følge implementeringen af disse bestemmelser. Retten har også evalueret gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for en integreret kontrolstruktur, der blev vedtaget i begyndelsen af 2006, og vurderet, at den først kan forventes at få en effekt på mellemlang/lang sigt. |
| --- | --- |

0.8.

I 2006 blev der vedtaget en væsentligt ændret finansforordning. Der blev også vedtaget en række strengere sektorspecifikke bestemmelser, som til dels vedrører perioden 2007-2013. Disse elementer har til sigte at forenkle systemerne og procedurerne, samtidig med at kontrollen styrkes, og de vil således kunne medvirke til at forbedre budgetgennemførelsen i de kommende år. Retten har bidraget til denne proces med udtalelser, og den vil nøje følge implementeringen af disse bestemmelser. Retten har også evalueret gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for en integreret kontrolstruktur, der blev vedtaget i begyndelsen af 2006, og vurderet, at den først kan forventes at få en effekt på mellemlang/lang sigt.

| 0.9. | Som anført i kapitel 1 konstaterede Retten, at Kommissionen fortsat gør fremskridt med indførelsen af regnskabsføring efter periodiseringsprincippet — en stor og kompleks opgave, som blev påbegyndt i 2005. Der er dog fortsat en række svagheder, navnlig med hensyn til registrering og behandling af oplysninger vedrørende forfinansiering og åbne fakturaer. |
| --- | --- |

0.9.

Som anført i kapitel 1 konstaterede Retten, at Kommissionen fortsat gør fremskridt med indførelsen af regnskabsføring efter periodiseringsprincippet — en stor og kompleks opgave, som blev påbegyndt i 2005. Der er dog fortsat en række svagheder, navnlig med hensyn til registrering og behandling af oplysninger vedrørende forfinansiering og åbne fakturaer.

| 0.10. | Der er i den senere tid gjort væsentlige landvindinger, herunder det nye krav om, at medlemsstaterne skal fremlægge årlige oversigter over foreliggende revisioner og erklæringer, de frivillige initiativer fra en række medlemsstater om at afgive nationale erklæringer og nogle nationale revisionsorganers beslutning om at aflægge revisionsberetninger om forvaltningen af EU-midler. De nationale erklæringer anvendes primært som led i regnskabspligten over for de nationale parlamenter. De kan vise sig at være relevante for Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af dens overordnede ansvar for forvaltningen af budgettet, og navnlig som led i dens overvågning. I udtalelse nr. 6/2007 fra juli 2007 anførte Retten, at alle disse elementer kan være med til at forbedre forvaltningen og kontrollen af EU-midlerne i medlemsstaterne, hvis de implementeres korrekt. I udtalelsen opstiller Retten også de betingelser, der skal være opfyldt, for at sådanne elementer kan give merværdi og anvendes af Retten, samtidig med at de internationale revisionsstandarder overholdes. |
| --- | --- |

0.10.

Der er i den senere tid gjort væsentlige landvindinger, herunder det nye krav om, at medlemsstaterne skal fremlægge årlige oversigter over foreliggende revisioner og erklæringer, de frivillige initiativer fra en række medlemsstater om at afgive nationale erklæringer og nogle nationale revisionsorganers beslutning om at aflægge revisionsberetninger om forvaltningen af EU-midler. De nationale erklæringer anvendes primært som led i regnskabspligten over for de nationale parlamenter. De kan vise sig at være relevante for Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af dens overordnede ansvar for forvaltningen af budgettet, og navnlig som led i dens overvågning. I udtalelse nr. 6/2007 fra juli 2007 anførte Retten, at alle disse elementer kan være med til at forbedre forvaltningen og kontrollen af EU-midlerne i medlemsstaterne, hvis de implementeres korrekt. I udtalelsen opstiller Retten også de betingelser, der skal være opfyldt, for at sådanne elementer kan give merværdi og anvendes af Retten, samtidig med at de internationale revisionsstandarder overholdes.

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

| I-XIV | Revisionsrettens erklæring afgivet til Europa-Parlamentet og Rådet |
| --- | --- |

I-XIV

| VII-IX | Erklæring om regnskabets rigtighed |
| --- | --- |

VII-IX

| X-XIV | Erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed |
| --- | --- |

X-XIV

| 1.1-1.42 | Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen |
| --- | --- |

1.1-1.42

| 1.1-1.5 | Indledning |
| --- | --- |

1.1-1.5

| 1.6-1.37 | Regnskabernes rigtighed |
| --- | --- |

1.6-1.37

| 1.6-1.8 | Generel baggrund |
| --- | --- |

1.6-1.8

| 1.9 | Revisionens omfang og revisionsmetode |
| --- | --- |

1.9

| 1.10-1.21 | Styrkelse af overgangen til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet |
| --- | --- |

1.10-1.21

| 1.22-1.36 | Det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2006 |
| --- | --- |

1.22-1.36

| 1.37 | Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

1.37

| 1.38-1.42 | De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed |
| --- | --- |

1.38-1.42

| 1.38-1.39 | Rettens metode |
| --- | --- |

1.38-1.39

| 1.40-1.42 | Resultaterne af revisionen vedrørende 2006 |
| --- | --- |

1.40-1.42

REVISIONSRETTENS ERKLÆRING AFGIVET TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

I.

| I. | I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret:






  a) | det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber (1), som omfatter det konsoliderede årsregnskab (2) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (3) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2006, og efterprøvet |
| --- | --- | --- |

I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret:

a)

det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber (1), som omfatter det konsoliderede årsregnskab (2) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (3) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2006, og efterprøvet

| b) | de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for De Europæiske Fællesskabers retlige ramme. |
| --- | --- |

b)

de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for De Europæiske Fællesskabers retlige ramme.

| II. | I henhold til traktatens artikel 268-280 og finansforordningen har ledelsen (4) ansvaret for at udarbejde et endeligt årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, som giver et retvisende billede, og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed:






  a) | Ledelsens ansvar med hensyn til det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (5), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (6) og organer (7) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det endelige konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling. |
| --- | --- | --- |

II.

I henhold til traktatens artikel 268-280 og finansforordningen har ledelsen (4) ansvaret for at udarbejde et endeligt årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, som giver et retvisende billede, og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed:

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (5), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (6) og organer (7) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det endelige konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274). |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274).

| III. | Det er Revisionsrettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Med undtagelse af det forhold, der er nævnt i punkt IV, reviderede Retten regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's og INTOSAI's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber er uden væsentlig fejlinformation, og at de underliggende transaktioner, taget under ét, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er Revisionsrettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Med undtagelse af det forhold, der er nævnt i punkt IV, reviderede Retten regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's og INTOSAI's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber er uden væsentlig fejlinformation, og at de underliggende transaktioner, taget under ét, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | For så vidt angår indtægter var omfanget af Rettens revisionsarbejde begrænset. For det første er de egne indtægter fra moms og BNI baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor Retten ikke kan revidere de underliggende data direkte, og for det andet kan revisionen af traditionelle egne indtægter ikke dække indførsler, som ikke er blevet kontrolleret af toldmyndighederne. |
| --- | --- |

IV.

For så vidt angår indtægter var omfanget af Rettens revisionsarbejde begrænset. For det første er de egne indtægter fra moms og BNI baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor Retten ikke kan revidere de underliggende data direkte, og for det andet kan revisionen af traditionelle egne indtægter ikke dække indførsler, som ikke er blevet kontrolleret af toldmyndighederne.

| V. | I den sammenhæng, som er beskrevet i punkt III, indgår det i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det endelige konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på baggrund af revisors vurdering, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det endelige konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i De Europæiske Fællesskabers retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde, tager revisor i forbindelse med disse risikovurderinger hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. I denne sammenhæng omfatter en revision også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det endelige konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

V.

I den sammenhæng, som er beskrevet i punkt III, indgår det i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det endelige konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på baggrund af revisors vurdering, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det endelige konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i De Europæiske Fællesskabers retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde, tager revisor i forbindelse med disse risikovurderinger hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. I denne sammenhæng omfatter en revision også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det endelige konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter.

| VI. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæring. |
| --- | --- |

VI.

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæring.

Erklæring om regnskabets rigtighed

VII.

| VII. | Bortset fra virkningerne af de forhold, der beskrives i punkt VIII, er det Rettens opfattelse, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber i alt væsentligt giver et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2006 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført. |
| --- | --- |

Bortset fra virkningerne af de forhold, der beskrives i punkt VIII, er det Rettens opfattelse, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber i alt væsentligt giver et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2006 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført.

| VIII. | Retten konstaterede fejl i de beløb, der er registreret i regnskabssystemet som fakturaer/udgiftsopgørelser og forfinansiering. Disse fejl betyder, at beløbet for diverse kreditorer er ansat ca. 201 millioner euro for højt, og at det samlede beløb for kortsigtet og langsigtet forfinansiering er ansat ca. 656 millioner euro for højt. |
| --- | --- |

VIII.

Retten konstaterede fejl i de beløb, der er registreret i regnskabssystemet som fakturaer/udgiftsopgørelser og forfinansiering. Disse fejl betyder, at beløbet for diverse kreditorer er ansat ca. 201 millioner euro for højt, og at det samlede beløb for kortsigtet og langsigtet forfinansiering er ansat ca. 656 millioner euro for højt.

| IX. | Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl bemærker Retten, at der — delvis på grund af kompleksiteten i systemet for finansiel forvaltning og trods de gennemførte forbedringer — stadig er svagheder i regnskabssystemerne i nogle institutioner og nogle af Kommissionens generaldirektorater, som skaber usikkerhed om de finansielle oplysningers kvalitet (navnlig for så vidt angår periodeafgrænsning (cut-off) og ydelser til medarbejdere). Det førte til en række korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab. |
| --- | --- |

IX.

Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl bemærker Retten, at der — delvis på grund af kompleksiteten i systemet for finansiel forvaltning og trods de gennemførte forbedringer — stadig er svagheder i regnskabssystemerne i nogle institutioner og nogle af Kommissionens generaldirektorater, som skaber usikkerhed om de finansielle oplysningers kvalitet (navnlig for så vidt angår periodeafgrænsning (cut-off) og ydelser til medarbejdere). Det førte til en række korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab.

Erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

X.

| X. | Det er Rettens opfattelse, at indtægterne, forpligtelser og betalinger vedrørende administrationsudgifter, førtiltrædelsesstrategi bortset fra Sapard-programmet og foranstaltningerne udadtil for så vidt angår de betalinger, der forvaltes og kontrolleres direkte af Kommissionens delegationer, er uden væsentlig fejlforekomst. På disse områder er overvågnings- og kontrolsystemerne implementeret på en sådan måde, at de sikrer en tilstrækkelig risikostyring. For så vidt angår udgifterne under den fælles landbrugspolitik, viser Rettens revision endvidere, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) — især i forbindelse med enkeltbetalingsordningen — er et effektivt system til begrænsning af risikoen for uregelmæssige udgifter, når det anvendes korrekt. |
| --- | --- |

Det er Rettens opfattelse, at indtægterne, forpligtelser og betalinger vedrørende administrationsudgifter, førtiltrædelsesstrategi bortset fra Sapard-programmet og foranstaltningerne udadtil for så vidt angår de betalinger, der forvaltes og kontrolleres direkte af Kommissionens delegationer, er uden væsentlig fejlforekomst. På disse områder er overvågnings- og kontrolsystemerne implementeret på en sådan måde, at de sikrer en tilstrækkelig risikostyring. For så vidt angår udgifterne under den fælles landbrugspolitik, viser Rettens revision endvidere, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) — især i forbindelse med enkeltbetalingsordningen — er et effektivt system til begrænsning af risikoen for uregelmæssige udgifter, når det anvendes korrekt.

| XI. | Uden at drage den vurdering i tvivl, som der gives udtryk for i punkt X, understreger Retten, at der i forbindelse med førtiltrædelsesstrategien for alle programmers og instrumenters vedkommende stadig består en væsentlig risiko relateret til de gennemførende organisationer i de nytiltrådte lande og kandidatlandene. |
| --- | --- |

XI.

Uden at drage den vurdering i tvivl, som der gives udtryk for i punkt X, understreger Retten, at der i forbindelse med førtiltrædelsesstrategien for alle programmers og instrumenters vedkommende stadig består en væsentlig risiko relateret til de gennemførende organisationer i de nytiltrådte lande og kandidatlandene.

| XII. | Det er Rettens opfattelse, at der på andre områder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne — om end i forskelligt omfang — og at Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør bestræbe sig yderligere på at få implementeret tilstrækkelige overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne takle de iboende risici. Der er tale om følgende områder: den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger, interne politikker og foranstaltninger udadtil.






  a) | For så vidt angår udgifterne til den fælles landbrugspolitik konstaterede Retten, at den anslåede samlede fejlprocent i de underliggende transaktioner er reduceret mærkbart. Den ligger dog stadig lige over væsentlighedstærsklen. Godkendelsessystemerne og kontrollen af landbrugsstøtte, som ikke er omfattet af IFKS, og som foretages efter, at udbetalingen har fundet sted, giver kun begrænset sikkerhed for, at fællesskabslovgivningen er overholdt. Endvidere kontrolleres ansøgninger om EU-støtte normalt ikke på stedet af de uafhængige organer, der skal godkende betalingsorganernes regnskaber. |
| --- | --- | --- |

XII.

Det er Rettens opfattelse, at der på andre områder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne — om end i forskelligt omfang — og at Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør bestræbe sig yderligere på at få implementeret tilstrækkelige overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne takle de iboende risici. Der er tale om følgende områder: den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger, interne politikker og foranstaltninger udadtil.

a)

For så vidt angår udgifterne til den fælles landbrugspolitik konstaterede Retten, at den anslåede samlede fejlprocent i de underliggende transaktioner er reduceret mærkbart. Den ligger dog stadig lige over væsentlighedstærsklen. Godkendelsessystemerne og kontrollen af landbrugsstøtte, som ikke er omfattet af IFKS, og som foretages efter, at udbetalingen har fundet sted, giver kun begrænset sikkerhed for, at fællesskabslovgivningen er overholdt. Endvidere kontrolleres ansøgninger om EU-støtte normalt ikke på stedet af de uafhængige organer, der skal godkende betalingsorganernes regnskaber.

| b) | Med hensyn til strukturforanstaltningerne konstaterede Retten, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne generelt er ineffektive eller kun moderat effektive, og at Kommissionens tilsyn, som skal begrænse risikoen for, at medlemsstaternes kontrolsystemer ikke forebygger godtgørelsen af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede, kun er moderat effektivt. Godtgørelsen af udgifter til projekter, der gennemføres under strukturpolitikkerne, er derfor behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til strukturforanstaltningerne konstaterede Retten, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne generelt er ineffektive eller kun moderat effektive, og at Kommissionens tilsyn, som skal begrænse risikoen for, at medlemsstaternes kontrolsystemer ikke forebygger godtgørelsen af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede, kun er moderat effektivt. Godtgørelsen af udgifter til projekter, der gennemføres under strukturpolitikkerne, er derfor behæftet med væsentlige fejl.

| c) | For så vidt angår interne politikker viste Rettens revision, at overvågnings- og kontrolsystemerne ikke i tilstrækkeligt omfang imødegår den iboende risiko for, at der godtgøres udgifter, der er ansat for højt, hvilket fører til en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår interne politikker viste Rettens revision, at overvågnings- og kontrolsystemerne ikke i tilstrækkeligt omfang imødegår den iboende risiko for, at der godtgøres udgifter, der er ansat for højt, hvilket fører til en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne.

| d) | Med hensyn til foranstaltningerne udadtil konstaterede Retten, at der trods forbedringerne af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer var en væsentlig fejlfrekvens i de projektgennemførende organisationer, hvilket skyldes vedvarende svagheder i de systemer, der er udformet til at sikre, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

d)

Med hensyn til foranstaltningerne udadtil konstaterede Retten, at der trods forbedringerne af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer var en væsentlig fejlfrekvens i de projektgennemførende organisationer, hvilket skyldes vedvarende svagheder i de systemer, der er udformet til at sikre, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige.

| XIII. | Retten understreger, at det fremgår af dens revision af udgifterne til den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger og interne politikker, at komplicerede eller uklare støttekriterier eller komplekse lovkrav kan have stor betydning for de underliggende transaktioner lovlighed og formelle rigtighed. På grund af de ofte komplekse støttebetingelser har foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne for eksempel tendens til en væsentligt højere forekomst af fejl end den del af udgifterne til den fælles landbrugspolitik, som ikke vedrører udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

XIII.

Retten understreger, at det fremgår af dens revision af udgifterne til den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger og interne politikker, at komplicerede eller uklare støttekriterier eller komplekse lovkrav kan have stor betydning for de underliggende transaktioner lovlighed og formelle rigtighed. På grund af de ofte komplekse støttebetingelser har foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne for eksempel tendens til en væsentligt højere forekomst af fejl end den del af udgifterne til den fælles landbrugspolitik, som ikke vedrører udvikling af landdistrikterne.

| XIV. | Retten noterer sig de forbedringer, Kommissionen har foretaget i sin struktur for intern kontrol. Disse forbedringer har en positiv effekt på vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og en positiv effekt på vurderingen af, hvordan forbeholdene indvirker på den sikkerhed, generaldirektørerne giver udtryk for i deres erklæringer. Retten konstaterer imidlertid stadig svagheder i disse vurderinger, særlig for så vidt angår deres effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

XIV.

Retten noterer sig de forbedringer, Kommissionen har foretaget i sin struktur for intern kontrol. Disse forbedringer har en positiv effekt på vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og en positiv effekt på vurderingen af, hvordan forbeholdene indvirker på den sikkerhed, generaldirektørerne giver udtryk for i deres erklæringer. Retten konstaterer imidlertid stadig svagheder i disse vurderinger, særlig for så vidt angår deres effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

27. september 2007

Hubert WEBER

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN |
| Indledning |
| 1.1. | I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af Fællesskabets større aktivitetsområder. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN

Indledning

1.1.

I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af Fællesskabets større aktivitetsområder.

| 1.2. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at skaffe sig tilstrækkelig sikkerhed til, at den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Fællesskabernes indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2006 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.6-1.37). |
| --- | --- |

1.2.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at skaffe sig tilstrækkelig sikkerhed til, at den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Fællesskabernes indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2006 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.6-1.37).

| 1.3. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, er at tilvejebringe så mange direkte eller indirekte revisionsbeviser, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.38-1.42 med hensyn til tværgående spørgsmål og kapitel 2 og 4-10 med hensyn til detaljer). |
| --- | --- |

1.3.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, er at tilvejebringe så mange direkte eller indirekte revisionsbeviser, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.38-1.42 med hensyn til tværgående spørgsmål og kapitel 2 og 4-10 med hensyn til detaljer).

| 1.4. | Retten har igen lagt særlig vægt på at undersøge det arbejde, Kommissionen har udført for at styrke sit interne kontrolsystem, og på opfølgningen af de handlingsplaner, der er vedtaget inden for rammerne af køreplanen for indførelse af en integreret struktur for intern kontrol eller vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter og sammenfatningen af dem for regnskabsåret 2006 og tidligere regnskabsår (jf. kapitel 2). |
| --- | --- |

1.4.

Retten har igen lagt særlig vægt på at undersøge det arbejde, Kommissionen har udført for at styrke sit interne kontrolsystem, og på opfølgningen af de handlingsplaner, der er vedtaget inden for rammerne af køreplanen for indførelse af en integreret struktur for intern kontrol eller vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter og sammenfatningen af dem for regnskabsåret 2006 og tidligere regnskabsår (jf. kapitel 2).

| 1.5. | Da Kommissionen i en årrække ikke har meddelt indikatorer (8), har Retten endvidere opstillet en række indikatorer, som anvendes til kontrol af de fremskridt, der er gjort i arbejdet med at forbedre såvel den interne kontrol samlet som de interne kontroller på hvert enkelt indkomst- og udgiftsområde (jf. bilagene til dette kapitel og til kapitel 2 og 4-10). |
| --- | --- |

1.5.

Da Kommissionen i en årrække ikke har meddelt indikatorer (8), har Retten endvidere opstillet en række indikatorer, som anvendes til kontrol af de fremskridt, der er gjort i arbejdet med at forbedre såvel den interne kontrol samlet som de interne kontroller på hvert enkelt indkomst- og udgiftsområde (jf. bilagene til dette kapitel og til kapitel 2 og 4-10).

8

| 1.5. | Ud over vurderinger af overensstemmelsen med normerne for intern kontrol opfordrede Kommissionen for første gang i 2006 til, at de årlige aktivitetsrapporter for 2006 skulle indeholde et afsnit om »nøgleindikatorer til opnåelse af rimelig sikkerhed« (afsnit 2.4). For så vidt angår strukturfondene omfatter disse rapporter, foruden vurderinger af medlemsstaternes systemer, oplysninger om input, output, resultater og virkninger af Kommissionens indsats for at opnå sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

1.5.

Ud over vurderinger af overensstemmelsen med normerne for intern kontrol opfordrede Kommissionen for første gang i 2006 til, at de årlige aktivitetsrapporter for 2006 skulle indeholde et afsnit om »nøgleindikatorer til opnåelse af rimelig sikkerhed« (afsnit 2.4). For så vidt angår strukturfondene omfatter disse rapporter, foruden vurderinger af medlemsstaternes systemer, oplysninger om input, output, resultater og virkninger af Kommissionens indsats for at opnå sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

Tre fjerdele af generaldirektoraterne forelagde indikatorer for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed i 2006, herunder alle tjenester med store udgiftsbudgetter.

Fra 2007 vil anvendelsen af indikatorer i de årlige aktivitetsrapporter være obligatorisk.

Regnskabernes rigtighed

Generel baggrund

| 1.6. | Rettens bemærkninger vedrører det endelige årsregnskab for regnskabsåret 2006, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002, og som var sendt til Retten den 31. juli 2007. Årsregnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

1.6.

Rettens bemærkninger vedrører det endelige årsregnskab for regnskabsåret 2006, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002, og som var sendt til Retten den 31. juli 2007. Årsregnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter.

| 1.7. | Årsregnskabet for 2006 er det andet regnskab, der er opstillet efter de regnskabsregler, som bygger på periodiseringsprincippet, og som blev indført af De Europæiske Fællesskaber i 2005 på baggrund af bestemmelser i finansforordningen (især artikel 123-138) (9). Sammenlignet med årsregnskabet for 2005 er der sket følgende væsentlige ændringer: |
| --- | --- |

1.7.

Årsregnskabet for 2006 er det andet regnskab, der er opstillet efter de regnskabsregler, som bygger på periodiseringsprincippet, og som blev indført af De Europæiske Fællesskaber i 2005 på baggrund af bestemmelser i finansforordningen (især artikel 123-138) (9). Sammenlignet med årsregnskabet for 2005 er der sket følgende væsentlige ændringer:

9

| — | Konsolideringen omfattede regnskaberne for 24 agenturer, mens det i 2005 var 16 agenturer. |
| --- | --- |

—

Konsolideringen omfattede regnskaberne for 24 agenturer, mens det i 2005 var 16 agenturer.

| — | Der gives mere detaljerede oplysninger om de forskellige former for inddrivelse af Kommissionens udgifter. |
| --- | --- |

—

Der gives mere detaljerede oplysninger om de forskellige former for inddrivelse af Kommissionens udgifter.

| — | Regnskabsførerne for de institutioner og organer, hvis regnskaber blev konsolideret i det endelige konsoliderede regnskab, underskrev deres individuelle årsregnskaber, og Kommissionens regnskabsfører anførte, at han havde fået rimelig sikkerhed for, at det konsoliderede regnskab på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling. |
| --- | --- |

—

Regnskabsførerne for de institutioner og organer, hvis regnskaber blev konsolideret i det endelige konsoliderede regnskab, underskrev deres individuelle årsregnskaber, og Kommissionens regnskabsfører anførte, at han havde fået rimelig sikkerhed for, at det konsoliderede regnskab på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

| 1.8. | På anmodning fra Retten har Kommissionens regnskabsfører afgivet en ledelseserklæring om, at det endelige årsregnskab med visse begrænsninger er fuldstændigt og pålideligt (jf. punkt 1.30 og 2.23-2.25). |
| --- | --- |

1.8.

På anmodning fra Retten har Kommissionens regnskabsfører afgivet en ledelseserklæring om, at det endelige årsregnskab med visse begrænsninger er fuldstændigt og pålideligt (jf. punkt 1.30 og 2.23-2.25).

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 1.9. | Retten fortsatte sin revision af moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem (10). I tredje fase af denne revision (11) koncentrerede Retten sig om: |
| --- | --- |

1.9.

Retten fortsatte sin revision af moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem (10). I tredje fase af denne revision (11) koncentrerede Retten sig om:

10

11

| — | at vurdere, om de foranstaltninger, der er truffet i Kommissionen med henblik på at afhjælpe svaghederne i den nye ramme for finansiel rapportering og i nogle generaldirektoraters regnskabssystemer (12), bidrager til at give rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede (jf. punkt 1.13-1.21) |
| --- | --- |

—

at vurdere, om de foranstaltninger, der er truffet i Kommissionen med henblik på at afhjælpe svaghederne i den nye ramme for finansiel rapportering og i nogle generaldirektoraters regnskabssystemer (12), bidrager til at give rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede (jf. punkt 1.13-1.21)

12

| — | at efterprøve pålideligheden af regnskabet for 2006 med fokus på forhold vedrørende elementer, som Retten påviste for første gang i regnskabet for 2005, og med hensyn til hvilke der blev taget forbehold (13) (forfinansiering og garantier i forbindelse hermed, fakturaer/omkostningsopgørelser og cut-off) (jf. punkt 1.22-1.37). |
| --- | --- |

—

at efterprøve pålideligheden af regnskabet for 2006 med fokus på forhold vedrørende elementer, som Retten påviste for første gang i regnskabet for 2005, og med hensyn til hvilke der blev taget forbehold (13) (forfinansiering og garantier i forbindelse hermed, fakturaer/omkostningsopgørelser og cut-off) (jf. punkt 1.22-1.37).

13

| 1.9. | Kommissionen offentliggjorde den 21. juni 2007 en statusrapport pr. 31. marts 2007 om moderniseringen af regnskabssystemet (KOM(2007) 343 endelig), hvori den bl.a. meddelte, at projektet i vid udstrækning var gennemført i overensstemmelse med projektplanen for 2006-2007, og at planen for forbedring af it-systemerne var blevet ajourført og udvidet frem til 2008. Der var gjort fremskridt med hensyn til forbedring af kontrolmiljøet og kvaliteten af regnskabsdata i alle generaldirektorater. Der var desuden gjort betydelige fremskridt i forbindelse med udviklingen af it-systemet ABAC, og to institutioner og seks agenturer overgik til ABAC-systemet i løbet af året. Der er truffet forberedelser til EUF-regnskabets overgang til ABAC, og Kommissionens tjenester arbejder på at kunne »tage springet« i 2008. |
| --- | --- |

1.9.

Kommissionen offentliggjorde den 21. juni 2007 en statusrapport pr. 31. marts 2007 om moderniseringen af regnskabssystemet (KOM(2007) 343 endelig), hvori den bl.a. meddelte, at projektet i vid udstrækning var gennemført i overensstemmelse med projektplanen for 2006-2007, og at planen for forbedring af it-systemerne var blevet ajourført og udvidet frem til 2008. Der var gjort fremskridt med hensyn til forbedring af kontrolmiljøet og kvaliteten af regnskabsdata i alle generaldirektorater. Der var desuden gjort betydelige fremskridt i forbindelse med udviklingen af it-systemet ABAC, og to institutioner og seks agenturer overgik til ABAC-systemet i løbet af året. Der er truffet forberedelser til EUF-regnskabets overgang til ABAC, og Kommissionens tjenester arbejder på at kunne »tage springet« i 2008.

Styrkelse af overgangen til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet

Generelle resultater

| 1.10. | Kommissionens regnskabsfører indførte en række foranstaltninger, der skulle konsolidere overgangen til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet, herunder månedlige undersøgelser med henblik på at opdage uoverensstemmelser i registreringen af forfinansieringer. |
| --- | --- |

1.10.

Kommissionens regnskabsfører indførte en række foranstaltninger, der skulle konsolidere overgangen til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet, herunder månedlige undersøgelser med henblik på at opdage uoverensstemmelser i registreringen af forfinansieringer.

| 1.10. | Disse foranstaltninger vil blive løbende forbedret som led i de igangværende projekter, der tager sigte på at forbedre regnskabsoplysningernes kvalitet. |
| --- | --- |

1.10.

Disse foranstaltninger vil blive løbende forbedret som led i de igangværende projekter, der tager sigte på at forbedre regnskabsoplysningernes kvalitet.

| 1.11. | Disse foranstaltninger har bidraget til at styrke rammen for finansiel rapportering og regnskabssystemerne. Der er imidlertid stadig nogle svagheder, der forringer regnskabsdataenes kvalitet (jf. punkt 1.13-1.21).
  Tabel 1.1
  er en opfølgning af Rettens forbehold i revisionserklæringen for 2005 for så vidt angår regnskabernes rigtighed samt andre spørgsmål, som Retten har rejst, og som har fundet en løsning eller endnu ikke er blevet behandlet i forbindelse med de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at konsolidere overgangen til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet. |
| --- | --- |

1.11.

Disse foranstaltninger har bidraget til at styrke rammen for finansiel rapportering og regnskabssystemerne. Der er imidlertid stadig nogle svagheder, der forringer regnskabsdataenes kvalitet (jf. punkt 1.13-1.21).
  Tabel 1.1
  er en opfølgning af Rettens forbehold i revisionserklæringen for 2005 for så vidt angår regnskabernes rigtighed samt andre spørgsmål, som Retten har rejst, og som har fundet en løsning eller endnu ikke er blevet behandlet i forbindelse med de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at konsolidere overgangen til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet.

Tabel 1.1

| 1.11. | Kommissionen fortsætter med at forbedre sin regnskabsplan og regnskabssystemerne. Den mener, at der i tilstrækkelig grad er taget højde for de resterende risici, og at disse ikke har nogen væsentlig betydning for 2006-regnskabernes pålidelighed. |
| --- | --- |

1.11.

Kommissionen fortsætter med at forbedre sin regnskabsplan og regnskabssystemerne. Den mener, at der i tilstrækkelig grad er taget højde for de resterende risici, og at disse ikke har nogen væsentlig betydning for 2006-regnskabernes pålidelighed.

Se svarene til punkt 1.15-1.21 og til punkt 1.28, 1.31, 1.33 og 1.37.

Tabel 1.1 — Opfølgning af de forbehold, der blev fremsat i revisionserklæringen for 2005 med hensyn til regnskabernes rigtighed, og andre bemærkninger i årsberetningen for regnskabsåret 2005

| Forbehold i revisionserklæringen for 2005 | Svarene i årsberetningen for 2005 | Det videre forløb | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| I en kompleks situation er den nuværende ramme for finansiel rapportering ikke blevet anvendt konsekvent, navnlig for så vidt angår cut-off, og | Med henblik på 2006-afslutningen vil der blive foretaget en mere indgående efterprøvning og kontrol i lyset af erfaringerne fra det første år med bogføring efter periodiseringsprincippet. Desuden vil Kommissionen styrke kontrollen med anvendelsen af cut-off-metoderne. | For at styrke cut-off-procedurerne udarbejdede Kommissionens regnskabsførers tjenester en række rapporter og gav generaldirektoraterne en procedure for efterfølgende test af cut-off. Det var imidlertid ikke alle generaldirektoraterne, der foretog disse test. Endvidere blev der igen konstateret adskillige mangler vedrørende cut-off-procedurerne, som indvirkede negativt på det foreløbige regnskab. Der blev imidlertid foretaget korrektioner, så det endelige regnskab ikke blev påvirket. | Se svaret til punkt 1.18. |
| regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater har ikke været i stand til at sikre de finansielle oplysningers kvalitet. | Godkendelse af lokale systemer er en ret ny aktivitet. Da situationen er i konstant udvikling, skal regnskabsafdelingens godkendelsesgrupper holde øje med denne udvikling, og de har også med virkning fra juni 2006 indført en procedure for godkendelse af ændringer i de lokale systemer. Regnskabsafdelingerne skal følge op på de spørgsmål og anliggender, der kræver en nærmere overvejelse som nævnt i godkendelsesrapporterne fra 2005. | Det gælder for flere lokale systemer, at regnskabsførerens godkendelse har været betinget eller suspenderet. Rettens revision bekræftede, at Kommissionens regnskabsførers beslutninger var velbegrundede: Der var tale om vigtige spørgsmål og forhold, som der ikke var fundet en løsning på. I lyset af disse vedvarende problemer mener Retten, at generaldirektøren for budget burde have taget specifikt forbehold med hensyn til disse spørgsmål | Se svaret til punkt 1.17.


  På grund af de fremskridt, der er gjort, var det ikke nødvendigt at tage forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2006. |
| Der er fejl i de beløb, som er registreret i regnskabssystemet som forfinansiering og fakturaer/omkostningsopgørelser i såvel åbningsbalancen som slutbalancen, hvilket medfører, at nettoaktiverne i åbningsbalancen er ansat ca. 132 millioner euro for højt og i slutbalancen er ansat ca. 314 millioner euro for højt. | Kommissionen vil undersøge de transaktioner, der er fejl i. | De påviste fejl vedrørende forfinansiering og fakturaer/omkostningsopgørelser er stadig væsentlige med hensyn til frekvens og finansiel betydning på de pågældende poster i balancen. De er dog ikke væsentlige i balancen som helhed. | Se svarene til punkt 1.28 og 1.31. |
| Rettens revision bekræftede det generelle forbehold, som generaldirektøren for uddannelse og kultur har fremsat med hensyn til den manglende sikkerhed for, at generaldirektoratets andel i de samlede beløb i såvel den konsoliderede åbningsbalance som den konsoliderede slutbalance er korrekt. | Som følge af inkonsekvent behandling af kravene i forbindelse med periodiserede regnskaber i det lokale regnskabssystem er der opstået forskelle i åbnings- og slutsaldiene. Der er ændringer af det lokale system undervejs, som vil garantere en korrekt behandling af transaktionerne i fremtiden. Korrigeringen af tidligere fejl er i gang og skulle være tilendebragt ved udgangen af 2006. | Rettens revision viste, at de trufne foranstaltninger forbedrede regnskabsdataenes kvalitet. Der er dog stadig visse svagheder (især utilstrækkelig dokumentation). | Se svarene til punkt 1.19-1.21. |
| Andre bemærkninger i årsberetningen for 2005 | Svarene i årsberetningen for 2005 | Det videre forløb | |
| Kommissionens regnskabsfører overholdt ikke regnskabsregel nr. 1, nr. 2 og nr. 12 fuldt ud med hensyn til konsolideringens omfang, balancens nye struktur og opstilling og den reviderede behandling af Fællesskabernes pensionsforpligtelser. Eftersom forståelsen af disse spørgsmål er blevet større siden vedtagelsen af regnskabsreglerne, bør de nødvendige ændringer indføres. | Regnskabsregel nr. 1, 2 og 12 vil blive tilpasset. | Ændringerne af disse regnskabsregler blev vedtaget af Kommissionens regnskabsfører i oktober 2006. | |
| Der bør gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, om der er tale om kortsigtede eller langsigtede forpligtelser. | De forskellige former er beskrevet i noten til balancen. | Retten mener stadig, at der bør gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, i hvilke år de forfalder. | Se svaret til punkt 1.33. |
| Selv om de forklarende bemærkninger til de konsoliderede regnskaber indeholder flere oplysninger end tidligere om mulige korrektioner, er det ikke anført, hvor stort et beløb der eventuelt vil skulle kontrolleres som led i regnskabsafslutningsprocedurerne. | De korrektioner, der skal medtages i fremtidige overensstemmelsesbeslutninger (EUGFL, Garantisektionen), angives som eventualaktiver i Kommissionens regnskaber. | Sammenlignet med de forklarende bemærkninger til 2005-regnskabet indeholder de forklarende bemærkninger til årsregnskabet for 2006 flere oplysninger om det forhold, at nogle transaktioner måske vil blive korrigeret senere. Ligesom tidligere er det imidlertid ikke anført, hvor store udgiftsbeløb (og hvilke udgiftsområder) der eventuelt vil skulle kontrolleres som led i regnskabsafslutningsprocedurerne. | Se svaret til punkt 1.34. |

Forbehold i revisionserklæringen for 2005

Svarene i årsberetningen for 2005

Det videre forløb

Kommissionens svar

I en kompleks situation er den nuværende ramme for finansiel rapportering ikke blevet anvendt konsekvent, navnlig for så vidt angår cut-off, og

Med henblik på 2006-afslutningen vil der blive foretaget en mere indgående efterprøvning og kontrol i lyset af erfaringerne fra det første år med bogføring efter periodiseringsprincippet. Desuden vil Kommissionen styrke kontrollen med anvendelsen af cut-off-metoderne.

For at styrke cut-off-procedurerne udarbejdede Kommissionens regnskabsførers tjenester en række rapporter og gav generaldirektoraterne en procedure for efterfølgende test af cut-off. Det var imidlertid ikke alle generaldirektoraterne, der foretog disse test. Endvidere blev der igen konstateret adskillige mangler vedrørende cut-off-procedurerne, som indvirkede negativt på det foreløbige regnskab. Der blev imidlertid foretaget korrektioner, så det endelige regnskab ikke blev påvirket.

Se svaret til punkt 1.18.

Se svaret til punkt 1.18.

regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater har ikke været i stand til at sikre de finansielle oplysningers kvalitet.

Godkendelse af lokale systemer er en ret ny aktivitet. Da situationen er i konstant udvikling, skal regnskabsafdelingens godkendelsesgrupper holde øje med denne udvikling, og de har også med virkning fra juni 2006 indført en procedure for godkendelse af ændringer i de lokale systemer. Regnskabsafdelingerne skal følge op på de spørgsmål og anliggender, der kræver en nærmere overvejelse som nævnt i godkendelsesrapporterne fra 2005.

Det gælder for flere lokale systemer, at regnskabsførerens godkendelse har været betinget eller suspenderet. Rettens revision bekræftede, at Kommissionens regnskabsførers beslutninger var velbegrundede: Der var tale om vigtige spørgsmål og forhold, som der ikke var fundet en løsning på. I lyset af disse vedvarende problemer mener Retten, at generaldirektøren for budget burde have taget specifikt forbehold med hensyn til disse spørgsmål

Se svaret til punkt 1.17.

Se svaret til punkt 1.17.

På grund af de fremskridt, der er gjort, var det ikke nødvendigt at tage forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2006.

På grund af de fremskridt, der er gjort, var det ikke nødvendigt at tage forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2006.

Der er fejl i de beløb, som er registreret i regnskabssystemet som forfinansiering og fakturaer/omkostningsopgørelser i såvel åbningsbalancen som slutbalancen, hvilket medfører, at nettoaktiverne i åbningsbalancen er ansat ca. 132 millioner euro for højt og i slutbalancen er ansat ca. 314 millioner euro for højt.

Kommissionen vil undersøge de transaktioner, der er fejl i.

De påviste fejl vedrørende forfinansiering og fakturaer/omkostningsopgørelser er stadig væsentlige med hensyn til frekvens og finansiel betydning på de pågældende poster i balancen. De er dog ikke væsentlige i balancen som helhed.

Se svarene til punkt 1.28 og 1.31.

Se svarene til punkt 1.28 og 1.31.

Rettens revision bekræftede det generelle forbehold, som generaldirektøren for uddannelse og kultur har fremsat med hensyn til den manglende sikkerhed for, at generaldirektoratets andel i de samlede beløb i såvel den konsoliderede åbningsbalance som den konsoliderede slutbalance er korrekt.

Som følge af inkonsekvent behandling af kravene i forbindelse med periodiserede regnskaber i det lokale regnskabssystem er der opstået forskelle i åbnings- og slutsaldiene. Der er ændringer af det lokale system undervejs, som vil garantere en korrekt behandling af transaktionerne i fremtiden. Korrigeringen af tidligere fejl er i gang og skulle være tilendebragt ved udgangen af 2006.

Rettens revision viste, at de trufne foranstaltninger forbedrede regnskabsdataenes kvalitet. Der er dog stadig visse svagheder (især utilstrækkelig dokumentation).

Se svarene til punkt 1.19-1.21.

Se svarene til punkt 1.19-1.21.

Andre bemærkninger i årsberetningen for 2005

Svarene i årsberetningen for 2005

Det videre forløb

Kommissionens regnskabsfører overholdt ikke regnskabsregel nr. 1, nr. 2 og nr. 12 fuldt ud med hensyn til konsolideringens omfang, balancens nye struktur og opstilling og den reviderede behandling af Fællesskabernes pensionsforpligtelser. Eftersom forståelsen af disse spørgsmål er blevet større siden vedtagelsen af regnskabsreglerne, bør de nødvendige ændringer indføres.

Regnskabsregel nr. 1, 2 og 12 vil blive tilpasset.

Ændringerne af disse regnskabsregler blev vedtaget af Kommissionens regnskabsfører i oktober 2006.

Der bør gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, om der er tale om kortsigtede eller langsigtede forpligtelser.

De forskellige former er beskrevet i noten til balancen.

Retten mener stadig, at der bør gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, i hvilke år de forfalder.

Se svaret til punkt 1.33.

Se svaret til punkt 1.33.

Selv om de forklarende bemærkninger til de konsoliderede regnskaber indeholder flere oplysninger end tidligere om mulige korrektioner, er det ikke anført, hvor stort et beløb der eventuelt vil skulle kontrolleres som led i regnskabsafslutningsprocedurerne.

De korrektioner, der skal medtages i fremtidige overensstemmelsesbeslutninger (EUGFL, Garantisektionen), angives som eventualaktiver i Kommissionens regnskaber.

Sammenlignet med de forklarende bemærkninger til 2005-regnskabet indeholder de forklarende bemærkninger til årsregnskabet for 2006 flere oplysninger om det forhold, at nogle transaktioner måske vil blive korrigeret senere. Ligesom tidligere er det imidlertid ikke anført, hvor store udgiftsbeløb (og hvilke udgiftsområder) der eventuelt vil skulle kontrolleres som led i regnskabsafslutningsprocedurerne.

Se svaret til punkt 1.34.

Se svaret til punkt 1.34.

Ændring af regnskabsreglerne

| 1.12. | Under hensyntagen til resultaterne af Rettens revision af 2005-regnskabet og efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Regnskabsstandarder ændrede Kommissionens regnskabsfører regnskabsregel nr. 1, nr. 2 og nr. 12 med hensyn til konsolideringens omfang, balancens struktur og opstilling samt behandlingen af Fællesskabernes pensionsforpligtelser (14). Regnskabet for 2006 blev udarbejdet under anvendelse af disse regnskabsregler. |
| --- | --- |

1.12.

Under hensyntagen til resultaterne af Rettens revision af 2005-regnskabet og efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Regnskabsstandarder ændrede Kommissionens regnskabsfører regnskabsregel nr. 1, nr. 2 og nr. 12 med hensyn til konsolideringens omfang, balancens struktur og opstilling samt behandlingen af Fællesskabernes pensionsforpligtelser (14). Regnskabet for 2006 blev udarbejdet under anvendelse af disse regnskabsregler.

14

Godkendelse af lokale hjælpesystemer

| 1.13. | For nærværende anvender 19 generaldirektorater deres egne it-systemer til finansiel forvaltning og til at oprette de transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface. |
| --- | --- |

1.13.

For nærværende anvender 19 generaldirektorater deres egne it-systemer til finansiel forvaltning og til at oprette de transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface.

| 1.14. | Med hensyn til regnskabsåret 2006 fulgte Kommissionens regnskabsførers tjenester op på de forhold, der blev påpeget vedrørende det foregående år (15). Desuden blev der foretaget en dybtgående analyse af yderligere ni tjenester (16) som led i en cyklisk metode, der skal sikre, at alle Kommissionens tjenester bliver analyseret på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

1.14.

Med hensyn til regnskabsåret 2006 fulgte Kommissionens regnskabsførers tjenester op på de forhold, der blev påpeget vedrørende det foregående år (15). Desuden blev der foretaget en dybtgående analyse af yderligere ni tjenester (16) som led i en cyklisk metode, der skal sikre, at alle Kommissionens tjenester bliver analyseret på mellemlang sigt.

15

16

| 1.15. | Kommissionens regnskabsfører kunne ikke godkende de lokale systemer i Samarbejdskontoret EuropeAid (17), Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (18) og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (19) vedrørende regnskabsåret 2006. Desuden er antallet og væsentligheden af de spørgsmål og forhold, der kræver yderligere overvejelser, stort set uændret i forhold til den endelige godkendelsesrapport for regnskabsåret 2005 (20). |
| --- | --- |

1.15.

Kommissionens regnskabsfører kunne ikke godkende de lokale systemer i Samarbejdskontoret EuropeAid (17), Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (18) og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (19) vedrørende regnskabsåret 2006. Desuden er antallet og væsentligheden af de spørgsmål og forhold, der kræver yderligere overvejelser, stort set uændret i forhold til den endelige godkendelsesrapport for regnskabsåret 2005 (20).

17

18

19

20

| 1.15. | Det kan tage ret lang tid at indkøre nye systemer og at rette problemer i lokale systemer, specielt når det involverer ændringer i it-systemer. Desuden skal personalet opøves i brugen af systemerne for at sikre, at de forventede fordele opnås. |
| --- | --- |

1.15.

Det kan tage ret lang tid at indkøre nye systemer og at rette problemer i lokale systemer, specielt når det involverer ændringer i it-systemer. Desuden skal personalet opøves i brugen af systemerne for at sikre, at de forventede fordele opnås.

Der blev gjort betydelige fremskridt i 2006 for så vidt angår tre af de tjenester, Retten nævner. Hvad angår Samarbejdskontoret Europe Aid blev der udført et omfattende arbejde på det lokale it-system, CRIS, og ved årets slutning var de fleste af applikationerne operationelle og fungerede tilfredsstillende.

Hvad angår Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur var indsatsen i 2006 koncentreret om at gennemføre passende midlertidige løsninger, mens man afventede, at generaldirektoratets lokale it-system blev udskiftet.

Det nye system »ABAC Delegation« blev lanceret i begyndelsen af 2007.

Alle tre tjenesters systemer vil blive undersøgt af Kommissionens regnskabsfører i 2007, og denne vil ved årets udgang beslutte, om forbedringerne er tilstrækkelige til, at systemerne kan godkendes.

Medens antallet af sager, der skal følges op og yderligere undersøges, ikke er faldet i absolutte tal, er antallet af generaldirektorater, der er omfattet af disse bemærkninger, næsten blevet fordoblet (fra 13 generaldirektorater og tjenester i 2005 til 22 i 2006). Dette betyder et væsentligt fald i det gennemsnitlige antal uafsluttede sager pr. generaldirektorat. Tallet forventes fortsat at falde i 2007 på grund af de yderligere fremskridt, som alle berørte generaldirektorater/tjenester har gjort.

| 1.16. | I tre (21) af de ni tjenester, hvor Kommissionens regnskabsførers tjenester foretog en dybtgående undersøgelse, blev der konstateret væsentlige risici vedrørende cut-off-procedurerne. Det førte til, at der i den endelige godkendelsesrapport for regnskabsåret 2006 blev udstedt en betinget godkendelse af de lokale systemer. Efter at have kontrolleret cut-off-procedurerne og færdiggjort godkendelsesrapporterne for de tre generaldirektorater (Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Generaldirektoratet for Energi og Transport og Det Fælles Forskningscenter) udstedte regnskabsføreren dog blanke godkendelser med et enkelt ikke-regnskabsmæssigt forbehold vedrørende Det Fælles Forskningscenter. |
| --- | --- |

1.16.

I tre (21) af de ni tjenester, hvor Kommissionens regnskabsførers tjenester foretog en dybtgående undersøgelse, blev der konstateret væsentlige risici vedrørende cut-off-procedurerne. Det førte til, at der i den endelige godkendelsesrapport for regnskabsåret 2006 blev udstedt en betinget godkendelse af de lokale systemer. Efter at have kontrolleret cut-off-procedurerne og færdiggjort godkendelsesrapporterne for de tre generaldirektorater (Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Generaldirektoratet for Energi og Transport og Det Fælles Forskningscenter) udstedte regnskabsføreren dog blanke godkendelser med et enkelt ikke-regnskabsmæssigt forbehold vedrørende Det Fælles Forskningscenter.

21

| 1.17. | Rettens revision bekræftede, at Kommissionens regnskabsførers beslutninger var velbegrundede: Der var tale om vigtige spørgsmål og forhold, som der ikke var fundet en løsning på. I lyset af disse vedvarende problemer mener Retten, at generaldirektøren for budget burde have taget specifikt forbehold med hensyn til disse spørgsmål. |
| --- | --- |

1.17.

Rettens revision bekræftede, at Kommissionens regnskabsførers beslutninger var velbegrundede: Der var tale om vigtige spørgsmål og forhold, som der ikke var fundet en løsning på. I lyset af disse vedvarende problemer mener Retten, at generaldirektøren for budget burde have taget specifikt forbehold med hensyn til disse spørgsmål.

| 1.17. | Der indgik et generelt forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2005, idet Kommissionen endnu ikke havde afsluttet sit første sæt af foreløbige regnskaber baseret på periodiseringsprincippet. Der blev også taget hensyn til de betydelige opgaver, Kommissionens tjenester stod over for med anvendelse af nye regnskabsregler, og til vanskelighederne i forbindelse med godkendelsen af de lokale systemer. |
| --- | --- |

1.17.

Der indgik et generelt forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2005, idet Kommissionen endnu ikke havde afsluttet sit første sæt af foreløbige regnskaber baseret på periodiseringsprincippet. Der blev også taget hensyn til de betydelige opgaver, Kommissionens tjenester stod over for med anvendelse af nye regnskabsregler, og til vanskelighederne i forbindelse med godkendelsen af de lokale systemer.

De første endelige resultater med anvendelse af det nye system blev efterprøvet og dokumenteret, da Kommissionens regnskabsfører udarbejdede årsregnskabet for 2005. Siden da er der gjort yderligere betydelige fremskridt med hensyn til at præcisere anvendelsen af de nye regnskabsregler og udarbejdelsen af årsregnskabet, ligesom med hensyn til forbedring af de lokale systemer.

På grund af de fremskridt, der er gjort, var det ikke nødvendigt at tage forbehold i den årlige aktivitetsrapport for 2006.

Styrkelse af periodiseringsprocedurerne (cut-off)

| 1.18. | Eftersom 2005 var det første år, hvor der blev foretaget cut-off, er der ingen benchmarkmetoder, som kan anvendes til kontrol af, om de anvendte metoder er hensigtsmæssige. På denne baggrund gav Kommissionens regnskabsførers tjenester generaldirektoraterne en procedure for efterfølgende test af cut-off-data og udarbejdede en første rapport, hvor data fra budgetkilder er kombineret med data fra det almindelige regnskab. Formålet var især at sikre ensartede cut-off-metoder og -procedurer. Nogle generaldirektorater foretog imidlertid ingen efterfølgende test af cut-off-metoderne (22). Det indvirkede negativt på pålideligheden af regnskabsdataene i det foreløbige regnskab. Der blev imidlertid foretaget korrektioner, så det endelige regnskab ikke blev påvirket (jf. punkt 1.32). |
| --- | --- |

1.18.

Eftersom 2005 var det første år, hvor der blev foretaget cut-off, er der ingen benchmarkmetoder, som kan anvendes til kontrol af, om de anvendte metoder er hensigtsmæssige. På denne baggrund gav Kommissionens regnskabsførers tjenester generaldirektoraterne en procedure for efterfølgende test af cut-off-data og udarbejdede en første rapport, hvor data fra budgetkilder er kombineret med data fra det almindelige regnskab. Formålet var især at sikre ensartede cut-off-metoder og -procedurer. Nogle generaldirektorater foretog imidlertid ingen efterfølgende test af cut-off-metoderne (22). Det indvirkede negativt på pålideligheden af regnskabsdataene i det foreløbige regnskab. Der blev imidlertid foretaget korrektioner, så det endelige regnskab ikke blev påvirket (jf. punkt 1.32).

22

| 1.18. | Kommissionen gjorde en betydelig indsats i 2006 for at forbedre overslaget over cut-off-beløb, som omtalt under punkt 1.32. Hvad angår transaktioner, der stadig er uafsluttede, og som kan have en livscyklus på indtil 7 år, konstaterede nogle tjenester imidlertid, på grund af manglende information fra modtagerne af EF-midler om igangværende aktiviteter og af manglende tvangsmidler til at opnå disse oplysninger, at det var meget vanskeligt at fortsætte med at teste cut-off-metoderne. |
| --- | --- |

1.18.

Kommissionen gjorde en betydelig indsats i 2006 for at forbedre overslaget over cut-off-beløb, som omtalt under punkt 1.32. Hvad angår transaktioner, der stadig er uafsluttede, og som kan have en livscyklus på indtil 7 år, konstaterede nogle tjenester imidlertid, på grund af manglende information fra modtagerne af EF-midler om igangværende aktiviteter og af manglende tvangsmidler til at opnå disse oplysninger, at det var meget vanskeligt at fortsætte med at teste cut-off-metoderne.

Foranstaltninger vedrørende Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur

| 1.19. | Rettens 2005-revision bekræftede det generelle forbehold, som generaldirektøren for uddannelse og kultur havde fremsat med hensyn til, om generaldirektoratets regnskab var fuldstændigt og korrekt. På grund af udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer var det ikke muligt at sætte tal på det beløb, som generaldirektoratets andel i aktiverne og passiverne var ansat for højt eller for lavt med (23). |
| --- | --- |

1.19.

Rettens 2005-revision bekræftede det generelle forbehold, som generaldirektøren for uddannelse og kultur havde fremsat med hensyn til, om generaldirektoratets regnskab var fuldstændigt og korrekt. På grund af udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer var det ikke muligt at sætte tal på det beløb, som generaldirektoratets andel i aktiverne og passiverne var ansat for højt eller for lavt med (23).

23

| 1.19. | I 2006 forbedrede Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur kvaliteten af de finansielle oplysninger. Udgifterne for dette generaldirektorat og for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur udgør tilsammen ca. 1,5 % af fællesskabsbudgettet. |
| --- | --- |

1.19.

I 2006 forbedrede Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur kvaliteten af de finansielle oplysninger. Udgifterne for dette generaldirektorat og for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur udgør tilsammen ca. 1,5 % af fællesskabsbudgettet.

| 1.20. | For at afhjælpe de svagheder, der blev konstateret vedrørende regnskabet for 2005, forbedrede Kommissionens regnskabsførers tjenester deres tilsyn med Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og det nyoprettede Forvaltningsorgan for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. Desuden blev der oprettet en taskforce med en regnskabsgruppe, som skulle foretage en detaljeret gennemgang af alle de fakturaer/omkostningsopgørelser, der ikke var afregnet i 2006, og sikre, at de transaktioner, der blev iværksat af de operationelle enheder, var korrekte. Der blev desuden indgået kontrakt med en ekstern konsulent, som skulle bistå med identificering af fejl i det endelige regnskab for 2005 og med at afslutte regnskabet for 2006. |
| --- | --- |

1.20.

For at afhjælpe de svagheder, der blev konstateret vedrørende regnskabet for 2005, forbedrede Kommissionens regnskabsførers tjenester deres tilsyn med Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og det nyoprettede Forvaltningsorgan for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. Desuden blev der oprettet en taskforce med en regnskabsgruppe, som skulle foretage en detaljeret gennemgang af alle de fakturaer/omkostningsopgørelser, der ikke var afregnet i 2006, og sikre, at de transaktioner, der blev iværksat af de operationelle enheder, var korrekte. Der blev desuden indgået kontrakt med en ekstern konsulent, som skulle bistå med identificering af fejl i det endelige regnskab for 2005 og med at afslutte regnskabet for 2006.

| 1.20. | Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur har truffet foranstaltninger på en række områder: |
| --- | --- |

1.20.

Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur har truffet foranstaltninger på en række områder:

| — | Det lokale system er blevet forbedret for at forhindre, at den samme faktura bogføres mere end én gang i ABAC. |
| --- | --- |

—

Det lokale system er blevet forbedret for at forhindre, at den samme faktura bogføres mere end én gang i ABAC.

| — | I 2006 foretog en taskforce en detaljeret gennemgang af alle gamle fakturaer for at identificere og korrigere eventuelle dobbeltregistreringer. |
| --- | --- |

—

I 2006 foretog en taskforce en detaljeret gennemgang af alle gamle fakturaer for at identificere og korrigere eventuelle dobbeltregistreringer.

| — | Cut-off-metoden er blevet finjusteret. |
| --- | --- |

—

Cut-off-metoden er blevet finjusteret.

| — | Risikoen på grund af den delvist manglende afstemning mellem de lokale og centrale systemer blev mindsket gennem anvendelse af data fra det centrale regnskabssystem som grundlag for cut-off-beregninger og for rapportering af forfinansiering og udestående forpligtelser. |
| --- | --- |

—

Risikoen på grund af den delvist manglende afstemning mellem de lokale og centrale systemer blev mindsket gennem anvendelse af data fra det centrale regnskabssystem som grundlag for cut-off-beregninger og for rapportering af forfinansiering og udestående forpligtelser.

| 1.21. | Disse foranstaltninger førte til en forbedring af regnskabsdataenes kvalitet. En revision (24) viste imidlertid, at de forskellige finansielle oplysninger ikke var tilstrækkeligt fordelt på omkostningscentrene i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og i Forvaltningsorganet. Desuden bør det dokumenteres bedre, hvilke undersøgelser og korrektioner der blev foretaget i forbindelse med afslutningen af regnskabet i 2006. |
| --- | --- |

1.21.

Disse foranstaltninger førte til en forbedring af regnskabsdataenes kvalitet. En revision (24) viste imidlertid, at de forskellige finansielle oplysninger ikke var tilstrækkeligt fordelt på omkostningscentrene i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og i Forvaltningsorganet. Desuden bør det dokumenteres bedre, hvilke undersøgelser og korrektioner der blev foretaget i forbindelse med afslutningen af regnskabet i 2006.

24

| 1.21. | Da dette ikke er et punkt, der forhindrer, at der gives et pålideligt billede af Kommissionens regnskaber, har regnskabstjenesten rådet Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur til ikke at fokusere på en fordeling af transaktionerne i år, men at koncentrere indsatsen om at forbedre kvaliteten af deres generelle regnskabsoplysninger. |
| --- | --- |

1.21.

Da dette ikke er et punkt, der forhindrer, at der gives et pålideligt billede af Kommissionens regnskaber, har regnskabstjenesten rådet Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur til ikke at fokusere på en fordeling af transaktionerne i år, men at koncentrere indsatsen om at forbedre kvaliteten af deres generelle regnskabsoplysninger.

Som et resultat af de gennemførte foranstaltninger kan det konstateres, at den samlede ramme (procedurer, it-systemer og regnskabskontrol), der er udformet og implementeret af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og dets forvaltningsorgan, giver en rimelig sikkerhed for, at de regnskabsoplysninger, der er anvendt for regnskabsåret 2006, er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige.

Det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2006

Generelle bemærkninger

| 1.22. | I løbet af 2006 gjorde Kommissionens tjenester en betydelig indsats for at sikre en fuldstændig og nøjagtig registrering af nye forfinansieringsbetalinger, nye åbne fakturaer/omkostningsopgørelser og cut-off. |
| --- | --- |

1.22.

I løbet af 2006 gjorde Kommissionens tjenester en betydelig indsats for at sikre en fuldstændig og nøjagtig registrering af nye forfinansieringsbetalinger, nye åbne fakturaer/omkostningsopgørelser og cut-off.

| 1.23. | Under Rettens revision af immaterielle og materielle anlægsaktiver, lagre, finansielle og andre forpligtelser, hensættelser til risici og forpligtelser samt reserver blev der ikke fundet væsentlige fejlangivelser. Andre steder konstaterede Retten imidlertid en række fejl, som er beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

1.23.

Under Rettens revision af immaterielle og materielle anlægsaktiver, lagre, finansielle og andre forpligtelser, hensættelser til risici og forpligtelser samt reserver blev der ikke fundet væsentlige fejlangivelser. Andre steder konstaterede Retten imidlertid en række fejl, som er beskrevet nedenfor.

| 1.24. | Retten konkluderede på baggrund af sin revision, at årsafslutningsprocedurerne bør styrkes i nogle af de konsoliderede enheder (f.eks. Europa-Parlamentet og Regionsudvalget) og Kommissionen, så det ikke er nødvendigt at foretage korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab. |
| --- | --- |

1.24.

Retten konkluderede på baggrund af sin revision, at årsafslutningsprocedurerne bør styrkes i nogle af de konsoliderede enheder (f.eks. Europa-Parlamentet og Regionsudvalget) og Kommissionen, så det ikke er nødvendigt at foretage korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab.

| 1.24. | Selv om de punkter, som denne kommentar vedrører, ikke er til hinder for, at de konsoliderede regnskaber giver et pålideligt billede af transaktionerne, vil Kommissionen alligevel bestræbe sig på at forbedre sine årsafslutningsprocedurer. |
| --- | --- |

1.24.

Selv om de punkter, som denne kommentar vedrører, ikke er til hinder for, at de konsoliderede regnskaber giver et pålideligt billede af transaktionerne, vil Kommissionen alligevel bestræbe sig på at forbedre sine årsafslutningsprocedurer.

| 1.25. | Desuden konstaterede Retten, at nogle spørgsmål behandles forskelligt i de forskellige konsoliderede enheder og i Kommissionens forskellige generaldirektorater (f.eks. har nogle agenturer og institutioner aflagt regnskab for skyldige omkostninger vedrørende uafviklet ferie, men det har Kommissionen og Europa-Parlamentet ikke; Rådet har for første gang opført flerårige kontrakter, der ikke vedrører operationel leasing, under eventualforpligtelser, men det har de andre konsoliderede enheder ikke; værdien af grunde og værdien af bygninger holdes ikke systematisk adskilt, og der er ikke opført en eventualforpligtelse med henblik på, at det — afhængigt af udfaldet af en verserende sag for Retten i Første Instans — kan blive nødvendigt at indplacere et betydeligt antal ansatte i en højere lønklasse, fordi de blev ansat i en lavere lønklasse end den, som deres udvælgelsesprøve gjaldt). |
| --- | --- |

1.25.

Desuden konstaterede Retten, at nogle spørgsmål behandles forskelligt i de forskellige konsoliderede enheder og i Kommissionens forskellige generaldirektorater (f.eks. har nogle agenturer og institutioner aflagt regnskab for skyldige omkostninger vedrørende uafviklet ferie, men det har Kommissionen og Europa-Parlamentet ikke; Rådet har for første gang opført flerårige kontrakter, der ikke vedrører operationel leasing, under eventualforpligtelser, men det har de andre konsoliderede enheder ikke; værdien af grunde og værdien af bygninger holdes ikke systematisk adskilt, og der er ikke opført en eventualforpligtelse med henblik på, at det — afhængigt af udfaldet af en verserende sag for Retten i Første Instans — kan blive nødvendigt at indplacere et betydeligt antal ansatte i en højere lønklasse, fordi de blev ansat i en lavere lønklasse end den, som deres udvælgelsesprøve gjaldt).

| 1.25. | De punkter, Retten anfører, er ikke til hinder for, at de konsoliderede regnskaber giver et pålideligt billede af transaktionerne. Kommissionen vil imidlertid undersøge spørgsmålene om uafviklet ferie og flerårige kontrakter. De resterende forskelle, som Retten nævner, hidrører fra, at de forskellige konsoliderede enheder opererer med forskellige væsentlighedstærskler, når de træffer regnskabsbeslutninger. Endvidere skyldes de begrænsede tilfælde, hvor det ikke er muligt at adskille værdien af grunde og bygninger (i visse af Kommissionens delegationer og i nogle få andre konsoliderede enheder) tydeligvis manglende information fra det individuelle organ frem for en uens regnskabsmæssig behandling af de konsoliderede organer. |
| --- | --- |

1.25.

De punkter, Retten anfører, er ikke til hinder for, at de konsoliderede regnskaber giver et pålideligt billede af transaktionerne. Kommissionen vil imidlertid undersøge spørgsmålene om uafviklet ferie og flerårige kontrakter. De resterende forskelle, som Retten nævner, hidrører fra, at de forskellige konsoliderede enheder opererer med forskellige væsentlighedstærskler, når de træffer regnskabsbeslutninger. Endvidere skyldes de begrænsede tilfælde, hvor det ikke er muligt at adskille værdien af grunde og bygninger (i visse af Kommissionens delegationer og i nogle få andre konsoliderede enheder) tydeligvis manglende information fra det individuelle organ frem for en uens regnskabsmæssig behandling af de konsoliderede organer.

Retten i Første Instans afviste den 11. juli 2007 den anmodning, der blev fremsat i sag T-58/05 vedrørende ansættelse af tjenestemænd efter 1. maj 2004. Dette betyder, at der i øjeblikket — med forbehold af en eventuel appel til Domstolen — ikke er nogen budgetmæssige virkninger. På grund af den ringe risiko blev det ikke anset for nødvendigt at opføre nogen eventualforpligtelser.

Den konsoliderede balance pr. 31. december 2006

Risikokapitaltransaktioner

| 1.26. | I det konsoliderede årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber er risikokapitaltransaktioner (211 millioner euro pr. 31. december 2006) opført i balancen under investeringer (AFS-investeringer, investeringer disponible for salg). De står i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt. Omstændighederne gør, at en sådan vurderingsmetode er acceptabel, men den anvendes ikke konsekvent. Retten konstaterede tilfælde, hvor foreløbige skøn vedrørende værdiforringelser på i alt 21 millioner euro, som forvalteren af transaktionerne (Den Europæiske Investeringsbank) havde adgang til, ikke var blevet videresendt til Kommissionen (jf. punkt 11.10 og 11.11). |
| --- | --- |

1.26.

I det konsoliderede årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber er risikokapitaltransaktioner (211 millioner euro pr. 31. december 2006) opført i balancen under investeringer (AFS-investeringer, investeringer disponible for salg). De står i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt. Omstændighederne gør, at en sådan vurderingsmetode er acceptabel, men den anvendes ikke konsekvent. Retten konstaterede tilfælde, hvor foreløbige skøn vedrørende værdiforringelser på i alt 21 millioner euro, som forvalteren af transaktionerne (Den Europæiske Investeringsbank) havde adgang til, ikke var blevet videresendt til Kommissionen (jf. punkt 11.10 og 11.11).

| 1.26. | Rapporterings- og regnskabsstandarder har udviklet sig betydeligt i den periode, hvor MEDA-mandaterne (som dækker de pågældende kapitaltransaktioner) har været gældende. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Kommissionen har fulgt udviklingen og vurderer for øjeblikket sammen situationen med henblik på at finde den mest omkostningseffektive løsning under hensyntagen til bl.a. de oplysninger, der foreligger i forlængelse af de kontrakter, der blev undertegnet med de endelige støttemodtagere for mange år siden (som derfor ikke er omfattet af de nuværende indberetningsstandarder). |
| --- | --- |

1.26.

Rapporterings- og regnskabsstandarder har udviklet sig betydeligt i den periode, hvor MEDA-mandaterne (som dækker de pågældende kapitaltransaktioner) har været gældende. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Kommissionen har fulgt udviklingen og vurderer for øjeblikket sammen situationen med henblik på at finde den mest omkostningseffektive løsning under hensyntagen til bl.a. de oplysninger, der foreligger i forlængelse af de kontrakter, der blev undertegnet med de endelige støttemodtagere for mange år siden (som derfor ikke er omfattet af de nuværende indberetningsstandarder).

Der vil desuden blive fastsat nye krav til, hvad de årlige aktivitetsrapporter skal indeholde, så Kommissionen bliver i stand til mere indgående at overvåge, om det relevante retsgrundlag og mandatet følges.

Forfinansiering

| 1.27. | Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 150 forfinansieringer fra populationen af forfinansieringer registreret i regnskabssystemet påvistes der en række fejl, som er væsentlige med hensyn til frekvens og finansiel betydning på denne post i balancen. De er dog ikke væsentlige i balancen som helhed. De mest almindelige typer fejl er: |
| --- | --- |

1.27.

Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 150 forfinansieringer fra populationen af forfinansieringer registreret i regnskabssystemet påvistes der en række fejl, som er væsentlige med hensyn til frekvens og finansiel betydning på denne post i balancen. De er dog ikke væsentlige i balancen som helhed. De mest almindelige typer fejl er:

| — | Forfinansieringer var bogført med forkerte beløb. |
| --- | --- |

—

Forfinansieringer var bogført med forkerte beløb.

| — | Forfinansieringer var bogført, selv om beløbene var blevet afregnet før årets udgang. |
| --- | --- |

—

Forfinansieringer var bogført, selv om beløbene var blevet afregnet før årets udgang.

| 1.28. | Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identifikation og godkendelse af forfinansieringer blev der endvidere påvist problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne til slutbalancen: |
| --- | --- |

1.28.

Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identifikation og godkendelse af forfinansieringer blev der endvidere påvist problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne til slutbalancen:

| 1.28. | |
| --- | --- |

1.28.

| — | Instrukserne om den regnskabsmæssige behandling af ubetalte endelige fakturaer og den dermed forbundne afvikling af forfinansiering bør revideres for at sikre en harmoniseret fremgangsmåde i Kommissionens forskellige tjenestegrene. |
| --- | --- |

—

Instrukserne om den regnskabsmæssige behandling af ubetalte endelige fakturaer og den dermed forbundne afvikling af forfinansiering bør revideres for at sikre en harmoniseret fremgangsmåde i Kommissionens forskellige tjenestegrene.

| — | Disse instruktioner blev grundigt gennemgået i juli 2007. For det begrænsede antal fakturaer, der er berørt, er konklusionen, at den regnskabsmæssige behandling, der er anvendt af alle Kommissionens tjenester med henblik på regnskabsafslutningen for 2006, er den bedst egnede. Samme behandling vil blive anvendt ved den næste regnskabsafslutning for 2007. |
| --- | --- |

—

Disse instruktioner blev grundigt gennemgået i juli 2007. For det begrænsede antal fakturaer, der er berørt, er konklusionen, at den regnskabsmæssige behandling, der er anvendt af alle Kommissionens tjenester med henblik på regnskabsafslutningen for 2006, er den bedst egnede. Samme behandling vil blive anvendt ved den næste regnskabsafslutning for 2007.

| — | Der udstedes ikke systematisk indtægtsordrer, når det ved afregningen af forfinansieringer viser sig, at der skal inddrives penge fra modtageren. Det medfører, at beløbet for forfinansiering og beløbet for tilgodehavender ansættes henholdsvis for højt og for lavt med et beløb, som ikke kan beregnes nøjagtigt. |
| --- | --- |

—

Der udstedes ikke systematisk indtægtsordrer, når det ved afregningen af forfinansieringer viser sig, at der skal inddrives penge fra modtageren. Det medfører, at beløbet for forfinansiering og beløbet for tilgodehavender ansættes henholdsvis for højt og for lavt med et beløb, som ikke kan beregnes nøjagtigt.

| — | Det er ikke meningen, at forfinansieringsbeløb skal inddrives, men de skal anvendes af modtagerne til at gennemføre deres kontrakter. Inddrivelse foregår i sjældne tilfælde, hvor modtagerne ikke overholder deres forpligtelser, eller hvor der er marginale forskelle mellem de udbetalte beløb og de endelige støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

—

Det er ikke meningen, at forfinansieringsbeløb skal inddrives, men de skal anvendes af modtagerne til at gennemføre deres kontrakter. Inddrivelse foregår i sjældne tilfælde, hvor modtagerne ikke overholder deres forpligtelser, eller hvor der er marginale forskelle mellem de udbetalte beløb og de endelige støtteberettigede udgifter.

| — | De test for værdiforringelse, der blev foretaget med henblik på at justere værdien af forfinansieringerne til det beløb, der faktisk vil kunne inddrives, var utilstrækkelige, hvilket førte til, at beløbet for forfinansiering muligvis er ansat for højt og udgifterne til nedskrivning af forfinansiering tilsvarende for lavt (25). |
| --- | --- |

—

De test for værdiforringelse, der blev foretaget med henblik på at justere værdien af forfinansieringerne til det beløb, der faktisk vil kunne inddrives, var utilstrækkelige, hvilket førte til, at beløbet for forfinansiering muligvis er ansat for højt og udgifterne til nedskrivning af forfinansiering tilsvarende for lavt (25).

25

| — | Test for værdiforringelse blev ikke betragtet som en prioritet på grund af, at de fleste af de berørte generaldirektorater arbejder med offentlige organer, og endvidere på grund af de foreliggende bankgarantier og det ret ringe antal indtægtsordrer, der tidligere er udstedt. Spørgsmålet vil blive undersøgt nærmere i fremtiden for at få bekræftet denne antagelse. |
| --- | --- |

—

Test for værdiforringelse blev ikke betragtet som en prioritet på grund af, at de fleste af de berørte generaldirektorater arbejder med offentlige organer, og endvidere på grund af de foreliggende bankgarantier og det ret ringe antal indtægtsordrer, der tidligere er udstedt. Spørgsmålet vil blive undersøgt nærmere i fremtiden for at få bekræftet denne antagelse.

Tilgodehavender

| 1.29. | Med hensyn til udgifterne over Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget har Kommissionen indført en ny inddrivelsesprocedure (26), som omfatter tabeller til opstilling af debitorregnskabet. Rettens arbejde vedrørende dette debitorregnskab sætter spørgsmålstegn ved disse tabellers fuldstændighed (27) (jf. punkt 5.61 og 5.62). |
| --- | --- |

1.29.

Med hensyn til udgifterne over Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget har Kommissionen indført en ny inddrivelsesprocedure (26), som omfatter tabeller til opstilling af debitorregnskabet. Rettens arbejde vedrørende dette debitorregnskab sætter spørgsmålstegn ved disse tabellers fuldstændighed (27) (jf. punkt 5.61 og 5.62).

26

27

| 1.29. | Der er en klar forbindelse mellem disse tabeller og betalingsorganernes debitorbogholderi, og ifølge Kommissionens nye retningslinjer for 2007 skal godkendelsesorganerne sammenholde debitorbogholderiet med tabellerne og redegøre for eventuelle uoverensstemmelser. |
| --- | --- |

1.29.

Der er en klar forbindelse mellem disse tabeller og betalingsorganernes debitorbogholderi, og ifølge Kommissionens nye retningslinjer for 2007 skal godkendelsesorganerne sammenholde debitorbogholderiet med tabellerne og redegøre for eventuelle uoverensstemmelser.

Tabellerne er en del af betalingsorganernes årsregnskaber og attesteres som sådan af godkendelsesorganerne. Kommissionen har endvidere gjort en betydelig indsats for at opnå rimelig sikkerhed.

Kommissionen vil foretage en detaljeret opfølgning i løbet af 2007 for at sikre, at gælden indberettes korrekt i tabellerne i bilag III.

Se svarene til punkt 5.61. og 5.62.

Ydelser til medarbejdere

| 1.30. | For de medlemmer af Europa-Parlamentet, der kommer fra lande, hvis nationale myndigheder ikke har en pensionsordning, vedtog Europa-Parlamentets præsidium en foreløbig pensionsordning, som gælder, indtil der er oprettet en endelig fællesskabspensionsordning for alle medlemmer (28). Forpligtelsen vedrørende disse pensionsrettigheder er imidlertid ikke opført i den konsoliderede balance. Da der ikke foreligger en aktuarberegning af disse pensionsrettigheder, kan den finansielle indvirkning på (hensættelsen til) ydelser til medarbejdere og på resultatopgørelsen ikke måles. |
| --- | --- |

1.30.

For de medlemmer af Europa-Parlamentet, der kommer fra lande, hvis nationale myndigheder ikke har en pensionsordning, vedtog Europa-Parlamentets præsidium en foreløbig pensionsordning, som gælder, indtil der er oprettet en endelig fællesskabspensionsordning for alle medlemmer (28). Forpligtelsen vedrørende disse pensionsrettigheder er imidlertid ikke opført i den konsoliderede balance. Da der ikke foreligger en aktuarberegning af disse pensionsrettigheder, kan den finansielle indvirkning på (hensættelsen til) ydelser til medarbejdere og på resultatopgørelsen ikke måles.

28

| 1.30. | Denne midlertidige pensionsordnings fremtid er under genovervejelse. På grund af usikkerheden omkring dens fremtid, og da der ikke foreligger en aktuarmæssig vurdering, vil hensættelser i regnskabet ikke give nogen mening. |
| --- | --- |

1.30.

Denne midlertidige pensionsordnings fremtid er under genovervejelse. På grund af usikkerheden omkring dens fremtid, og da der ikke foreligger en aktuarmæssig vurdering, vil hensættelser i regnskabet ikke give nogen mening.

Diverse kreditorer

| 1.31. | Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 150 fakturaer/omkostningsopgørelser fra populationen af diverse kreditorer registreret i regnskabssystemet påvistes der en række fejl, som er væsentlige med hensyn til frekvens og finansiel betydning på denne post i balancen. De er dog ikke væsentlige i balancen som helhed. De fleste af fejlene vedrører fakturaer eller omkostningsopgørelser, der er bogført med forkerte beløb. |
| --- | --- |

1.31.

Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 150 fakturaer/omkostningsopgørelser fra populationen af diverse kreditorer registreret i regnskabssystemet påvistes der en række fejl, som er væsentlige med hensyn til frekvens og finansiel betydning på denne post i balancen. De er dog ikke væsentlige i balancen som helhed. De fleste af fejlene vedrører fakturaer eller omkostningsopgørelser, der er bogført med forkerte beløb.

| 1.31. | Det af Retten konstaterede antal fejl var begrænset. |
| --- | --- |

1.31.

Det af Retten konstaterede antal fejl var begrænset.

Periodiseringsprocedurer (cut-off)

| 1.32. | Svagheder i forbindelse med cut-off-procedurerne (jf. punkt 1.18) førte til mangler i det foreløbige regnskab, som er blevet korrigeret i det endelige regnskab. |
| --- | --- |

1.32.

Svagheder i forbindelse med cut-off-procedurerne (jf. punkt 1.18) førte til mangler i det foreløbige regnskab, som er blevet korrigeret i det endelige regnskab.

| 1.32. | I 2006 forbedrede Kommissionen overslaget over sine cut-off-beløb gennem følgende tiltag: |
| --- | --- |

1.32.

I 2006 forbedrede Kommissionen overslaget over sine cut-off-beløb gennem følgende tiltag:

| — | der blev udviklet en ny cut-off-rapport |
| --- | --- |

—

der blev udviklet en ny cut-off-rapport

| — | cut-off-teknikkerne blev yderligere finjusteret |
| --- | --- |

—

cut-off-teknikkerne blev yderligere finjusteret

| — | tjenesterne fik forelagt en ny procedure og checkliste |
| --- | --- |

—

tjenesterne fik forelagt en ny procedure og checkliste

| — | der blev udarbejdet et oversigtsdokument om generaldirektoraternes cut-off-metoder, og der blev afholdt workshops for hver »familie« af generaldirektorater |
| --- | --- |

—

der blev udarbejdet et oversigtsdokument om generaldirektoraternes cut-off-metoder, og der blev afholdt workshops for hver »familie« af generaldirektorater

| — | Generaldirektoratet for Budget aflagde kontrolbesøg i udvalgte generaldirektorater |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet for Budget aflagde kontrolbesøg i udvalgte generaldirektorater

| — | en række interne revisionsenheder medvirkede ved evalueringen af cut-off-procedurerne. |
| --- | --- |

—

en række interne revisionsenheder medvirkede ved evalueringen af cut-off-procedurerne.

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne

| 1.33. | De samlede aktiver steg fra 58,7 milliarder euro i 2005 til 67 milliarder euro, og den samlede gæld steg fra 120,9 milliarder euro til 131,8 milliarder euro. Differencen finansieres af allerede vedtagne budgetbeløb eller skal dækkes i kommende budgetter. Som Retten allerede tidligere har nævnt (29), bør der gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, i hvilke år de forfalder. |
| --- | --- |

1.33.

De samlede aktiver steg fra 58,7 milliarder euro i 2005 til 67 milliarder euro, og den samlede gæld steg fra 120,9 milliarder euro til 131,8 milliarder euro. Differencen finansieres af allerede vedtagne budgetbeløb eller skal dækkes i kommende budgetter. Som Retten allerede tidligere har nævnt (29), bør der gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, i hvilke år de forfalder.

29

| 1.33. | Den nuværende opsplitning af beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, mellem langsigtede og kortsigtede beløb er tilstrækkelig, specielt når den kombineres med den opsplitning af aktiverne mellem lang og kort sigt, der er foretaget på balancen. |
| --- | --- |

1.33.

Den nuværende opsplitning af beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, mellem langsigtede og kortsigtede beløb er tilstrækkelig, specielt når den kombineres med den opsplitning af aktiverne mellem lang og kort sigt, der er foretaget på balancen.

Poster uden for balancen og bemærkninger til regnskabet

| 1.34. | Sammenlignet med de forklarende bemærkninger til 2005-regnskabet indeholder de forklarende bemærkninger til regnskabet for 2006 flere oplysninger om det forhold, at nogle transaktioner måske vil skulle korrigeres på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. Ligesom tidligere er det imidlertid stadig ikke — for hvert kalenderår — anført i bemærkningerne, hvor store udgiftsbeløb (og hvilke udgiftsområder) der er godkendt af Kommissionen, og hvor store udgiftsbeløb (og hvilke udgiftsområder) der eventuelt skal kontrolleres yderligere som led i regnskabsafslutningen (30). |
| --- | --- |

1.34.

Sammenlignet med de forklarende bemærkninger til 2005-regnskabet indeholder de forklarende bemærkninger til regnskabet for 2006 flere oplysninger om det forhold, at nogle transaktioner måske vil skulle korrigeres på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. Ligesom tidligere er det imidlertid stadig ikke — for hvert kalenderår — anført i bemærkningerne, hvor store udgiftsbeløb (og hvilke udgiftsområder) der er godkendt af Kommissionen, og hvor store udgiftsbeløb (og hvilke udgiftsområder) der eventuelt skal kontrolleres yderligere som led i regnskabsafslutningen (30).

30

| 1.34. | Finansforordningen og de sektorspecifikke forordninger vedrørende landbrug og strukturfondene gør det muligt for Kommissionen at foretage kontrol af en udgift mange år efter, at den er afholdt. Det bør dog ikke af regnskaberne fremgå, at alle udgifter på grund af denne rettighed ikke er godkendt. Hvor det er muligt at bestemme de potentielle inddrivelsers omfang, vil dette være anført i bemærkning 5.3 og 5.4 til de konsoliderede regnskaber. |
| --- | --- |

1.34.

Finansforordningen og de sektorspecifikke forordninger vedrørende landbrug og strukturfondene gør det muligt for Kommissionen at foretage kontrol af en udgift mange år efter, at den er afholdt. Det bør dog ikke af regnskaberne fremgå, at alle udgifter på grund af denne rettighed ikke er godkendt. Hvor det er muligt at bestemme de potentielle inddrivelsers omfang, vil dette være anført i bemærkning 5.3 og 5.4 til de konsoliderede regnskaber.

Den konsoliderede resultatopgørelse (inkl. oplysninger om segmenter)

| 1.35. | Som følge af en specifik anmodning fra Retten indeholder især de forklarende bemærkninger til resultatopgørelsen for 2006 (31) flere oplysninger om de beløb, der er inddrevet som følge af ulovlige eller regelstridige transaktioner, navnlig på modtagerniveau, hvor over 90 % af fejlene konstateres. Der er imidlertid brug for yderligere foranstaltninger til at sikre, at regnskabsdataene og oplysningerne i de forklarende bemærkninger er fuldstændige og pålidelige (jf. punkt 2.23-2.25). |
| --- | --- |

1.35.

Som følge af en specifik anmodning fra Retten indeholder især de forklarende bemærkninger til resultatopgørelsen for 2006 (31) flere oplysninger om de beløb, der er inddrevet som følge af ulovlige eller regelstridige transaktioner, navnlig på modtagerniveau, hvor over 90 % af fejlene konstateres. Der er imidlertid brug for yderligere foranstaltninger til at sikre, at regnskabsdataene og oplysningerne i de forklarende bemærkninger er fuldstændige og pålidelige (jf. punkt 2.23-2.25).

31

| 1.35. | ABAC-regnskabssystemet er ved at blive tilpasset, så mængden af registreret information om inddrivelser kan øges. Disse forbedringer skulle komme til udtryk i 2008-regnskaberne. |
| --- | --- |

1.35.

ABAC-regnskabssystemet er ved at blive tilpasset, så mængden af registreret information om inddrivelser kan øges. Disse forbedringer skulle komme til udtryk i 2008-regnskaberne.

| 1.36. | For at skaffe sig rimelig sikkerhed for så vidt angår regnskabernes rigtighed er det uomgængeligt nødvendigt at afstemme budgetresultatet i detaljer med det økonomiske resultat. Der er imidlertid stadig små uforklarede afvigelser i den afstemning, der blev fremsendt til Retten i juli 2007. Desuden ville det være lettere at forstå regnskabet, hvis der i selve årsregnskabet blev vist en tabel med en sådan afstemning. |
| --- | --- |

1.36.

For at skaffe sig rimelig sikkerhed for så vidt angår regnskabernes rigtighed er det uomgængeligt nødvendigt at afstemme budgetresultatet i detaljer med det økonomiske resultat. Der er imidlertid stadig små uforklarede afvigelser i den afstemning, der blev fremsendt til Retten i juli 2007. Desuden ville det være lettere at forstå regnskabet, hvis der i selve årsregnskabet blev vist en tabel med en sådan afstemning.

| 1.36. | Kommissionen erkender, at det er nødvendigt at forbedre afstemningsproceduren. Der vil blive truffet foranstaltninger til at afhjælpe de påpegede mangler. Desuden vil Kommissionen overveje at medtage en fuldstændig afstemning i årsregnskabet. |
| --- | --- |

1.36.

Kommissionen erkender, at det er nødvendigt at forbedre afstemningsproceduren. Der vil blive truffet foranstaltninger til at afhjælpe de påpegede mangler. Desuden vil Kommissionen overveje at medtage en fuldstændig afstemning i årsregnskabet.

Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

| 1.37. | Beløbet for udestående indtægtsordrer i budgettabellerne for regnskabsåret 2005 (6 175 millioner euro) (32) stemmer ikke overens med det tilsvarende beløb for fastlagte fordringer og fordringer fremført fra foregående regnskabsår i årsregnskabet for 2006 (6 180 millioner euro) (33). Eftersom dette forhold er i strid med princippet om kontinuitet, burde det have været afklaret, før regnskabet blev opstillet. |
| --- | --- |

1.37.

Beløbet for udestående indtægtsordrer i budgettabellerne for regnskabsåret 2005 (6 175 millioner euro) (32) stemmer ikke overens med det tilsvarende beløb for fastlagte fordringer og fordringer fremført fra foregående regnskabsår i årsregnskabet for 2006 (6 180 millioner euro) (33). Eftersom dette forhold er i strid med princippet om kontinuitet, burde det have været afklaret, før regnskabet blev opstillet.

32

33

| 1.37. | Forskellen på 5 mio. EUR skyldes en justering af et tidligere år i budgetregnskabet for en konsolideret enhed. |
| --- | --- |

1.37.

Forskellen på 5 mio. EUR skyldes en justering af et tidligere år i budgetregnskabet for en konsolideret enhed.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Rettens metode

| 1.38. | Fordi revisionsforholdene ændrer sig hurtigt og på grundlag af sine erfaringer fra de sidste tolv år, har Retten måttet videreudvikle og tilpasse den metode, der ligger til grund for DAS-erklæringen. Kernen i den ændrede DAS-metode er en sikkerhedsmodel, som bygger på to hovedkilder til revisionsbevis: |
| --- | --- |

1.38.

Fordi revisionsforholdene ændrer sig hurtigt og på grundlag af sine erfaringer fra de sidste tolv år, har Retten måttet videreudvikle og tilpasse den metode, der ligger til grund for DAS-erklæringen. Kernen i den ændrede DAS-metode er en sikkerhedsmodel, som bygger på to hovedkilder til revisionsbevis:

| a) | En undersøgelse af, hvordan de overvågnings- og kontrolsystemer fungerer, som EU-institutionerne, medlemsstaterne og tredjelande anvender, når de skal opkræve og udbetale EU-midler. Formålet med disse systemer er at give repræsentative oplysninger om implementeringen og funktionen af centrale kontroller, hvad angår deres evne til at forebygge, påvise og korrigere fejl. |
| --- | --- |

a)

En undersøgelse af, hvordan de overvågnings- og kontrolsystemer fungerer, som EU-institutionerne, medlemsstaterne og tredjelande anvender, når de skal opkræve og udbetale EU-midler. Formålet med disse systemer er at give repræsentative oplysninger om implementeringen og funktionen af centrale kontroller, hvad angår deres evne til at forebygge, påvise og korrigere fejl.

| b) | Undersøgelser baseret på repræsentative stikprøver af transaktioner vedrørende indtægter og udgifter, som kontrolleres helt ned til den endelige modtager med det formål at få direkte bevis med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne. |
| --- | --- |

b)

Undersøgelser baseret på repræsentative stikprøver af transaktioner vedrørende indtægter og udgifter, som kontrolleres helt ned til den endelige modtager med det formål at få direkte bevis med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne.

Ved anvendelsen af sikkerhedsmodellen vurderes det, hvor høj en grad af overbevisning overvågnings- og kontrolsystemerne og også de direkte test af transaktioner kan give revisor, med henblik på at opnå en så høj grad af sikkerhed for så vidt angår transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, som det skønnes nødvendigt.

| 1.39. | Disse hovedkilder kan suppleres af to andre kilder: |
| --- | --- |

1.39.

Disse hovedkilder kan suppleres af to andre kilder:

| a) | En analyse af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra Kommissionens generaldirektører samt Kommissionens sammenfatning, hvor det angives, om Kommissionen har rimelig sikkerhed for, at systemerne sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

a)

En analyse af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra Kommissionens generaldirektører samt Kommissionens sammenfatning, hvor det angives, om Kommissionen har rimelig sikkerhed for, at systemerne sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| b) | En undersøgelse af arbejde, der er udført af andre revisorer, dvs. revisorer, der er uafhængige af Fællesskabets forvaltnings- og kontrolproces (f.eks. overordnede revisionsorganer i medlemsstaterne eller tredjelande) (34). |
| --- | --- |

b)

En undersøgelse af arbejde, der er udført af andre revisorer, dvs. revisorer, der er uafhængige af Fællesskabets forvaltnings- og kontrolproces (f.eks. overordnede revisionsorganer i medlemsstaterne eller tredjelande) (34).

34

| 1.38-1.39. | Rettens årlige revisionserklæring er sammen med det øvrige revisionsarbejde og anbefalingerne uvurderlige informationskilder for Kommissionen, og den har til hensigt omhyggeligt at følge op på de givne anbefalinger. |
| --- | --- |

1.38-1.39.

Rettens årlige revisionserklæring er sammen med det øvrige revisionsarbejde og anbefalingerne uvurderlige informationskilder for Kommissionen, og den har til hensigt omhyggeligt at følge op på de givne anbefalinger.

Med støtte fra dechargemyndigheden og Retten deltager Kommissionen fortsat i en omfattende uformel og særdeles nyttig dialog med Retten om virkningen af fejl, der konstateres ved de årlige revisioner.

Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger til at forbedre kvalitetskontrollen gennem handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol, som omfatter foranstaltninger, der skal afhjælpe de konstaterede mangler ved overvågnings- og kontrolsystemer og yderligere styrke systemerne.

Dette kræver, at alle medlemsstater samarbejder fuldt ud, eftersom tre fjerdedele af EU's budget gennemføres ved delt forvaltning.

Kommissionens rapporteringssystem og det moderniserede regnskabssystem giver hvert år betydelige detaljerede oplysninger om forvaltningen af Fællesskabets ressourcer og om årsagerne til de forsikringer generaldirektørerne afgiver hvert år, deres forbehold og andre bemærkninger og om de foranstaltninger, der er truffet som et resultat af revisions- og kontrolarbejdet.

Rettens revision går ud på at efterprøve, om de transaktioner, der er registreret i et givet år, er lovlige og formelt rigtige. Generaldirektørerne giver sikkerhed for, at det flerårige kontrolsystem har fungeret i det pågældende år. Kommissionen undervurderer ikke de svagheder i systemet, som kan føre til, at visse udgifter ikke opfylder de gældende betingelser, men den opbygger sin sikkerhed over tiden og tager hensyn til de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe sådanne svagheder, og til det flerårige systems mulighed for at korrigere visse fejl et stykke tid efter, at midlerne er udbetalt.

Resultaterne af revisionen vedrørende 2006

| 1.40. | Som i tidligere år viser konklusionerne af de forskellige specifikke vurderinger, at det under Rettens substanstest blev påvist, at risikoen for væsentlige fejl vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed var begrænset på de områder, hvor overvågnings- og kontrolsystemerne taget under ét anvendes rigtigt og korrekt (jf. punkt 4.28 og 5.65 for så vidt angår IFKS, punkt 8.31 vedrørende delegationerne, punkt 9.23 bortset fra Sapard og punkt 10.6). Retten anslår, at fejlene på disse områder har en finansiel effekt, der svarer til under 2 % af værdien af den pågældende population (jf.
  tabel 1.2
  ). Endvidere bekræftede Rettens vurdering af generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer, at de ikke havde måttet tage forbehold eller kun havde måttet tage mindre forbehold (jf. punkt 2.11-2.12). |
| --- | --- |

1.40.

Som i tidligere år viser konklusionerne af de forskellige specifikke vurderinger, at det under Rettens substanstest blev påvist, at risikoen for væsentlige fejl vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed var begrænset på de områder, hvor overvågnings- og kontrolsystemerne taget under ét anvendes rigtigt og korrekt (jf. punkt 4.28 og 5.65 for så vidt angår IFKS, punkt 8.31 vedrørende delegationerne, punkt 9.23 bortset fra Sapard og punkt 10.6). Retten anslår, at fejlene på disse områder har en finansiel effekt, der svarer til under 2 % af værdien af den pågældende population (jf.
  tabel 1.2
  ). Endvidere bekræftede Rettens vurdering af generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer, at de ikke havde måttet tage forbehold eller kun havde måttet tage mindre forbehold (jf. punkt 2.11-2.12).

tabel 1.2

| 1.40. | Kommissionen mener, at der er gjort fremskridt i forbindelse med anvendelsen af overvågnings- og kontrolsystemerne i 2006, men den erkender, at det er nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger. Gennemførelsen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol og den positive virkning, den forventes at få i de kommende år for den sikkerhed, der opnås gennem systemerne, er yderligere beviser for, at Kommissionen er villig til at gennemføre endnu flere forbedringer. |
| --- | --- |

1.40.

Kommissionen mener, at der er gjort fremskridt i forbindelse med anvendelsen af overvågnings- og kontrolsystemerne i 2006, men den erkender, at det er nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger. Gennemførelsen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol og den positive virkning, den forventes at få i de kommende år for den sikkerhed, der opnås gennem systemerne, er yderligere beviser for, at Kommissionen er villig til at gennemføre endnu flere forbedringer.

Tabel 1.2 — Specifikke vurderinger vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| Specifikke vurderinger i årsberetningen for 2006 | Overvågnings- og kontrolsystemernes funktion | Fejlforekomst |
| --- | --- | --- |
| Egne indtægter (35) | | |
| Den fælles landbrugspolitik (FLP) | IFKS | | FLP som helhed | IFKS |
| uden for IFKS | | uden for IFKS |
| Strukturforanstaltninger | | |
| Interne politikker | | |
| Foranstaltninger udadtil | | Hovedkvarter og delegationer |
| Gennemførelsesorganisationer |
| Førtiltrædelsesstrategi | Phare/Ispa | | |
| SAPARD | | |
| Administrationsudgifter (36) | | |
| Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler, og viser de generelle resultater af Rettens substanstest. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer. De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf. punkt 1.38 og 1.39). |

Specifikke vurderinger i årsberetningen for 2006

Overvågnings- og kontrolsystemernes funktion

Fejlforekomst

Egne indtægter (35)

35

Den fælles landbrugspolitik (FLP)

IFKS

FLP som helhed

IFKS

uden for IFKS

uden for IFKS

Strukturforanstaltninger

Interne politikker

Foranstaltninger udadtil

Hovedkvarter og delegationer

Gennemførelsesorganisationer

Førtiltrædelsesstrategi

Phare/Ispa

SAPARD

Administrationsudgifter (36)

36

Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler, og viser de generelle resultater af Rettens substanstest. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer. De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf. punkt 1.38 og 1.39).

Forklaring

| Overvågnings- og kontrolsystemernes funktion |
| --- |
| | Tilfredsstillende |
| | Delvis tilfredsstillende (37) |
| | Utilfredsstillende |
| Fejlforekomst |
| | Under 2 % (under væsentlighedstærsklen) |
| | Mellem 2 % og 5 % |
| | Over 5 % |

Overvågnings- og kontrolsystemernes funktion

Tilfredsstillende

Delvis tilfredsstillende (37)

37

Utilfredsstillende

Fejlforekomst

Under 2 % (under væsentlighedstærsklen)

Mellem 2 % og 5 %

Over 5 %

| 1.41. | På områder, hvor overvågnings- og kontrolsystemerne i henhold til Rettens revision i bedste fald kun er delvis tilfredsstillende, påviser Retten under sine substanstest stadig væsentlige forekomster af fejl (jf. punkt 5.65-5.78 vedrørende transaktioner uden for IFKS, punkt 6.37-6.39, punkt 7.30 og 7.31, punkt 8.31 og 8.32 vedrørende gennemførelsesorganisationerne og punkt 9.23 vedrørende Sapard). Retten anslår, at fejlene på disse områder har en finansiel effekt, der svarer til over 2 % af populationens værdi (jf.
  tabel 1.2
  ). Endvidere bekræftede Rettens vurdering, at der i generaldirektørernes erklæringer enten var eller efter Rettens mening burde have været fremsat betydelige forbehold med hensyn til de berørte områder (jf. punkt 2.11 og 2.12 samt punkt 2.13-2.17). |
| --- | --- |

1.41.

På områder, hvor overvågnings- og kontrolsystemerne i henhold til Rettens revision i bedste fald kun er delvis tilfredsstillende, påviser Retten under sine substanstest stadig væsentlige forekomster af fejl (jf. punkt 5.65-5.78 vedrørende transaktioner uden for IFKS, punkt 6.37-6.39, punkt 7.30 og 7.31, punkt 8.31 og 8.32 vedrørende gennemførelsesorganisationerne og punkt 9.23 vedrørende Sapard). Retten anslår, at fejlene på disse områder har en finansiel effekt, der svarer til over 2 % af populationens værdi (jf.
  tabel 1.2
  ). Endvidere bekræftede Rettens vurdering, at der i generaldirektørernes erklæringer enten var eller efter Rettens mening burde have været fremsat betydelige forbehold med hensyn til de berørte områder (jf. punkt 2.11 og 2.12 samt punkt 2.13-2.17).

tabel 1.2

| 1.41. | Fællesskabsudgifterne på disse budgetområder underkastes en række kontrolprocesser, hvoraf nogle finder sted, inden udgifterne attesteres over for Kommissionen, og andre efter. Når det f.eks. gælder interne politikker, er den iboende risiko for manglende tilbagebetaling af for højt ansatte udgifter blevet mindsket gennem en betydelig stigning i antallet af efterfølgende revisioner. I forbindelse med organisationer, der gennemfører ekstern bistand, sikrer Kommissionen, at kontrollen af modtagernes betalingsanmodninger foretages på et centralt stadium af projektgennemførelsen, således at fejl i forbindelse med forskudsbetalinger afsløres og afhjælpes. Revisionsrettens resultater viser situationen på et bestemt tidspunkt i denne kontrolproces. En stor del af fejlene forventes korrigeret via det flerårige korrektionssystem. |
| --- | --- |

1.41.

Fællesskabsudgifterne på disse budgetområder underkastes en række kontrolprocesser, hvoraf nogle finder sted, inden udgifterne attesteres over for Kommissionen, og andre efter. Når det f.eks. gælder interne politikker, er den iboende risiko for manglende tilbagebetaling af for højt ansatte udgifter blevet mindsket gennem en betydelig stigning i antallet af efterfølgende revisioner. I forbindelse med organisationer, der gennemfører ekstern bistand, sikrer Kommissionen, at kontrollen af modtagernes betalingsanmodninger foretages på et centralt stadium af projektgennemførelsen, således at fejl i forbindelse med forskudsbetalinger afsløres og afhjælpes. Revisionsrettens resultater viser situationen på et bestemt tidspunkt i denne kontrolproces. En stor del af fejlene forventes korrigeret via det flerårige korrektionssystem.

Hvad angår landbrug bemærker Kommissionen, at antallet af fejl overalt er faldet markant og ligger tæt på væsentlighedsgrænsen. For den del af EUGFL's garantifond, der ikke vedrører udvikling af landdistrikter, og som tegner sig for mere end 85 % af de samlede udgifter, ligger fejlantallet under væsentlighedsgrænsen.

Hvad angår andre politikområder vil Kommissionen under sine revisioner tage hensyn til den potentielle risiko. De årlige aktivitetsrapporter omhandler normalt generaldirektoraternes vurdering af, hvor effektive medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er, og de korrigerende foranstaltninger, der er under vejs for at skabe de ønskede forbedringer. Generaldirektørerne fremsætter forbehold, hvis der synes at være betydelige mangler, som indebærer en væsentlig risiko for Fællesskabets budget, og hvis denne risiko ikke kan afbødes tilstrækkeligt gennem kontrolsystemets normale korrektionsmekanismer.

Se også svarene til punkt 2.8-2.17, 2.36, 5.65, 6.38-6.40, 7.30, 7.31, 8.31, 8.32 og 9.23.

| 1.42. | Det fremgår af de specifikke vurderinger vedrørende udgifterne til den fælles landbrugspolitik, strukturpolitikker og interne politikker, at komplicerede eller uklare støttekriterier eller komplekse lovkrav kan have stor betydning for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 5.44 om udgifterne til udvikling af landdistrikterne, punkt 6.29 om strukturforanstaltninger og punkt 7.11 om interne politikker). For eksempel viser Rettens systemrevision, at foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne har tendens til en høj forekomst af fejl, fordi støttebetingelserne ofte er komplekse (38). På den anden side begrænser enkeltbetalingsordningens udformning og anvendelsen af den risiko for uregelmæssige betalinger. Ikke desto mindre ligger den samlede fejlprocent for udgifterne på landbrugsområdet som helhed stadig over væsentlighedstærsklen. |
| --- | --- |

1.42.

Det fremgår af de specifikke vurderinger vedrørende udgifterne til den fælles landbrugspolitik, strukturpolitikker og interne politikker, at komplicerede eller uklare støttekriterier eller komplekse lovkrav kan have stor betydning for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 5.44 om udgifterne til udvikling af landdistrikterne, punkt 6.29 om strukturforanstaltninger og punkt 7.11 om interne politikker). For eksempel viser Rettens systemrevision, at foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne har tendens til en høj forekomst af fejl, fordi støttebetingelserne ofte er komplekse (38). På den anden side begrænser enkeltbetalingsordningens udformning og anvendelsen af den risiko for uregelmæssige betalinger. Ikke desto mindre ligger den samlede fejlprocent for udgifterne på landbrugsområdet som helhed stadig over væsentlighedstærsklen.

38

| 1.42. | Selv om gennemførelsen af politiske målsætninger undertiden kræver detaljerede bestemmelser, er Kommissionen opmærksom på nødvendigheden af at forenkle reglerne i det omfang, gennemførelsen af de politiske målsætninger tillader det. På de områder, hvor de retslige bestemmelser fortsat er komplicerede, giver Kommissionen vejledning, idet den søger at forenkle og præcisere deres anvendelse. Omfanget af fejl afhænger også i vid udstrækning af den vejledning, medlemsstaternes myndigheder giver gennemførelsesorganer og modtagere, af kontrollens effektivitet, og af modtagernes bevidsthed om, at manglende opfyldelse af kravene kan medføre, at tilskuddet bortfalder. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at øge deres aktiviteter på disse områder som led i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol. |
| --- | --- |

1.42.

Selv om gennemførelsen af politiske målsætninger undertiden kræver detaljerede bestemmelser, er Kommissionen opmærksom på nødvendigheden af at forenkle reglerne i det omfang, gennemførelsen af de politiske målsætninger tillader det. På de områder, hvor de retslige bestemmelser fortsat er komplicerede, giver Kommissionen vejledning, idet den søger at forenkle og præcisere deres anvendelse. Omfanget af fejl afhænger også i vid udstrækning af den vejledning, medlemsstaternes myndigheder giver gennemførelsesorganer og modtagere, af kontrollens effektivitet, og af modtagernes bevidsthed om, at manglende opfyldelse af kravene kan medføre, at tilskuddet bortfalder. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at øge deres aktiviteter på disse områder som led i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol.

Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, som tegner sig for en lille del af udgifterne under den fælles landbrugspolitik, indebærer visse svagheder (se svaret til punkt 5.72). Manglerne kan eventuelt blive afhjulpet gennem kontrolsystemernes korrigerende foranstaltninger. Der er desuden foretaget lovgivningsmæssige ændringer for den kommende periode.

Kommissionen mener, at kontrollen af disse foranstaltninger er ret kompliceret, men formålet med dem er at integrere miljøhensyn i landbruget og den merværdi, foranstaltningerne giver, er bredt anerkendt.

---

(1)  »Endeligt årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber« er bind I af De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2006.

1

(2)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen (inklusive segmentoplysninger), pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende noter.

2

(3)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende noter.

3

(4)  I de europæiske institutioner og organer omfatter ledelsen institutionernes medlemmer, agenturernes direktører, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- eller kontrolenheder. I medlemsstaterne og modtagerstaterne omfatter ledelsen de anvisningsberettigede, regnskabsføreren og det ledende personale i betalingsmyndigheder, godkendelsesorganer og gennemførelseskontorer.

4

(5)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2006 er det andet årsregnskab, som i overensstemmelse med finansforordningen er opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

5

(6)  Før de endelige regnskaber vedtages af institutionerne, underskrives de af de forskellige regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

6

(7)  De endelige årsregnskaber udarbejdes af de respektive direktører og sendes til Kommissionens regnskabsfører sammen med bestyrelsens udtalelse. Desuden underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af organernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

7

(8)  Jf. punkt 1.51 og 1.52 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 og kapitel 2 i denne årsberetning.

8

(9)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Jf. Meddelelse fra Kommissionen — Modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem (KOM(2002) 755 endelig af 17.12.2002).

10

(11)  Retten fremlagde de foreløbige resultater af den første fase af sin revision i årsberetningen for regnskabsåret 2004 (jf. punkt 1.21-1.45) og de foreløbige resultater af den anden fase i årsberetningen for regnskabsåret 2005 (jf. punkt 1.5-1.58). Resultaterne af de efterfølgende faser vil indgå i fremtidige årsberetninger.

11

(12)  Jf. punkt VI, VII og VIII i Rettens revisionserklæring for regnskabsåret 2005.

12

(13)  Jf. punkt VI, punkt VII, litra a) og b), i Rettens revisionserklæring for regnskabsåret 2005.

13

(14)  Jf. punkt 1.24, 1.25 og 1.49 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

14

(15)  Regnskabsføreren afviste at godkende tre lokale hjælpesystemer og gjorde opmærksom på en række andre spørgsmål, der burde overvejes. Se nærmere detaljer i punkt 1.20 og 1.21 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

15

(16)  Generaldirektoratet for Personale og Administration, Generaldirektoratet for Konkurrence, Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Det Fælles Forskningscenter, Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Tjenesteydelser, Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion, Generaldirektoratet for Energi og Transport samt Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg.

16

(17)  Samarbejdskontoret EuropeAids moderniserede lokale system Cris blev taget i brug den 22.1.2007, og der skal foretages yderligere kontroller, før det kan godkendes.

17

(18)  Det nye system i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, Symmetry, er blevet forsinket indtil 2008, og en ny version af det eksisterende system, APPFIN, blev taget i brug i oktober 2006. Selv om kvaliteten af dataene blev forbedret fra og med november 2006, er der stadig visse svagheder (især svag dokumentation). Der vil blive gennemført yderligere godkendelsesprocedurer i 2007.

18

(19)  ABAC Delegations, som er Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelsers it-system til forvaltning af forskudskonti, blev taget i brug den 8.1.2007 (undtagen modulet for aktiver, som endnu ikke var færdigt). Der vil blive gennemført yderligere godkendelsesprocedurer i 2007.

19

(20)  Især nogle generelle spørgsmål vedrørende afregning af forfinansieringer, bogføring af transaktioner på det rigtige tidspunkt, anvendelse af ABAC Contracts, behandling af forfinansiering på nogle områder, overensstemmelse mellem data i de lokale systemer og ABAC samt en udbredt mangel på kendskab til eller forståelse af bogføring efter periodiseringsprincippet i alle tjenesterne.

20

(21)  Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Generaldirektoratet for Energi og Transport og Det Fælles Forskningscenter.

21

(22)  Samarbejdskontoret EuropeAid, Generaldirektoratet for Udvidelse, Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur foretog ingen efterfølgende test af deres cut-off-metoder.

22

(23)  Jf. punkt VIII i Rettens revisionserklæring for regnskabsåret 2005.

23

(24)  Revisionen af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og Forvaltningsorganet blev udført af Kommissionens interne revisionstjeneste under tilsyn af Retten.

24

(25)  Samarbejdskontoret EuropeAid, Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur.

25

(26)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 (EUT L 171 af 23.6.2006, s. 90).

26

(27)  Der er begrænsninger i udtalelserne i godkendelsesorganernes attester og væsentlige resultater i deres rapporter; for nogle af godkendelsesorganernes vedkommende er det begrænset, hvor meget arbejde de har udført, og i nogle af deres rapporter gives der utilstrækkelige oplysninger.

27

(28)  Det Udvidede Præsidiums afgørelse af 4.11.1981; Præsidiets afgørelse af 24. og 25.5.1982, som ændret ved Præsidiets afgørelse af 13.9.1995 (PE 113.116/BUR./rev. XVII/02-2004/Ann.III).

28

(29)  Jf. punkt 1.49 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

29

(30)  Jf. punkt 1.10 og 1.11 i årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.11 i årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 1.12 og 1.13 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 og punkt 1.57 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

30

(31)  Der gives også yderligere oplysninger under eventualaktiver (svig og uregelmæssigheder samt overslag over indtægter) og i de forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen.

31

(32)  Jf. beretningen om budgetgennemførelsen, tabel 2: »Konsolideret oversigt over gennemførelsen af det almindelige budget (indtægter) for regnskabsåret 2005«.

32

(33)  Jf. beretningen om budgetgennemførelsen, tabel 2: »Konsolideret oversigt over gennemførelsen af det almindelige budget (indtægter) for regnskabsåret 2006«.

33

(34)  Mere detaljerede oplysninger findes på Rettens websted www.eca.europa.eu.

34

(35)  Jf. begrænsningerne for revisionens omfang i punkt 4.3, 4.4 og 4.7.

35

(36)  Med hensyn til »Overvågnings- og kontrolsystemernes funktion« blev der gjort opmærksom på nogle svagheder i punkt 10.6 og 10.25.

36

(37)  Et system betegnes som »delvis tilfredsstillende«, når det vurderes, at nogle kontrolordninger har fungeret godt nok, mens andre ikke har. Det betyder, at systemet som helhed måske ikke kan begrænse fejlene i de underliggende transaktioner til et acceptabelt niveau.

37

(38)  Rettens substanstest viser, at fejlprocenten beregnet på grundlag af en delstikprøve, der kun dækker den del af landbrugsudgifterne, som ikke vedrører udvikling af landdistrikter, er under væsentlighedstærsklen.

38

KAPITEL 2

Kommissionens struktur for intern kontrol

INDHOLD

| 2.1-2.2 | Indledning og revisionens omfang |
| --- | --- |

2.1-2.2

| 2.3-2.18 | Kommissionens ledelseserklæringer |
| --- | --- |

2.3-2.18

| 2.3-2.6 | Kommissionens sammenfatning |
| --- | --- |

2.3-2.6

| 2.7-2.18 | Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer |
| --- | --- |

2.7-2.18

| 2.7 | Udarbejdelsen |
| --- | --- |

2.7

| 2.8-2.17 | Generaldirektørernes erklæringer |
| --- | --- |

2.8-2.17

| 2.18 | Indikatorer for lovlighed og formel rigtighed |
| --- | --- |

2.18

| 2.19-2.30 | Handlingsplaner |
| --- | --- |

2.19-2.30

| 2.19-2.22 | Generel vurdering |
| --- | --- |

2.19-2.22

| 2.23-2.25 | Korrigering af fejl |
| --- | --- |

2.23-2.25

| 2.26-2.30 | Disponible oplysninger i Kommissionen om korrigering af fejl |
| --- | --- |

2.26-2.30

| 2.31-2.34 | Kontrolstandarder |
| --- | --- |

2.31-2.34

| 2.32 | Opfyldelse af basiskravene |
| --- | --- |

2.32

| 2.33-2.34 | Effektivitet |
| --- | --- |

2.33-2.34

| 2.35-2.37 | Samlet konklusion og anbefalinger |
| --- | --- |

2.35-2.37

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING OG REVISIONENS OMFANG |
| 2.1. | Dette kapitel omhandler de bestræbelser, Kommissionen gjorde sig i 2006 for at forbedre overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet i sine generaldirektorater med henblik på at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der finansieres over EU-budgettet. Retten har navnlig undersøgt: |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING OG REVISIONENS OMFANG

2.1.

Dette kapitel omhandler de bestræbelser, Kommissionen gjorde sig i 2006 for at forbedre overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet i sine generaldirektorater med henblik på at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der finansieres over EU-budgettet. Retten har navnlig undersøgt:

| — | i hvilken udstrækning ledelseserklæringerne i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i Kommissionens sammenfatning af dem bekræftes af Rettens revisionsresultater (punkt 2.3-2.18) |
| --- | --- |

—

i hvilken udstrækning ledelseserklæringerne i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i Kommissionens sammenfatning af dem bekræftes af Rettens revisionsresultater (punkt 2.3-2.18)

| — | oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner (punkt 2.23-2.30). |
| --- | --- |

—

oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner (punkt 2.23-2.30).

| 2.1. | De foranstaltninger, som blev truffet i 2006, omfattede iværksættelsen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol, hvor den første statusrapport i marts 2007 beskrev de fremskridt, der var gjort. Der blev foretaget forbedringer i retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter, herunder fremlæggelsen af tjenestegrenenes kontrolstrategier og deres resultater og indikatorer for lovlighed og formel rigtighed, som dog ikke er obligatoriske for 2006. |
| --- | --- |

2.1.

De foranstaltninger, som blev truffet i 2006, omfattede iværksættelsen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol, hvor den første statusrapport i marts 2007 beskrev de fremskridt, der var gjort. Der blev foretaget forbedringer i retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter, herunder fremlæggelsen af tjenestegrenenes kontrolstrategier og deres resultater og indikatorer for lovlighed og formel rigtighed, som dog ikke er obligatoriske for 2006.

Den brede vifte af foranstaltninger, som gennemføres for at forbedre overvågnings- og kontrolsystemerne, imødekommer henstillingerne fra Revisionsretten og Kommissionens egne interne revisorer og de henstillinger, som Parlamentet og Rådet fremsatte under den årlige dechargeprocedure.

| 2.2. | Kapitlet indeholder også Rettens kommentarer til Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (punkt 2.19-2.22) og en gennemgang af, hvordan Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer fungerer (punkt 2.31-2.34). |
| --- | --- |

2.2.

Kapitlet indeholder også Rettens kommentarer til Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (punkt 2.19-2.22) og en gennemgang af, hvordan Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer fungerer (punkt 2.31-2.34).

KOMMISSIONENS LEDELSESERKLÆRINGER

Kommissionens sammenfatning

| 2.3. | Ud over rapporten om de politiske resultater (1) godkendte Kommissionen i 2006 en sammenfattende rapport (2) om sin forvaltning, hvor den anfører, at »de eksisterende interne kontrolsystemer — med de begrænsninger, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport for 2006 — giver rimelig sikkerhed for lovmæssigheden og retmæssigheden af de aktiviteter, som Kommissionen efter EF-traktatens artikel 274 har det overordnede ansvar for. Den erkender dog, at der er behov for en yderligere indsats for at afhjælpe en række mangler, navnlig dem, der er påpeget i de forbehold, der blev formuleret af de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede.« |
| --- | --- |

2.3.

Ud over rapporten om de politiske resultater (1) godkendte Kommissionen i 2006 en sammenfattende rapport (2) om sin forvaltning, hvor den anfører, at »de eksisterende interne kontrolsystemer — med de begrænsninger, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport for 2006 — giver rimelig sikkerhed for lovmæssigheden og retmæssigheden af de aktiviteter, som Kommissionen efter EF-traktatens artikel 274 har det overordnede ansvar for. Den erkender dog, at der er behov for en yderligere indsats for at afhjælpe en række mangler, navnlig dem, der er påpeget i de forbehold, der blev formuleret af de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede.«

| 2.4. | Kommissionens vurdering af en række generelle spørgsmål er i tråd med Rettens analyse for så vidt angår konklusionerne om direkte central forvaltning på forskningsområdet (jf. punkt 2.12), behovet for forenkling (jf. punkt 1.42), de fortsatte bestræbelser på at udvikle indikatorer for lovlighed og formel rigtighed (jf. punkt 2.18) og de yderligere forbedringer af de årlige aktivitetsrapporters kvalitet (jf. punkt 2.7 og 2.9). Med hensyn til visse dele af den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltningerne og foranstaltningerne udadtil viste Rettens revision imidlertid, at der i overvågnings- og kontrolsystemerne er væsentlige svagheder, som er mere omfattende, end generaldirektørerne har angivet i deres forbehold i de erklæringer, der ledsager de årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 2.13-2.17). Endvidere var Kommissionens analyse af de resterende problemer vedrørende regnskabernes rigtighed, især i de lokale hjælpesystemer, ikke fuldstændig (jf. punkt 1.13-1.17). |
| --- | --- |

2.4.

Kommissionens vurdering af en række generelle spørgsmål er i tråd med Rettens analyse for så vidt angår konklusionerne om direkte central forvaltning på forskningsområdet (jf. punkt 2.12), behovet for forenkling (jf. punkt 1.42), de fortsatte bestræbelser på at udvikle indikatorer for lovlighed og formel rigtighed (jf. punkt 2.18) og de yderligere forbedringer af de årlige aktivitetsrapporters kvalitet (jf. punkt 2.7 og 2.9). Med hensyn til visse dele af den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltningerne og foranstaltningerne udadtil viste Rettens revision imidlertid, at der i overvågnings- og kontrolsystemerne er væsentlige svagheder, som er mere omfattende, end generaldirektørerne har angivet i deres forbehold i de erklæringer, der ledsager de årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 2.13-2.17). Endvidere var Kommissionens analyse af de resterende problemer vedrørende regnskabernes rigtighed, især i de lokale hjælpesystemer, ikke fuldstændig (jf. punkt 1.13-1.17).

| 2.4. | Generaldirektørerne tager i deres erklæringer forbehold i de tilfælde, hvor de oplysninger, de på grundlag af deres eget og medlemsstaternes revisionsarbejde har opbygget om, hvordan systemerne fungerer, viser, at der er betydelige mangler, som kan udgøre en væsentlig risiko for fællesskabsbudgettet, og som ikke kan forvaltes korrekt via de normale korrektionsmekanismer i kontrolsystemet. Ud over disse tilfælde kan generaldirektørerne vælge at tage forbehold, når der er tale om en stor risiko for fællesskabsinstitutionernes omdømme. De generaldirektører, som Revisionsretten nævner, tog derfor ikke forbehold, når de mente, at risikoen blev forvaltet korrekt, og de forklarede grundene til deres vurdering i deres årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

2.4.

Generaldirektørerne tager i deres erklæringer forbehold i de tilfælde, hvor de oplysninger, de på grundlag af deres eget og medlemsstaternes revisionsarbejde har opbygget om, hvordan systemerne fungerer, viser, at der er betydelige mangler, som kan udgøre en væsentlig risiko for fællesskabsbudgettet, og som ikke kan forvaltes korrekt via de normale korrektionsmekanismer i kontrolsystemet. Ud over disse tilfælde kan generaldirektørerne vælge at tage forbehold, når der er tale om en stor risiko for fællesskabsinstitutionernes omdømme. De generaldirektører, som Revisionsretten nævner, tog derfor ikke forbehold, når de mente, at risikoen blev forvaltet korrekt, og de forklarede grundene til deres vurdering i deres årlige aktivitetsrapporter.

Der er tit svagheder i forbindelse med miljøforanstaltninger i landbruget, som vedrører en lille del af udgifterne til den fælles landbrugspolitik (se punkt 5.72). Manglerne kan forvaltes korrekt ved hjælp af de korrigerende foranstaltninger i kontrolsystemerne. Desuden er der blevet indført ændringer i lovgivningen for den kommende periode.

Se også svarene på punkt 1.15, 1.17, 1.42, 2.13 og 2.18.

| 2.5. | Kommissionen anfører i sin sammenfatning, at forskellen mellem Rettens vurdering af den sikkerhed, kontrolsystemerne giver, og den sikkerhed, som de ansvarlige generaldirektører giver udtryk for, »i visse tilfælde« primært skyldes forskellige fortolkninger med hensyn til fejlart og fejlkonsekvenser og/eller med hensyn til vurderingen af systemmangler. Efter Rettens mening afspejler forskellen hovedsagelig det forhold, at Kommissionen i vurderingen af sin forvaltning ikke tager tilstrækkelig hensyn til effekten af vedvarende kontrolsvagheder, selv om de for de flestes vedkommende er nævnt i de forskellige handlingsplaner og årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 2.11 og 2.19-2.22). |
| --- | --- |

2.5.

Kommissionen anfører i sin sammenfatning, at forskellen mellem Rettens vurdering af den sikkerhed, kontrolsystemerne giver, og den sikkerhed, som de ansvarlige generaldirektører giver udtryk for, »i visse tilfælde« primært skyldes forskellige fortolkninger med hensyn til fejlart og fejlkonsekvenser og/eller med hensyn til vurderingen af systemmangler. Efter Rettens mening afspejler forskellen hovedsagelig det forhold, at Kommissionen i vurderingen af sin forvaltning ikke tager tilstrækkelig hensyn til effekten af vedvarende kontrolsvagheder, selv om de for de flestes vedkommende er nævnt i de forskellige handlingsplaner og årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 2.11 og 2.19-2.22).

| 2.5. | Kommissionen anførte i sammenfatningen, at vurderingen af den sikkerhed, strukturen for intern kontrol giver, også tager hensyn til, at der er tale om et flerårigt system, hvilket gør det muligt at foretage korrektioner i et vist tidsrum efter udbetalingen af midlerne og at træffe korrigerende foranstaltninger for at rette op på de konstaterede svagheder i kontrollen. |
| --- | --- |

2.5.

Kommissionen anførte i sammenfatningen, at vurderingen af den sikkerhed, strukturen for intern kontrol giver, også tager hensyn til, at der er tale om et flerårigt system, hvilket gør det muligt at foretage korrektioner i et vist tidsrum efter udbetalingen af midlerne og at træffe korrigerende foranstaltninger for at rette op på de konstaterede svagheder i kontrollen.

De pågældende generaldirektører er i gang med at drøfte de forskellige opfattelser med Revisionsretten og vil forklare grundene i deres årlige aktivitetsrapporter for 2007 og frem.

I sammenfatningen anføres det også, at generaldirektørerne tager hensyn til resultaterne af Revisionsrettens revisioner, der er en vigtig kilde til de forsikringer, de afgiver.

| 2.6. | For eksempel viser Rettens revision, som allerede omtalt i årsberetningen for regnskabsåret 2005 (3), at de eksisterende overvågnings- og kontrolsystemer på en række områder ikke sikrer, at fejl forebygges, konstateres og korrigeres i rette tid (jf. punkt 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) og 9.23). Kommissionen anfører, at dens tjenestegrene anvender et flerårigt system, hvor fejl ét år kan påvises og korrigeres de efterfølgende år. Uanset disse argumenter råder Kommissionen ikke over tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om de korrektioner, der foretages på støttemodtagerniveau (jf. punkt 2.23-2.30). |
| --- | --- |

2.6.

For eksempel viser Rettens revision, som allerede omtalt i årsberetningen for regnskabsåret 2005 (3), at de eksisterende overvågnings- og kontrolsystemer på en række områder ikke sikrer, at fejl forebygges, konstateres og korrigeres i rette tid (jf. punkt 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 (4) og 9.23). Kommissionen anfører, at dens tjenestegrene anvender et flerårigt system, hvor fejl ét år kan påvises og korrigeres de efterfølgende år. Uanset disse argumenter råder Kommissionen ikke over tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om de korrektioner, der foretages på støttemodtagerniveau (jf. punkt 2.23-2.30).

| 2.6. | Med hensyn til landbrugsudgifter giver resultaterne af kontrollen hos de endelige modtagere, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen, og som offentliggøres i den relevante årlige aktivitetsrapport, en idé om omfanget af uretmæssige udbetalinger i forbindelse med landbrugsudgifter. Med henblik på yderligere at øge den sikkerhed, der kan opnås med disse oplysninger, har Kommissionen fra og med 2007 efterkommet Revisionsrettens henstilling om, at godkendelsesorganerne skal gøre en større indsats for at kontrollere og validere kontrolstatistikkerne og den efterfølgende betalingskontrol. |
| --- | --- |

2.6.

Med hensyn til landbrugsudgifter giver resultaterne af kontrollen hos de endelige modtagere, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen, og som offentliggøres i den relevante årlige aktivitetsrapport, en idé om omfanget af uretmæssige udbetalinger i forbindelse med landbrugsudgifter. Med henblik på yderligere at øge den sikkerhed, der kan opnås med disse oplysninger, har Kommissionen fra og med 2007 efterkommet Revisionsrettens henstilling om, at godkendelsesorganerne skal gøre en større indsats for at kontrollere og validere kontrolstatistikkerne og den efterfølgende betalingskontrol.

På strukturfondsområdet er Kommissionen stort set enig med Revisionsretten i, at der er behov for forbedringer i de nationale systemer. Det ser dog ud til, at mellem 20 % og 35 % af systemerne er tilfredsstillende, mens 60 % kræver forbedringer for at korrigere væsentlige mangler ved vigtige kontroller, og ca. 10 % er meget mangelfulde (se svaret på punkt 6.35). I de sidstnævnte tilfælde suspenderes betalingerne, eller der pålægges finansielle korrektioner, når medlemsstaterne ikke selv foretager de krævede korrektioner.

Kommissionen fastholder, at en stor del af de konstaterede fejl kan forventes at blive korrigeret via de flerårige korrektionsmekanismer i systemet. Retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter for 2007 vil kræve mere detaljerede oplysninger om inddrivelser. Kommissionen har specielt truffet foranstaltninger til at indhente bedre oplysninger om de korrektioner, som medlemsstaterne har foretaget. Se svarene på punkt 5.76, 6.39, 7.30, 8.31 og 9.23.

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

Udarbejdelsen

| 2.7. | Vejledningen (5) til aktivitetsrapporterne for 2006 og peer-review-undersøgelsen (6) viser, at Kommissionens centrale tjenestegrene fortsat gør en indsats for at tydeliggøre forbindelsen mellem effektiviteten af systemer for intern kontrol og det grundlag, erklæringerne bygger på (7), og giver generelle oplysninger om, hvordan nøgleindikatorer for lovlighed og formel rigtighed skal præsenteres (8). |
| --- | --- |

2.7.

Vejledningen (5) til aktivitetsrapporterne for 2006 og peer-review-undersøgelsen (6) viser, at Kommissionens centrale tjenestegrene fortsat gør en indsats for at tydeliggøre forbindelsen mellem effektiviteten af systemer for intern kontrol og det grundlag, erklæringerne bygger på (7), og giver generelle oplysninger om, hvordan nøgleindikatorer for lovlighed og formel rigtighed skal præsenteres (8).

Generaldirektørernes erklæringer

| 2.8. | I de erklæringer, der er vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter, skal generaldirektørerne anføre, om de ressourcer, der var afsat til aktiviteterne, er blevet anvendt i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, og om de indførte kontrolprocedurer giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Er der væsentlige svagheder ved den interne kontrol eller væsentlige uregelmæssigheder, skal de tage forbehold (9) og udarbejde planer for afhjælpning af problemerne. |
| --- | --- |

2.8.

I de erklæringer, der er vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter, skal generaldirektørerne anføre, om de ressourcer, der var afsat til aktiviteterne, er blevet anvendt i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, og om de indførte kontrolprocedurer giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Er der væsentlige svagheder ved den interne kontrol eller væsentlige uregelmæssigheder, skal de tage forbehold (9) og udarbejde planer for afhjælpning af problemerne.

| 2.8. | Kombinationen af disse to principper (rimelig sikkerhed for forsvarlig økonomisk forvaltning og lovlighed og formel rigtighed) fører til en vis »ligevægt« mellem risici og kontrol, som ledelsen betragter som acceptabel, selv om man ikke kan opnå »fuld sikkerhed« og »fuld lovlighed/formel rigtighed«. |
| --- | --- |

2.8.

Kombinationen af disse to principper (rimelig sikkerhed for forsvarlig økonomisk forvaltning og lovlighed og formel rigtighed) fører til en vis »ligevægt« mellem risici og kontrol, som ledelsen betragter som acceptabel, selv om man ikke kan opnå »fuld sikkerhed« og »fuld lovlighed/formel rigtighed«.

| 2.9. | Rettens analyse af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for regnskabsåret 2006 viser, at væsentlighedskriterierne og definitionen af forbeholdene og deres effekt på erklæringerne generelt (10) var klare. Rettens revision viser også, at de årlige aktivitetsrapporters vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes styrker og svagheder generelt er blevet bedre (11). |
| --- | --- |

2.9.

Rettens analyse af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer for regnskabsåret 2006 viser, at væsentlighedskriterierne og definitionen af forbeholdene og deres effekt på erklæringerne generelt (10) var klare. Rettens revision viser også, at de årlige aktivitetsrapporters vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes styrker og svagheder generelt er blevet bedre (11).

| 2.9. | Kommissionen forventer yderligere forbedringer for 2007, bl.a. fordi man i de årlige aktivitetsrapporter generelt går over til at bruge modellen for intern kontrol, der skaber en klarere forbindelse mellem kontrolsystemerne og forsikringerne. Kommissionen vil også fortsætte sit arbejde med at forbedre væsentlighedskriterierne og styrke grundlaget for forsikringerne, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

2.9.

Kommissionen forventer yderligere forbedringer for 2007, bl.a. fordi man i de årlige aktivitetsrapporter generelt går over til at bruge modellen for intern kontrol, der skaber en klarere forbindelse mellem kontrolsystemerne og forsikringerne. Kommissionen vil også fortsætte sit arbejde med at forbedre væsentlighedskriterierne og styrke grundlaget for forsikringerne, når det er nødvendigt.

| 2.10. | Alle generaldirektørerne erklærer, at de har fået rimelig sikkerhed for, at de tildelte ressourcer er blevet anvendt til de fastsatte formål, og at de indførte procedurer for intern kontrol har sikret de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

2.10.

Alle generaldirektørerne erklærer, at de har fået rimelig sikkerhed for, at de tildelte ressourcer er blevet anvendt til de fastsatte formål, og at de indførte procedurer for intern kontrol har sikret de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| 2.11. | Retten bemærker, at 15 af de 40 erklæringer indeholder et eller flere forbehold. Det samlede antal forbehold er faldet fra 2005 (31) til 2006 (20) (12). De fleste omhandler svagheder, som allerede er blevet påpeget i tidligere år (13), og de vedrører hovedsagelig de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. De vigtigste forbehold i DAS-sammenhæng vises i
  tabel 2.1
  . |
| --- | --- |

2.11.

Retten bemærker, at 15 af de 40 erklæringer indeholder et eller flere forbehold. Det samlede antal forbehold er faldet fra 2005 (31) til 2006 (20) (12). De fleste omhandler svagheder, som allerede er blevet påpeget i tidligere år (13), og de vedrører hovedsagelig de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. De vigtigste forbehold i DAS-sammenhæng vises i
  tabel 2.1
  .

Tabel 2.1 — Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporters anvendelighed som bevis for Rettens revisionserklæring — udvikling

| Område | Generaldirektørens vigtigste forbehold
  (medtaget i erklæringen) | 2004 | 2005 | 2006 | | Rettens opfattelse af de vigtigste forbeholds betydning for generaldirektørens erklæring (14) | Andre væsentlige svagheder konstateret under Rettens og/eller Kommissionens revision (ikke medtaget i erklæringerne) | 2004 | 2005 | 2006 | | De årlige aktivitetsrapporters anvendelighed som bevis for Rettens revisionskonklusioner (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Egne indtægter | — | »Hilton-oksekød« |

Område

Generaldirektørens vigtigste forbehold

(medtaget i erklæringen)

2004

2005

2006

Rettens opfattelse af de vigtigste forbeholds betydning for generaldirektørens erklæring (14)

Andre væsentlige svagheder konstateret under Rettens og/eller Kommissionens revision (ikke medtaget i erklæringerne)

2004

2005

2006

De årlige aktivitetsrapporters anvendelighed som bevis for Rettens revisionskonklusioner (15)

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Egne indtægter

—

»Hilton-oksekød«

×

×

A

A

A

/

A

A

A

Den fælles landbrugspolitik

| — | IFKS i Grækenland |
| --- | --- |

—

IFKS i Grækenland

×

×

×

B

B

B

| — | Rækkevidden af Kommissionens kontrolaktion var begrænset, og man var bagud med kontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Rækkevidden af Kommissionens kontrolaktion var begrænset, og man var bagud med kontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89

×

C

B (17)

C (18)

B (17)

C (18)

| — | Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer vedrørende udvikling af landdistrikter (punkt 5.65) |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer vedrørende udvikling af landdistrikter (punkt 5.65)

×

Strukturforanstalt-ninger

| — | EUGFL, Udviklingssektionen: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EUGFL, Udviklingssektionen: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000/2006)

×

B

B

B

| — | Risici forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999 og/eller væsentlige svagheder i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97 |
| --- | --- |

—

Risici forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999 og/eller væsentlige svagheder i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97

×

×

C

C

C

| — | ESF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000/2006)

×

×

Det Forenede Kongerige

×

Spanien, Skotland (Det Forenede Kongerige), Sverige, Slovakiet, Slovenien, Letland, Calabrien og Lazio (Italien)

| — | Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer (2000/2006)
   (16)
  (punkt 6.38) |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer (2000/2006)
   (16)
  (punkt 6.38)

×

×

| — | FIUF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FIUF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000/2006)

×

Italien

| — | EFRU: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EFRU: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006)

×

Grækenland

×

Det Forenede Kongerige

×

England og Skotland (Det Forenede Kongerige)

| — | Interreg: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Interreg: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006)

×

Alle programmer (undtagen IIIB Nordvesteuropa og Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira)

| — | Samhørighedsfonden: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006)

×

Grækenland

×

Spanien

Interne politikker inklusive forskning

| — | Utilstrækkelig sikkerhed/svagheder for så vidt angår de nationale agenturers forvaltning |
| --- | --- |

—

Utilstrækkelig sikkerhed/svagheder for så vidt angår de nationale agenturers forvaltning

×

×

B

B

B

| — | Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte central forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FIFO) (16) |
| --- | --- |

—

Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte central forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FIFO) (16)

×

B

B

B

| — | (Revision på stedet vedrørende kontrakter på området interne politikker) — revisionsbeviset utilstrækkeligt til at kunne bestemme det resterende niveau for vedvarende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed |
| --- | --- |

—

(Revision på stedet vedrørende kontrakter på området interne politikker) — revisionsbeviset utilstrækkeligt til at kunne bestemme det resterende niveau for vedvarende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed

×

×

×

Sjette rammeprogram

| — | Fejlfrekvens på området offentlig sundhed |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens på området offentlig sundhed

×

| — | Fejlfrekvens (støtteberettigelse) i omkostningsanmeldelserne vedrørende forskningskontrakter |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens (støtteberettigelse) i omkostningsanmeldelserne vedrørende forskningskontrakter

×

×

Femte rammeprogram

×

Femte rammeprogram

| — | Fejlfrekvens for sjette forskningsrammeprogram (16) |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens for sjette forskningsrammeprogram (16)

×

| — | Svagheder i Den Europæiske Flygtningefonds forvaltnings- og kontrolsystemer |
| --- | --- |

—

Svagheder i Den Europæiske Flygtningefonds forvaltnings- og kontrolsystemer

×

Det Forenede Kongerige og Luxembourg

×

Det Forenede Kongerige

×

Italien

Foranstaltninger udadtil

| — | En humanitær organisation havde ikke overholdt procedurerne for indgåelse af kontrakter |
| --- | --- |

—

En humanitær organisation havde ikke overholdt procedurerne for indgåelse af kontrakter

×

A

A

A

| — | Systemerne til overvågning og kontrol af, om de underliggende transaktioner, som gennemførelsesorganerne er ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige, skal forbedres yderligere, før de vil være fuldt operationelle (punkt 8.32) |
| --- | --- |

—

Systemerne til overvågning og kontrol af, om de underliggende transaktioner, som gennemførelsesorganerne er ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige, skal forbedres yderligere, før de vil være fuldt operationelle (punkt 8.32)

×

×

C

B

B

| — | Kontraktparternes juridiske status og ansvar i forbindelse med EU's bidrag til UNMIK-søjle IV i Kosovo |
| --- | --- |

—

Kontraktparternes juridiske status og ansvar i forbindelse med EU's bidrag til UNMIK-søjle IV i Kosovo

×

Førtiltrædelsesstrategi

| — | ISPA: forvaltnings- og kontrolsystemerne |
| --- | --- |

—

ISPA: forvaltnings- og kontrolsystemerne

×

Rumænien

B

A

A

/

B

A

A

| — | Phare: iboende risici i de decentraliserede systemer, mangler i revisionen af systemer og transaktioner |
| --- | --- |

—

Phare: iboende risici i de decentraliserede systemer, mangler i revisionen af systemer og transaktioner

×

Rumænien og Bulgarien

Administrationsudgifter

| — | Implementeringen af standarderne for intern kontrol i EU's delegationer |
| --- | --- |

—

Implementeringen af standarderne for intern kontrol i EU's delegationer

×

×

A

A

A

| — | Svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne i EU's delegationer
   (16)
  (punkt 10.15) |
| --- | --- |

—

Svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne i EU's delegationer
   (16)
  (punkt 10.15)

×

A

A

A

Kilde: Revisionsretten.

| 2.12. | Med hensyn til egne indtægter, interne politikker (inklusive forskning), førtiltrædelsesstrategi (19) og administrationsudgifter (jf.
  tabel 2.1
  og punkt 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 og 10.25) er de årlige aktivitetsrapporters konklusioner generelt i tråd med konklusionerne i de specifikke DAS-vurderinger. |
| --- | --- |

2.12.

Med hensyn til egne indtægter, interne politikker (inklusive forskning), førtiltrædelsesstrategi (19) og administrationsudgifter (jf.
  tabel 2.1
  og punkt 4.28, 7.30, 9.23, 10.15, 10.16 og 10.25) er de årlige aktivitetsrapporters konklusioner generelt i tråd med konklusionerne i de specifikke DAS-vurderinger.

| 2.13. | Med hensyn til væsentlige dele af EU-budgettet giver generaldirektørerne imidlertid et mere positivt billede af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed end det, der fremgår af Rettens revision. |
| --- | --- |

2.13.

Med hensyn til væsentlige dele af EU-budgettet giver generaldirektørerne imidlertid et mere positivt billede af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed end det, der fremgår af Rettens revision.

| 2.13. | Revisionsrettens revision vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, som er registreret i et givet år. Generaldirektørerne afgiver forsikringer om, hvordan de flerårige kontrolsystemer har fungeret det pågældende år. Kommissionen undervurderer ikke systemsvaghederne, som kan medføre, at udgifterne ikke opfylder de gældende krav, men den opbygger sin sikkerhed over tid og tager hensyn til de afhjælpende foranstaltninger, som træffes for at rette op på sådanne svagheder, og det flerårige systems evne til at korrigere fejlene i et vist tidsrum efter udbetalingen af midlerne. |
| --- | --- |

2.13.

Revisionsrettens revision vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, som er registreret i et givet år. Generaldirektørerne afgiver forsikringer om, hvordan de flerårige kontrolsystemer har fungeret det pågældende år. Kommissionen undervurderer ikke systemsvaghederne, som kan medføre, at udgifterne ikke opfylder de gældende krav, men den opbygger sin sikkerhed over tid og tager hensyn til de afhjælpende foranstaltninger, som træffes for at rette op på sådanne svagheder, og det flerårige systems evne til at korrigere fejlene i et vist tidsrum efter udbetalingen af midlerne.

Se også svarene på punkt 2.5 og 2.6.

| 2.14. | For så vidt angår den fælles landbrugspolitik, er sikkerheden i erklæringen fra generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter (jf.
  tabel 2.1
  ) på visse væsentlige punkter uforenelig med resultaterne af Rettens revision. Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter anvender en sikkerhedsmodel til støtte for erklæringen. Elementerne i denne model er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport (20). Rettens revision viser, at der er svagheder, som indvirker på hvert af disse elementer og begrænser den sikkerhed, erklæringen kan give Retten. Der er især tale om, at generaldirektoratet baserer sin sikkerhed på elementer, som ikke vedrører 2006-udgifterne (21), anvender overslag over kommende korrektioner (eventualaktiver) vedrørende det aktuelle år og medregner effekten af de finansielle korrektioner, der bæres af medlemsstaterne og ikke af de modtagere, der uretmæssigt har fået udbetalt støtte (jf. punkt 5.63 og 5.64). |
| --- | --- |

2.14.

For så vidt angår den fælles landbrugspolitik, er sikkerheden i erklæringen fra generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter (jf.
  tabel 2.1
  ) på visse væsentlige punkter uforenelig med resultaterne af Rettens revision. Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter anvender en sikkerhedsmodel til støtte for erklæringen. Elementerne i denne model er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport (20). Rettens revision viser, at der er svagheder, som indvirker på hvert af disse elementer og begrænser den sikkerhed, erklæringen kan give Retten. Der er især tale om, at generaldirektoratet baserer sin sikkerhed på elementer, som ikke vedrører 2006-udgifterne (21), anvender overslag over kommende korrektioner (eventualaktiver) vedrørende det aktuelle år og medregner effekten af de finansielle korrektioner, der bæres af medlemsstaterne og ikke af de modtagere, der uretmæssigt har fået udbetalt støtte (jf. punkt 5.63 og 5.64).

| 2.14. | Kommissionen bemærker, at det samlede fejlniveau er faldet betydeligt, og for den del af udgifterne under EUGFL, Garantisektionen, som ikke vedrører udvikling af landdistrikter (85 % af de samlede udgifter), ligger det under væsentlighedstærsklen. Med hensyn til udvikling af landdistrikter forekommer der tit væsentlige fejl i forbindelse med miljøforanstaltninger i landbruget. |
| --- | --- |

2.14.

Kommissionen bemærker, at det samlede fejlniveau er faldet betydeligt, og for den del af udgifterne under EUGFL, Garantisektionen, som ikke vedrører udvikling af landdistrikter (85 % af de samlede udgifter), ligger det under væsentlighedstærsklen. Med hensyn til udvikling af landdistrikter forekommer der tit væsentlige fejl i forbindelse med miljøforanstaltninger i landbruget.

Den sikkerhed, som generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter opnår, er baseret på et omfattende system for forvaltning og kontrol af landbrugsudgifter, der sikrer, at uregelmæssige betalinger til endelige modtagere forhindres eller opdages og inddrives. Dette system bygger på fire komplementære niveauer, som alle fungerer tilfredsstillende. Med hensyn til overensstemmelsesproceduren påvirker det forhold, at den er flerårig, ikke den sikkerhed, som kan afledes af denne procedure for regnskabsåret 2006. Selv om de finansielle konsekvenser først er kendt ved afslutningen af procedurerne, foreligger de foreløbige resultater af de revisioner, der blev gennemført i 2006, allerede. Eftersom Kommissionens revisioner omfatter medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, giver de desuden ikke kun oplysning om de reviderede udgifter, men indirekte også om de fremtidige udgifter, der omfattes af de pågældende systemer.

Formålet med at opføre eventualaktiverne i Kommissionens regnskaber er desuden at kunne konstatere mulige fordringer på baggrund af resultaterne af revisionerne. Hensigten har ikke været at give sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| 2.15. | For så vidt angår strukturpolitikkerne, underdriver generaldirektøren for regionalpolitik og generaldirektøren for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling de væsentlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (jf. punkt 6.38) og den væsentlige fejlfrekvens på projektniveau (jf. punkt 6.39), som Retten har konstateret under sin revision (jf.
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15.

For så vidt angår strukturpolitikkerne, underdriver generaldirektøren for regionalpolitik og generaldirektøren for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling de væsentlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (jf. punkt 6.38) og den væsentlige fejlfrekvens på projektniveau (jf. punkt 6.39), som Retten har konstateret under sin revision (jf.
  tabel 2.1
  ).

| 2.15. | De årlige aktivitetsrapporter fra de ansvarlige generaldirektører beskriver grundlaget for deres vurderinger af effektiviteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne og de korrigerende foranstaltninger, som vil blive gennemført for at skabe de nødvendige forbedringer og angive risikoniveauet for fællesskabsmidlerne. Vurderingerne er baseret på et omfattende revisionsarbejde og stemmer stort set overens med Revisionsrettens vurderinger. De viser som forklaret i svaret på punkt 2.6, at ca. 10 % af kontrolsystemerne er meget mangelfulde og derfor udgør en stor risiko. I disse tilfælde kan betalingerne til medlemsstaterne suspenderes, og der kan pålægges finansielle korrektioner, når medlemsstaten ikke selv foretager de nødvendige korrektioner. Kommissionen fastholder, at en stor del af de konstaterede fejl kan forventes at blive korrigeret via de flerårige korrektionsmekanismer i systemet. |
| --- | --- |

2.15.

De årlige aktivitetsrapporter fra de ansvarlige generaldirektører beskriver grundlaget for deres vurderinger af effektiviteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne og de korrigerende foranstaltninger, som vil blive gennemført for at skabe de nødvendige forbedringer og angive risikoniveauet for fællesskabsmidlerne. Vurderingerne er baseret på et omfattende revisionsarbejde og stemmer stort set overens med Revisionsrettens vurderinger. De viser som forklaret i svaret på punkt 2.6, at ca. 10 % af kontrolsystemerne er meget mangelfulde og derfor udgør en stor risiko. I disse tilfælde kan betalingerne til medlemsstaterne suspenderes, og der kan pålægges finansielle korrektioner, når medlemsstaten ikke selv foretager de nødvendige korrektioner. Kommissionen fastholder, at en stor del af de konstaterede fejl kan forventes at blive korrigeret via de flerårige korrektionsmekanismer i systemet.

| 2.16. | Retten sætter også spørgsmålstegn ved, om generaldirektøren for regionalpolitiks samlede vurdering af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden er forenelig med det forbehold, han har udtrykt med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i henholdsvis 10 og 9 medlemsstater (22). Situationen er den samme med hensyn til Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling (23). Retten noterer sig endvidere, at generaldirektøren i den årlige aktivitetsrapport anfører, at der ikke var afgivet en revisionsudtalelse om 17,5 % af Den Europæiske Socialfonds (ESF’s) udgifter vedrørende programmeringsperioden 2000-2006: Generaldirektørens sikkerhed var baseret på ledelseserklæringer. |
| --- | --- |

2.16.

Retten sætter også spørgsmålstegn ved, om generaldirektøren for regionalpolitiks samlede vurdering af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden er forenelig med det forbehold, han har udtrykt med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion i henholdsvis 10 og 9 medlemsstater (22). Situationen er den samme med hensyn til Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling (23). Retten noterer sig endvidere, at generaldirektøren i den årlige aktivitetsrapport anfører, at der ikke var afgivet en revisionsudtalelse om 17,5 % af Den Europæiske Socialfonds (ESF’s) udgifter vedrørende programmeringsperioden 2000-2006: Generaldirektørens sikkerhed var baseret på ledelseserklæringer.

| 2.16. | Mens forvaltnings- og revisionstjenesterne i Generaldirektoratet for Regionalpolitik afgav erklæringer med forbehold om systemerne i en række medlemsstater, fordi der var væsentlige mangler ved vigtige elementer i deres systemer, konkluderedes det på grundlag af de korrigerende foranstaltninger, som blev truffet, og under hensyntagen til, at kontrolordningerne fungerer på et flerårigt grundlag, at manglerne ikke var så væsentlige, at de krævede et formelt forbehold over for generaldirektørens erklæring. Med hensyn til Den Europæiske Socialfond mener Kommissionen, at den samlede vurdering fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling vedrørende systemerne er forenelig med forbeholdene over for programmerne i syv medlemsstater. Formålet med ledelseserklæringerne er at lukke hullet i forbindelse med ikke-reviderede transaktioner, fordi det ganske enkelt ikke er muligt at have en 100 % revisionsdækning hvert år. |
| --- | --- |

2.16.

Mens forvaltnings- og revisionstjenesterne i Generaldirektoratet for Regionalpolitik afgav erklæringer med forbehold om systemerne i en række medlemsstater, fordi der var væsentlige mangler ved vigtige elementer i deres systemer, konkluderedes det på grundlag af de korrigerende foranstaltninger, som blev truffet, og under hensyntagen til, at kontrolordningerne fungerer på et flerårigt grundlag, at manglerne ikke var så væsentlige, at de krævede et formelt forbehold over for generaldirektørens erklæring. Med hensyn til Den Europæiske Socialfond mener Kommissionen, at den samlede vurdering fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling vedrørende systemerne er forenelig med forbeholdene over for programmerne i syv medlemsstater. Formålet med ledelseserklæringerne er at lukke hullet i forbindelse med ikke-reviderede transaktioner, fordi det ganske enkelt ikke er muligt at have en 100 % revisionsdækning hvert år.

| 2.17. | På området foranstaltninger udadtil konstaterede Retten en væsentlig fejlfrekvens og betydelige svagheder i de overvågnings- og kontrolsystemer, der er udformet til at sikre, at transaktionerne i de projektgennemførende organisationer er lovlige og formelt rigtige (jf. punkt 8.31 og 8.32), men disse forhold afspejles ikke tilstrækkeligt i Samarbejdskontoret EuropeAids årlige aktivitetsrapport og erklæring (jf.
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.17.

På området foranstaltninger udadtil konstaterede Retten en væsentlig fejlfrekvens og betydelige svagheder i de overvågnings- og kontrolsystemer, der er udformet til at sikre, at transaktionerne i de projektgennemførende organisationer er lovlige og formelt rigtige (jf. punkt 8.31 og 8.32), men disse forhold afspejles ikke tilstrækkeligt i Samarbejdskontoret EuropeAids årlige aktivitetsrapport og erklæring (jf.
  tabel 2.1
  ).

| 2.17. | Kommissionens interne kontrolsystem sigter mod at opnå en ligevægt mellem omkostningerne ved og udbyttet af kontrollen og er udformet, så der tages hensyn til, at udgifterne til foranstaltninger udadtil har en flerårig karakter, og hermed sikres det, at kontrollen af betalingsanmodningerne fra modtagerne foretages på vigtige stadier i projektgennemførelsen, hvorved det er muligt at opdage og afhjælpe fejl i forskudsbetalinger. |
| --- | --- |

2.17.

Kommissionens interne kontrolsystem sigter mod at opnå en ligevægt mellem omkostningerne ved og udbyttet af kontrollen og er udformet, så der tages hensyn til, at udgifterne til foranstaltninger udadtil har en flerårig karakter, og hermed sikres det, at kontrollen af betalingsanmodningerne fra modtagerne foretages på vigtige stadier i projektgennemførelsen, hvorved det er muligt at opdage og afhjælpe fejl i forskudsbetalinger.

Der blev i 2006 truffet foranstaltninger for yderligere at styrke kontrolsystemerne, blandt andet ved udsendelse af en forbedret praktisk vejledning for kontraktprocedurer, vejledningen for programoverslag, mere detaljerede retningslinjer om rapportering for delegationerne og mere strikte efterfølgende kontroller.

Indikatorer for lovlighed og formel rigtighed

| 2.18. | Tre fjerdedele (24) af generaldirektoraterne præsenterer indikatorer for lovlighed og formel rigtighed i deres årlige aktivitetsrapporter for 2006. Retten bemærker, at ikke alle disse indikatorer stemmer overens med de generelle typer (resultat- og/eller effektindikatorer), som er angivet i de retningslinjer, der er udarbejdet af Kommissionens centrale tjenestegrene. Retten finder, at generaldirektoraterne stadig nødt til at gøre en større indsats for at vurdere overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet såvel som de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 2.31-2.34). |
| --- | --- |

2.18.

Tre fjerdedele (24) af generaldirektoraterne præsenterer indikatorer for lovlighed og formel rigtighed i deres årlige aktivitetsrapporter for 2006. Retten bemærker, at ikke alle disse indikatorer stemmer overens med de generelle typer (resultat- og/eller effektindikatorer), som er angivet i de retningslinjer, der er udarbejdet af Kommissionens centrale tjenestegrene. Retten finder, at generaldirektoraterne stadig nødt til at gøre en større indsats for at vurdere overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet såvel som de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 2.31-2.34).

| 2.18. | Det er endnu ikke obligatorisk for generaldirektørerne at medtage indikatorer for lovligheden og den formelle rigtighed i deres årlige aktivitetsrapporter for 2006 ifølge de generelle modeller, som anbefales i de stående instrukser (D(2006) 12058), men det fastslås i sammendraget, at der fortsat vil blive gjort en indsats for at udvikle disse indikatorer for lovlighed og formel rigtighed, samtidig med at man sikrer en sammenhængende tilgang for de enkelte »familier« af tjenestegrene. Fra og med de årlige aktivitetsrapporter for 2007 vil det være obligatorisk at bruge disse indikatorer. |
| --- | --- |

2.18.

Det er endnu ikke obligatorisk for generaldirektørerne at medtage indikatorer for lovligheden og den formelle rigtighed i deres årlige aktivitetsrapporter for 2006 ifølge de generelle modeller, som anbefales i de stående instrukser (D(2006) 12058), men det fastslås i sammendraget, at der fortsat vil blive gjort en indsats for at udvikle disse indikatorer for lovlighed og formel rigtighed, samtidig med at man sikrer en sammenhængende tilgang for de enkelte »familier« af tjenestegrene. Fra og med de årlige aktivitetsrapporter for 2007 vil det være obligatorisk at bruge disse indikatorer.

HANDLINGSPLANER

Generel vurdering

| 2.19. | Den 7. marts 2007 fremlagde Kommissionen en statusrapport (25) om handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (26), der stort set er positiv. Den anfører, at den har gjort konkrete fremskridt med gennemførelsen af handlingsplanen, men at de tilbageværende udfordringer må tages op. Selv om der har været nogle forsinkelser, mener Kommissionen, at den inden udgangen af 2007 vil få »skabt grundlaget« for en effektiv styring af risikoen for fejl og for at skabe større sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

2.19.

Den 7. marts 2007 fremlagde Kommissionen en statusrapport (25) om handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (26), der stort set er positiv. Den anfører, at den har gjort konkrete fremskridt med gennemførelsen af handlingsplanen, men at de tilbageværende udfordringer må tages op. Selv om der har været nogle forsinkelser, mener Kommissionen, at den inden udgangen af 2007 vil få »skabt grundlaget« for en effektiv styring af risikoen for fejl og for at skabe større sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige.

| 2.20. | I den detaljerede analyse, der ledsager statusrapporten (jf.
  tabel 2.2
  ), vurderer Kommissionen med hensyn til de 35 underaktioner, at 10 var gennemført, at 5 var næsten gennemført, at 13 var i gang, at 4 endnu ikke var startet, og at 3 var trukket tilbage. Kommissionen har desuden indført 6 nye underaktioner, som skal være gennemført ved udgangen af 2007. |
| --- | --- |

2.20.

I den detaljerede analyse, der ledsager statusrapporten (jf.
  tabel 2.2
  ), vurderer Kommissionen med hensyn til de 35 underaktioner, at 10 var gennemført, at 5 var næsten gennemført, at 13 var i gang, at 4 endnu ikke var startet, og at 3 var trukket tilbage. Kommissionen har desuden indført 6 nye underaktioner, som skal være gennemført ved udgangen af 2007.

Tabel 2.2 — Oversigt over gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol

| Reference | Område/(under)aktion/tidsfrist i handlingsplanen | Kommissionens vurdering af afslutningen | Rettens vurdering af gennemførelsen pr. 31.12.2006 | Rettens foreløbige vurdering af den opnåede effekt pr. 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forenkling og fælles kontrolprincipper |
| 1 | Overvejelse af en forenkling af reglerne for perioden 2007-2013, især med hensyn til støtteberettigelse af strukturfondsudgifter og udgifter til forskningsprogrammer (31.12.2006). | Næsten afsluttet | Næsten gennemført | Behov for yderligere indsats (27) |
| 2 | Forslag om intern kontrol som budgetprincip i den ændrede finansforordning på grundlag af resultaterne af de interinstitutionelle høringer (1.6.2006). | Trukket tilbage | Ikke gennemført | Målet ikke helt nået (opfølgning nødvendig) |
| 3a | Udarbejdelse af templates for intern kontrol med angivelse af, hvilke kontrolkomponenter der kan forventes i et givet kontrolmiljø (31.5.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 3b | Demonstration af, hvordan anvendelsen af de udarbejdede templates og Kommissionens kontrolstrategier vil give generaldirektoraterne større sikkerhed for, at strukturerne for intern kontrol vedrørende delt forvaltning og interne politikker fungerer korrekt (30.9.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 3c | Organisering af peer-review for at sikre mere sammenhængende og konsekvente kontrolstrategier i de enkelte grupper af GD’er (31.3.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 3d | Demonstration af, hvordan anvendelsen af de udarbejdede templates og Kommissionens kontrolstrategier vil give generaldirektoraterne større sikkerhed for, at strukturerne for intern kontrol vedrørende foranstaltninger udadtil, administrationsudgifter, førtiltrædelsesstøtte, EUF og egne indtægter fungerer korrekt (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 3e | Organisering af peer-review for at sikre mere sammenhængende og konsekvente kontrolstrategier i de enkelte grupper af GD’er (31.12.2007). | Endnu ikke startet |
| 3N | Fra og med den sammenfattende rapport for 2006 vil Kommissionen klart beskrive og underrette budgetmyndigheden om de forbehold, som står i vejen for en samlet set positiv erklæring, om nødvendigt opdelt på de enkelte sektorer eller medlemsstater, og give oplysninger om de tilsvarende finansielle korrektioner eller suspensioner af betalingerne (31.12.2007). | Ny foranstaltning indført 7.3.2007 |
| 4 | Indledning af et interinstitutionelt initiativ vedrørende de grundlæggende principper for vurdering af, hvilken risiko der kan tolereres i forbindelse med de underliggende transaktioner, og om definitionen af fælles benchmarks for styring af denne risiko (31.3.2006). | Trukket tilbage | Ikke gennemført | Målet ikke helt nået (opfølgning nødvendig) |
| Forvaltningserklæringer og revisionspåtegning |
| 5 | Fremme af anvendelsen af forvaltningserklæringer på operationelt plan i forhandlingerne om lovgivningen for 2007-2013 om indirekte central forvaltning og oprettelsen af nationale koordineringsorganer, som kan give et overblik over den opnåede sikkerhed, for eksempel i form af en sammenfatning af de operationelle erklæringer på de forskellige politikområder (30.6.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 6a | Opstilling af retningslinjer for, hvordan forvaltningserklæringerne kan gøres mere effektive på området forskning og andre interne politikker (30.9.2006). | Trukket tilbage | Ikke gennemført | Målet ikke helt nået (opfølgning nødvendig) |
| 6b | Udvidelse af retningslinjerne for, hvordan forvaltningserklæringerne kan gøres mere effektive, så de også kommer til at gælde for foranstaltninger udadtil (31.12.2007). | Endnu ikke startet |
| 7a | Opstilling af kriterier for godkendelsesrevision på området forskning og interne politikker med fokus på »aftalte procedurer« (31.12.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 7b | Undersøgelse af kriterier for godkendelsesrevisioner vedrørende delt forvaltning i perioden 2007-2013, hvis der endnu ikke er fastsat kriterier, samt overvejelse af »aftalte procedurer« (31.3.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 7c | Udvidelse af kriterierne for attesteringsrevisioner, så de også kommer til at gælde for andre forvaltningsmåder, hvor det er relevant, idet der fokuseres på »aftalte procedurer« (31.12.2007). | Endnu ikke startet |
| 8 | Undersøgelse af, om der kan opnås yderligere sikkerhed fra de overordnede revisionsorganer med hensyn til eksisterende praksis vedrørende EU-midler (31.12.2006). | Afsluttet | Jf. aktion 8N |
| 8N | Med henblik på at bygge videre på den dynamik, som denne aktion har skabt, vil Kommissionen fortsat holde kontakt med de overordnede revisionsorganer for at finde ud af, hvordan deres arbejde kan bruges til at skabe sikkerhed for gennemførelsen af dens programmer i medlemsstaterne. Den vil også iværksætte et casestudy af de vigtigste problemer, som de overordnede revisionsorganer står over for ved gennemgangen af Fællesskabets udgifter (31.12.2007). | Ny foranstaltning indført 7.3.2007 |
| Én enkelt revisionsmodel (single audit): deling af resultater og prioritering af cost/benefit-aspektet |
| 9a.1 | Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på området interne politikker inklusive forskning (31.12.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 9a.1N | Med henblik på at overvåge de første faser af fælles dataanvendelse i ABAC vil Kommissionen i forbindelse med det 6. rammeprogram følge med i den fælles dataanvendelse og ledelsesrapporteringen med henblik på at finde frem til de faktorer, som er vigtigst for, at det kan lykkes at integrere fælles dataanvendelse bedre i den generelle kontrolproces (31.12.2007). | Ny foranstaltning indført 7.3.2007 |
| 9a.2 | Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på strukturfondsområdet (31.5.2007). | Næsten afsluttet | Under gennemførelse | — |
| 9a.3 | Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på andre politikområder (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 9b | Implementering af et værktøj med forbindelse til ABAC, som i forbindelse med udgifter under direkte forvaltning gør det muligt at udveksle oplysninger i hele Kommissionen om kontrol- og revisionsbesøg vedrørende alle juridiske personer (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 9c | Tildeling af kontrakter om bistand til alle Kommissionens generaldirektorater vedrørende metodespørgsmål, gennemførelse af kontrolarbejde og registrering af kontrolresultater (30.4.2007). | Næsten afsluttet | Næsten gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 10a.1 | Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: fastlæggelse af en fælles metode (31.5.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 10a.2 | Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: iværksættelse af et initiativ vedrørende de data, der skal indsendes af medlemsstaterne (30.9.2006). | Afsluttet | Under gennemførelse | — |
| 10a.3 | Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: indsendelse af data fra medlemsstaterne (28.2.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 10a.4 | Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: undersøgelse af modtagne oplysninger (30.9.2007). | Endnu ikke startet |
| 10b | Udarbejdelse af et første overslag over kontrolomkostningerne i forbindelse med direkte forvaltning (30.6.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 10N | Med henblik på at undersøge cost-benefit-forholdet for kontrol nærmere vil Kommissionen se på, hvordan programmernes udformning og betingelserne for støtteberettigelse påvirker kontrolomkostningerne, således at der kan udvikles en detaljeret analyse af den tolerable risiko på et konkret grundlag (31.12.2007). | Ny foranstaltning indført 7.3.2007 |
| 11 | Gennemførelse af et pilotprojekt vedrørende evaluering af udbyttet af kontrollen i forbindelse med interne politikker (30.6.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 11N | Med henblik på at finde ud af, om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt, vil Kommissionen ved at finde frem til de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne, inden for direkte forvaltning udarbejde en typologi over fejl og forholdet til inddrivelser, finansielle korrektioner og justeringer af betalingerne, og for strukturfondene vil den undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågnings- og indberetningssystemer er (31.12.2007). | Ny foranstaltning indført 7.3.2007 |
| Sektorspecifikke mangler |
| 12 | Iværksættelse af skridt til at afhjælpe manglerne ved hjælp af de årlige forvaltningsplaner og opfølgende redegørelse for fremskridtene i de årlige aktivitetsrapporter (15.6.2007). | Næsten afsluttet | Næsten gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 12N | Med henblik på at sikre, at sikkerheden rent faktisk øges, vil Kommissionen i 2007 gennemføre 300 revisioner inden for det 6. rammeprogram, hvilket skal sammenlignes med de 45 revisioner, som blev gennemført i 2006. Desuden vil Kommissionen efter at have udviklet en systematisk tilgang til analyse af og stikprøveudtagning fra modtagerpopulationen under det 6. rammeprogram som led i aktion 16b gå videre til at finde frem til og korrigere fejl hos de modtagere, som tegner sig for den største del af budgettet. Ved udgangen af 2007 vil dette også give et repræsentativt billede af niveauet og arten af uregelmæssigheder inden for forskningsbudgettet som helhed (31.12.2007). | Ny foranstaltning indført 7.3.2007 |
| 13.1 | Færdiggørelse af den af Økofin-Rådet ønskede undersøgelse af den nuværende kontrol af strukturfondene på både sektormæssigt og regionalt plan og af de nuværende erklæringers og udtalelsers værdi under hensyntagen til de årsrapporter, der i henhold til artikel 13 skal forelægges i juni 2006, og resultaterne af Kommissionens revisioner (31.3.2007). | Næsten afsluttet | Næsten gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 13.2 | Ajourføring af retningslinjerne for, hvordan generaldirektoraterne i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter opnår sikkerhed fra strukturerne for intern kontrol med hensyn til strukturfondene og landbrug i perioden 2007-2013 (31.12.2007). | Afsluttet | Under gennemførelse | — |
| 14a | Udbredelse af god praksis for indledende kontroller med henblik på at styre risikoen for fejl i de underliggende transaktioner og anbefaling af, at medlemsstaterne øger deres informationsaktiviteter over for støttemodtagerne og blandt andet giver oplysninger om kontroller og risikoen for, at støtten kan bortfalde (30.6.2006). | Afsluttet | Gennemført | Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig) |
| 14b | Udarbejdelse af retningslinjer for endelige modtagere og/eller formidlere om kontroller og ansvar i kontrolkæden for så vidt angår strukturfondene og indirekte central forvaltning i perioden 2007-2013 (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 15 | Indgåelse af »tillidskontrakter« vedrørende strukturfondene med otte medlemsstater, hvis der er tilstrækkelig mange frivillige, for at skabe et solidt grundlag for gennemførelsen af den nye lovgivning og øge sikkerheden for udgifterne under den nuværende lovgivning (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 16a | Fastlæggelse af erfaringsbaserede retningslinjer for godkendelse, uddannelse og overvågning af eksterne revisorer på området forskning og andre interne politikker (30.6.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 16b | Udvikling af fælles metoder for risikobaseret og repræsentativ stikprøveudtagning på områderne forskning og andre interne politikker samt foranstaltninger udadtil (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| 16c | Koordinering af revisionsstandarder, rapportering af fejlprocenter osv. i forbindelse med strukturfondene (31.12.2007). | I gang | Under gennemførelse | — |
| Kilde: Revisionsretten. |

Reference

Område/(under)aktion/tidsfrist i handlingsplanen

Kommissionens vurdering af afslutningen

Rettens vurdering af gennemførelsen pr. 31.12.2006

Rettens foreløbige vurdering af den opnåede effekt pr. 31.12.2006

Forenkling og fælles kontrolprincipper

1

Overvejelse af en forenkling af reglerne for perioden 2007-2013, især med hensyn til støtteberettigelse af strukturfondsudgifter og udgifter til forskningsprogrammer (31.12.2006).

Næsten afsluttet

Næsten gennemført

Behov for yderligere indsats (27)

2

Forslag om intern kontrol som budgetprincip i den ændrede finansforordning på grundlag af resultaterne af de interinstitutionelle høringer (1.6.2006).

Trukket tilbage

Ikke gennemført

Målet ikke helt nået (opfølgning nødvendig)

3a

Udarbejdelse af templates for intern kontrol med angivelse af, hvilke kontrolkomponenter der kan forventes i et givet kontrolmiljø (31.5.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

3b

Demonstration af, hvordan anvendelsen af de udarbejdede templates og Kommissionens kontrolstrategier vil give generaldirektoraterne større sikkerhed for, at strukturerne for intern kontrol vedrørende delt forvaltning og interne politikker fungerer korrekt (30.9.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

3c

Organisering af peer-review for at sikre mere sammenhængende og konsekvente kontrolstrategier i de enkelte grupper af GD’er (31.3.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

3d

Demonstration af, hvordan anvendelsen af de udarbejdede templates og Kommissionens kontrolstrategier vil give generaldirektoraterne større sikkerhed for, at strukturerne for intern kontrol vedrørende foranstaltninger udadtil, administrationsudgifter, førtiltrædelsesstøtte, EUF og egne indtægter fungerer korrekt (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

3e

Organisering af peer-review for at sikre mere sammenhængende og konsekvente kontrolstrategier i de enkelte grupper af GD’er (31.12.2007).

Endnu ikke startet

3N

Fra og med den sammenfattende rapport for 2006 vil Kommissionen klart beskrive og underrette budgetmyndigheden om de forbehold, som står i vejen for en samlet set positiv erklæring, om nødvendigt opdelt på de enkelte sektorer eller medlemsstater, og give oplysninger om de tilsvarende finansielle korrektioner eller suspensioner af betalingerne (31.12.2007).

Ny foranstaltning indført 7.3.2007

4

Indledning af et interinstitutionelt initiativ vedrørende de grundlæggende principper for vurdering af, hvilken risiko der kan tolereres i forbindelse med de underliggende transaktioner, og om definitionen af fælles benchmarks for styring af denne risiko (31.3.2006).

Trukket tilbage

Ikke gennemført

Målet ikke helt nået (opfølgning nødvendig)

Forvaltningserklæringer og revisionspåtegning

5

Fremme af anvendelsen af forvaltningserklæringer på operationelt plan i forhandlingerne om lovgivningen for 2007-2013 om indirekte central forvaltning og oprettelsen af nationale koordineringsorganer, som kan give et overblik over den opnåede sikkerhed, for eksempel i form af en sammenfatning af de operationelle erklæringer på de forskellige politikområder (30.6.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

6a

Opstilling af retningslinjer for, hvordan forvaltningserklæringerne kan gøres mere effektive på området forskning og andre interne politikker (30.9.2006).

Trukket tilbage

Ikke gennemført

Målet ikke helt nået (opfølgning nødvendig)

6b

Udvidelse af retningslinjerne for, hvordan forvaltningserklæringerne kan gøres mere effektive, så de også kommer til at gælde for foranstaltninger udadtil (31.12.2007).

Endnu ikke startet

7a

Opstilling af kriterier for godkendelsesrevision på området forskning og interne politikker med fokus på »aftalte procedurer« (31.12.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

7b

Undersøgelse af kriterier for godkendelsesrevisioner vedrørende delt forvaltning i perioden 2007-2013, hvis der endnu ikke er fastsat kriterier, samt overvejelse af »aftalte procedurer« (31.3.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

7c

Udvidelse af kriterierne for attesteringsrevisioner, så de også kommer til at gælde for andre forvaltningsmåder, hvor det er relevant, idet der fokuseres på »aftalte procedurer« (31.12.2007).

Endnu ikke startet

8

Undersøgelse af, om der kan opnås yderligere sikkerhed fra de overordnede revisionsorganer med hensyn til eksisterende praksis vedrørende EU-midler (31.12.2006).

Afsluttet

Jf. aktion 8N

8N

Med henblik på at bygge videre på den dynamik, som denne aktion har skabt, vil Kommissionen fortsat holde kontakt med de overordnede revisionsorganer for at finde ud af, hvordan deres arbejde kan bruges til at skabe sikkerhed for gennemførelsen af dens programmer i medlemsstaterne. Den vil også iværksætte et casestudy af de vigtigste problemer, som de overordnede revisionsorganer står over for ved gennemgangen af Fællesskabets udgifter (31.12.2007).

Ny foranstaltning indført 7.3.2007

Én enkelt revisionsmodel (single audit): deling af resultater og prioritering af cost/benefit-aspektet

9a.1

Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på området interne politikker inklusive forskning (31.12.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

9a.1N

Med henblik på at overvåge de første faser af fælles dataanvendelse i ABAC vil Kommissionen i forbindelse med det 6. rammeprogram følge med i den fælles dataanvendelse og ledelsesrapporteringen med henblik på at finde frem til de faktorer, som er vigtigst for, at det kan lykkes at integrere fælles dataanvendelse bedre i den generelle kontrolproces (31.12.2007).

Ny foranstaltning indført 7.3.2007

9a.2

Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på strukturfondsområdet (31.5.2007).

Næsten afsluttet

Under gennemførelse

—

9a.3

Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på andre politikområder (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

9b

Implementering af et værktøj med forbindelse til ABAC, som i forbindelse med udgifter under direkte forvaltning gør det muligt at udveksle oplysninger i hele Kommissionen om kontrol- og revisionsbesøg vedrørende alle juridiske personer (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

9c

Tildeling af kontrakter om bistand til alle Kommissionens generaldirektorater vedrørende metodespørgsmål, gennemførelse af kontrolarbejde og registrering af kontrolresultater (30.4.2007).

Næsten afsluttet

Næsten gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

10a.1

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: fastlæggelse af en fælles metode (31.5.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

10a.2

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: iværksættelse af et initiativ vedrørende de data, der skal indsendes af medlemsstaterne (30.9.2006).

Afsluttet

Under gennemførelse

—

10a.3

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: indsendelse af data fra medlemsstaterne (28.2.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

10a.4

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: undersøgelse af modtagne oplysninger (30.9.2007).

Endnu ikke startet

10b

Udarbejdelse af et første overslag over kontrolomkostningerne i forbindelse med direkte forvaltning (30.6.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

10N

Med henblik på at undersøge cost-benefit-forholdet for kontrol nærmere vil Kommissionen se på, hvordan programmernes udformning og betingelserne for støtteberettigelse påvirker kontrolomkostningerne, således at der kan udvikles en detaljeret analyse af den tolerable risiko på et konkret grundlag (31.12.2007).

Ny foranstaltning indført 7.3.2007

11

Gennemførelse af et pilotprojekt vedrørende evaluering af udbyttet af kontrollen i forbindelse med interne politikker (30.6.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

11N

Med henblik på at finde ud af, om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt, vil Kommissionen ved at finde frem til de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne, inden for direkte forvaltning udarbejde en typologi over fejl og forholdet til inddrivelser, finansielle korrektioner og justeringer af betalingerne, og for strukturfondene vil den undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågnings- og indberetningssystemer er (31.12.2007).

Ny foranstaltning indført 7.3.2007

Sektorspecifikke mangler

12

Iværksættelse af skridt til at afhjælpe manglerne ved hjælp af de årlige forvaltningsplaner og opfølgende redegørelse for fremskridtene i de årlige aktivitetsrapporter (15.6.2007).

Næsten afsluttet

Næsten gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

12N

Med henblik på at sikre, at sikkerheden rent faktisk øges, vil Kommissionen i 2007 gennemføre 300 revisioner inden for det 6. rammeprogram, hvilket skal sammenlignes med de 45 revisioner, som blev gennemført i 2006. Desuden vil Kommissionen efter at have udviklet en systematisk tilgang til analyse af og stikprøveudtagning fra modtagerpopulationen under det 6. rammeprogram som led i aktion 16b gå videre til at finde frem til og korrigere fejl hos de modtagere, som tegner sig for den største del af budgettet. Ved udgangen af 2007 vil dette også give et repræsentativt billede af niveauet og arten af uregelmæssigheder inden for forskningsbudgettet som helhed (31.12.2007).

Ny foranstaltning indført 7.3.2007

13.1

Færdiggørelse af den af Økofin-Rådet ønskede undersøgelse af den nuværende kontrol af strukturfondene på både sektormæssigt og regionalt plan og af de nuværende erklæringers og udtalelsers værdi under hensyntagen til de årsrapporter, der i henhold til artikel 13 skal forelægges i juni 2006, og resultaterne af Kommissionens revisioner (31.3.2007).

Næsten afsluttet

Næsten gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

13.2

Ajourføring af retningslinjerne for, hvordan generaldirektoraterne i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter opnår sikkerhed fra strukturerne for intern kontrol med hensyn til strukturfondene og landbrug i perioden 2007-2013 (31.12.2007).

Afsluttet

Under gennemførelse

—

14a

Udbredelse af god praksis for indledende kontroller med henblik på at styre risikoen for fejl i de underliggende transaktioner og anbefaling af, at medlemsstaterne øger deres informationsaktiviteter over for støttemodtagerne og blandt andet giver oplysninger om kontroller og risikoen for, at støtten kan bortfalde (30.6.2006).

Afsluttet

Gennemført

Effekten endnu ikke opnået (opfølgning nødvendig)

14b

Udarbejdelse af retningslinjer for endelige modtagere og/eller formidlere om kontroller og ansvar i kontrolkæden for så vidt angår strukturfondene og indirekte central forvaltning i perioden 2007-2013 (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

15

Indgåelse af »tillidskontrakter« vedrørende strukturfondene med otte medlemsstater, hvis der er tilstrækkelig mange frivillige, for at skabe et solidt grundlag for gennemførelsen af den nye lovgivning og øge sikkerheden for udgifterne under den nuværende lovgivning (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

16a

Fastlæggelse af erfaringsbaserede retningslinjer for godkendelse, uddannelse og overvågning af eksterne revisorer på området forskning og andre interne politikker (30.6.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

16b

Udvikling af fælles metoder for risikobaseret og repræsentativ stikprøveudtagning på områderne forskning og andre interne politikker samt foranstaltninger udadtil (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

16c

Koordinering af revisionsstandarder, rapportering af fejlprocenter osv. i forbindelse med strukturfondene (31.12.2007).

I gang

Under gennemførelse

—

Kilde: Revisionsretten.

| 2.21. | Som Retten nævnte i sin årsberetning for 2005 (28), vil den evaluere resultaterne af handlingsplanen, når det er muligt at vurdere dens effekt. Retten noterer sig dog, at Kommissionens tidsplan for handlingsplanen forekommer optimistisk (jf. punkt 2.19). Retten påpeger desuden, at de fleste af de omhandlede aktioner kun på mellemlang/lang sigt kan forventes at få en egentlig effekt på den måde, hvorpå Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer fungerer. |
| --- | --- |

2.21.

Som Retten nævnte i sin årsberetning for 2005 (28), vil den evaluere resultaterne af handlingsplanen, når det er muligt at vurdere dens effekt. Retten noterer sig dog, at Kommissionens tidsplan for handlingsplanen forekommer optimistisk (jf. punkt 2.19). Retten påpeger desuden, at de fleste af de omhandlede aktioner kun på mellemlang/lang sigt kan forventes at få en egentlig effekt på den måde, hvorpå Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer fungerer.

| 2.21. | Kommissionen påpegede selv i statusrapporten om Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (29), at de nye underaktioner vil blive gennemført inden for den oprindelige tidsfrist for handlingsplanen (udgangen af 2007) og sammen med de igangværende aktioner vil sikre, at strukturen på det tidspunkt vil være på plads, så den integrerede struktur for intern kontrol kan begynde at få den planlagte indvirkning på sikkerheden. |
| --- | --- |

2.21.

Kommissionen påpegede selv i statusrapporten om Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (29), at de nye underaktioner vil blive gennemført inden for den oprindelige tidsfrist for handlingsplanen (udgangen af 2007) og sammen med de igangværende aktioner vil sikre, at strukturen på det tidspunkt vil være på plads, så den integrerede struktur for intern kontrol kan begynde at få den planlagte indvirkning på sikkerheden.

| 2.22. | Tabel 2.2
  er en oversigt over Rettens foreløbige vurdering af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omfattet af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol. Rettens analyse af situationen ved udgangen af 2006 viser, at 4 aktioner endnu ikke var startet, at 16 stadig var under gennemførelse, at 15 (30) krævede opfølgning (fordi målet ikke helt var nået, eller effekten endnu ikke var opnået), og at 6 var nye aktioner. Efter Rettens opfattelse er nogle af disse aktioner en opfølgning af (eller forbundet med) tidligere aktioner, som er beskrevet i sammenfatningen for 2005 og/eller tidligere sammenfatninger (jf. punkt 2.29) (31). |
| --- | --- |

2.22.

Tabel 2.2
  er en oversigt over Rettens foreløbige vurdering af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omfattet af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol. Rettens analyse af situationen ved udgangen af 2006 viser, at 4 aktioner endnu ikke var startet, at 16 stadig var under gennemførelse, at 15 (30) krævede opfølgning (fordi målet ikke helt var nået, eller effekten endnu ikke var opnået), og at 6 var nye aktioner. Efter Rettens opfattelse er nogle af disse aktioner en opfølgning af (eller forbundet med) tidligere aktioner, som er beskrevet i sammenfatningen for 2005 og/eller tidligere sammenfatninger (jf. punkt 2.29) (31).

| 2.22. | Gennemførelsen af handlingsplanen overholder stort set den af Kommissionen opstillede tidsplan, der dækker 2006 og 2007. Kommissionen vil fremlægge en endelig rapport om gennemførelsen af handlingsplanen i foråret 2008. Virkningerne vil slå igennem over en længere periode. Kommissionen vil overvåge denne indvirkning på sikkerheden, og rapporten i 2008 vil komme til at indeholde en første gennemgang af de forskellige aktioners indvirkning og konklusioner om den fremtidige konsolidering af den integrerede struktur for intern kontrol (se KOM(2007) 86). |
| --- | --- |

2.22.

Gennemførelsen af handlingsplanen overholder stort set den af Kommissionen opstillede tidsplan, der dækker 2006 og 2007. Kommissionen vil fremlægge en endelig rapport om gennemførelsen af handlingsplanen i foråret 2008. Virkningerne vil slå igennem over en længere periode. Kommissionen vil overvåge denne indvirkning på sikkerheden, og rapporten i 2008 vil komme til at indeholde en første gennemgang af de forskellige aktioners indvirkning og konklusioner om den fremtidige konsolidering af den integrerede struktur for intern kontrol (se KOM(2007) 86).

Korrigering af fejl

| 2.23. | Hovedformålet med overvågnings- og kontrolsystemerne er at forebygge eller påvise og korrigere fejl i transaktioner, der finansieres over EU-budgettet. Ligesom tidligere år har Retten under sin revision fundet bevis for væsentlige fejl på en række af EU's store udgiftsområder og konstateret, at de fleste fejl sker på støttemodtagerniveau. Det vil således primært kræve en indsats på dette niveau at korrigere fejlene i EU-budgettets udgifter (32). |
| --- | --- |

2.23.

Hovedformålet med overvågnings- og kontrolsystemerne er at forebygge eller påvise og korrigere fejl i transaktioner, der finansieres over EU-budgettet. Ligesom tidligere år har Retten under sin revision fundet bevis for væsentlige fejl på en række af EU's store udgiftsområder og konstateret, at de fleste fejl sker på støttemodtagerniveau. Det vil således primært kræve en indsats på dette niveau at korrigere fejlene i EU-budgettets udgifter (32).

| 2.23. | Når det vurderes, at overvågnings- og kontrolsystemerne er ineffektive, og når de konstaterede svagheder udgør en risiko for fællesskabsbudgettet, anvender Kommissionen de ordninger, som er indført for udøvelsen af dens tilsynsrolle, med henblik på at inddrive de pågældende beløb fra den ansvarlige medlemsstat. Medlemsstaterne har således et incitament til at sikre, at der føres tilstrækkelig kontrol, for at undgå mulige finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

2.23.

Når det vurderes, at overvågnings- og kontrolsystemerne er ineffektive, og når de konstaterede svagheder udgør en risiko for fællesskabsbudgettet, anvender Kommissionen de ordninger, som er indført for udøvelsen af dens tilsynsrolle, med henblik på at inddrive de pågældende beløb fra den ansvarlige medlemsstat. Medlemsstaterne har således et incitament til at sikre, at der føres tilstrækkelig kontrol, for at undgå mulige finansielle korrektioner.

De fejl inden for strukturfondene, som Revisionsretten peger på, opstår også hos gennemførelsesorganerne, ikke hos de enkelte modtagere, f.eks. i forbindelse med fastlæggelsen af samfinansieringssatserne. De faste finansielle korrektioner, som betales af medlemsstaterne, viser i disse tilfælde, hvor effektivt Kommissionens overvågningskontrol beskytter fællesskabsbudgettet.

| 2.24. | Der foreligger imidlertid ikke tilstrækkelig dokumentation for de korrektioner, der er foretaget. De oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner, som gives i de årlige aktivitetsrapporter for 2006 og i forskellige afsnit af det endelige konsoliderede regnskab for 2006, er ikke så udførlige, at risikoen for overlapning mellem de forskellige elementer påvises. Desuden er det ud fra disse oplysninger ikke muligt at skelne mellem inddrivelser af ulovlige/regelstridige udgifter på modtager-/støttemodtagerniveau og korrektioner, som medlemsstaterne skal bære på grund af systemsvagheder. |
| --- | --- |

2.24.

Der foreligger imidlertid ikke tilstrækkelig dokumentation for de korrektioner, der er foretaget. De oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner, som gives i de årlige aktivitetsrapporter for 2006 og i forskellige afsnit af det endelige konsoliderede regnskab for 2006, er ikke så udførlige, at risikoen for overlapning mellem de forskellige elementer påvises. Desuden er det ud fra disse oplysninger ikke muligt at skelne mellem inddrivelser af ulovlige/regelstridige udgifter på modtager-/støttemodtagerniveau og korrektioner, som medlemsstaterne skal bære på grund af systemsvagheder.

| 2.24. | Mens oplysningerne om inddrivelser og finansielle korrektioner i landbrugssektoren generelt er tilstrækkelige, skal de forbedres i andre sektorer. Aktion 11N i handlingsplanen sigter bl.a. mod at finde ud af, »om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt«, ved at finde frem til de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne. Inden for direkte forvaltning vil Kommissionen undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågnings- og indberetningssystemer er. |
| --- | --- |

2.24.

Mens oplysningerne om inddrivelser og finansielle korrektioner i landbrugssektoren generelt er tilstrækkelige, skal de forbedres i andre sektorer. Aktion 11N i handlingsplanen sigter bl.a. mod at finde ud af, »om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt«, ved at finde frem til de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne. Inden for direkte forvaltning vil Kommissionen undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågnings- og indberetningssystemer er.

Kommissionen vil bestræbe sig på at analysere de forskellige systemer, som bruges til inddrivelse af beløb, med henblik på at give bedre oplysninger om disse inddrivelser i årsregnskabet.

| 2.25. | Dertil kommer, at oplysningerne er ufuldstændige, fordi de ikke viser det fulde omfang af de korrektioner, der foretages af EF-udgifterne, og heller ikke viser, i hvilket omfang beløbene vedrører udgifter i 2006 (jf. punkt 5.61 og 5.62). Det er især tilfældet i forbindelse med strukturforanstaltninger, selv om der både i Kommissionen og i medlemsstaterne er etableret særlige mekanismer, der skal sikre inddrivelse af uberettigede tilskud (f.eks. ved at udskifte de ikke-støtteberettigede udgifter med støtteberettigede udgifter, ved at modregne inddrivelser i udgifter eller ved at foretage fradrag i senere omkostningsanmeldelser). |
| --- | --- |

2.25.

Dertil kommer, at oplysningerne er ufuldstændige, fordi de ikke viser det fulde omfang af de korrektioner, der foretages af EF-udgifterne, og heller ikke viser, i hvilket omfang beløbene vedrører udgifter i 2006 (jf. punkt 5.61 og 5.62). Det er især tilfældet i forbindelse med strukturforanstaltninger, selv om der både i Kommissionen og i medlemsstaterne er etableret særlige mekanismer, der skal sikre inddrivelse af uberettigede tilskud (f.eks. ved at udskifte de ikke-støtteberettigede udgifter med støtteberettigede udgifter, ved at modregne inddrivelser i udgifter eller ved at foretage fradrag i senere omkostningsanmeldelser).

| 2.25. | De beslutninger om finansielle korrektioner inden for landbruget, som blev truffet i 2006, er medtaget i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. For hver beslutning angives det samlede beløb, som er udelukket fra fællesskabsfinansiering. |
| --- | --- |

2.25.

De beslutninger om finansielle korrektioner inden for landbruget, som blev truffet i 2006, er medtaget i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. For hver beslutning angives det samlede beløb, som er udelukket fra fællesskabsfinansiering.

Kommissionen er enig i, at den skal fremlægge mere fuldstændig dokumentation for de finansielle korrektioner og inddrivelser i forbindelse med strukturforanstaltninger, og den har derfor taget skridt til at forbedre kvaliteten af de oplysninger, som er tilgængelige inden for Kommissionen, og til at indhente de oplysninger fra medlemsstaterne, der på trods af lovkravene ikke konsekvent er blevet indsendt.

Disponible oplysninger i Kommissionen om korrigering af fejl

| 2.26. | For at sikre, at der foreligger oplysninger om korrigering af fejl, og at oplysningerne er fuldstændige og pålidelige, iværksatte Kommissionen i 2006 en række initiativer. |
| --- | --- |

2.26.

For at sikre, at der foreligger oplysninger om korrigering af fejl, og at oplysningerne er fuldstændige og pålidelige, iværksatte Kommissionen i 2006 en række initiativer.

| 2.27. | Ud over at indføre en foranstaltning vedrørende EUGFL, Garantisektionen (jf. punkt 5.52 og 5.61) ændrede Kommissionen forordning (EF) nr. 448/2001 i december 2006 (33) og udsendte en vejledning om, hvilke oplysninger der kræves om de foretagne korrektioner og om de beløb, medlemsstaterne skal inddrive på strukturforanstaltningsområdet. |
| --- | --- |

2.27.

Ud over at indføre en foranstaltning vedrørende EUGFL, Garantisektionen (jf. punkt 5.52 og 5.61) ændrede Kommissionen forordning (EF) nr. 448/2001 i december 2006 (33) og udsendte en vejledning om, hvilke oplysninger der kræves om de foretagne korrektioner og om de beløb, medlemsstaterne skal inddrive på strukturforanstaltningsområdet.

| 2.27. | I januar 2007 skrev Kommissionen også til alle medlemsstaterne og anmodede dem om oplysninger for 2006 og samlede tal for hele perioden 2000-2006 for inddrivelser og annulleringer og situationen med hensyn til endnu ikke tilbagebetalte beløb ved udgangen af 2006. |
| --- | --- |

2.27.

I januar 2007 skrev Kommissionen også til alle medlemsstaterne og anmodede dem om oplysninger for 2006 og samlede tal for hele perioden 2000-2006 for inddrivelser og annulleringer og situationen med hensyn til endnu ikke tilbagebetalte beløb ved udgangen af 2006.

| 2.28. | I marts 2007 blev en »ny underaktion« (N11) indført i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (jf. punkt 2.20 og
  tabel 2.2
  ). Med henblik på at finde ud af, om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt, vil Kommissionen identificere de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne. Vedrørende udgifter under direkte forvaltning vil den udarbejde en typologi over fejl og prøve at identificere forholdet til inddrivelser, finansielle korrektioner og justeringer af betalingerne. Vedrørende udgifter under delt forvaltning vil den undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågningssystemer er. |
| --- | --- |

2.28.

I marts 2007 blev en »ny underaktion« (N11) indført i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (jf. punkt 2.20 og
  tabel 2.2
  ). Med henblik på at finde ud af, om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt, vil Kommissionen identificere de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne. Vedrørende udgifter under direkte forvaltning vil den udarbejde en typologi over fejl og prøve at identificere forholdet til inddrivelser, finansielle korrektioner og justeringer af betalingerne. Vedrørende udgifter under delt forvaltning vil den undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågningssystemer er.

| 2.29. | I virkeligheden er denne aktion 11N imidlertid en opfølgning af (eller på anden måde forbundet med) tidligere tværgående handlingsplaner (34) (jf. punkt 2.22), som Kommissionen havde anset for afsluttede. |
| --- | --- |

2.29.

I virkeligheden er denne aktion 11N imidlertid en opfølgning af (eller på anden måde forbundet med) tidligere tværgående handlingsplaner (34) (jf. punkt 2.22), som Kommissionen havde anset for afsluttede.

| 2.29. | Aktion 11N er bredere end de tidligere aktioner, som Revisionsretten nævner, da den knytter an til resultaterne af kontrollen. |
| --- | --- |

2.29.

Aktion 11N er bredere end de tidligere aktioner, som Revisionsretten nævner, da den knytter an til resultaterne af kontrollen.

| 2.30. | I flere tidligere årsberetninger (35) har Retten gjort Kommissionen opmærksom på de mangler, som betyder, at man ikke kan få pålidelige oplysninger om korrigering af fejl. På grund af spørgsmålenes kompleksitet er der ingen tegn på, at der er fundet en løsning på disse mangler endnu, eller at en løsning er sandsynlig på kort sigt. |
| --- | --- |

2.30.

I flere tidligere årsberetninger (35) har Retten gjort Kommissionen opmærksom på de mangler, som betyder, at man ikke kan få pålidelige oplysninger om korrigering af fejl. På grund af spørgsmålenes kompleksitet er der ingen tegn på, at der er fundet en løsning på disse mangler endnu, eller at en løsning er sandsynlig på kort sigt.

| 2.30. | Som anført i svaret på punkt 2.6 vil Kommissionen sikre sig, at de fremtidige årlige aktivitetsrapporter indeholder flere oplysninger om de korrektioner, som blev planlagt, iværksat eller pålagt det pågældende år. Kommissionen lægger særlig vægt på at udvikle forebyggende foranstaltninger på grundlag af en analyse af årsagerne til, at der pålægges korrektioner. Der kan være tale om generelle foranstaltninger, såsom fastlæggelse af den lovgivningsmæssige ramme, eller mere specifikke foranstaltninger, såsom individuel finansiel kontrol. |
| --- | --- |

2.30.

Som anført i svaret på punkt 2.6 vil Kommissionen sikre sig, at de fremtidige årlige aktivitetsrapporter indeholder flere oplysninger om de korrektioner, som blev planlagt, iværksat eller pålagt det pågældende år. Kommissionen lægger særlig vægt på at udvikle forebyggende foranstaltninger på grundlag af en analyse af årsagerne til, at der pålægges korrektioner. Der kan være tale om generelle foranstaltninger, såsom fastlæggelse af den lovgivningsmæssige ramme, eller mere specifikke foranstaltninger, såsom individuel finansiel kontrol.

KONTROLSTANDARDER

| 2.31. | Retten har undersøgt anvendelsen af standarderne for intern kontrol (36) i en række af Kommissionens tjenestegrene (37). Sigtet var ikke kun at vurdere, i hvilken udstrækning minimumskravene (basiskravene) var blevet implementeret, men også at bedømme effektiviteten af de systemer, der skal sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (38). |
| --- | --- |

2.31.

Retten har undersøgt anvendelsen af standarderne for intern kontrol (36) i en række af Kommissionens tjenestegrene (37). Sigtet var ikke kun at vurdere, i hvilken udstrækning minimumskravene (basiskravene) var blevet implementeret, men også at bedømme effektiviteten af de systemer, der skal sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (38).

Opfyldelse af basiskravene

| 2.32. | Det fremgår af den statusoversigt over intern kontrol i Kommissionens tjenestegrene i 2006, som Generaldirektoratet for Budget har udarbejdet, at generaldirektoraterne i regnskabsåret 2006 i gennemsnit har opfyldt 95 % af basiskravene i standarderne for intern kontrol. Eftersom basiskravene i alt væsentligt var de samme som året før (39), noterer Retten sig, at overholdelsen af standarderne for intern kontrol er stabil i forhold til 2005. Rettens vurdering af implementeringen af standarderne for intern kontrol (som generelt stemmer overens med Kommissionens analyse) vises i
  tabel 2.3
  . |
| --- | --- |

2.32.

Det fremgår af den statusoversigt over intern kontrol i Kommissionens tjenestegrene i 2006, som Generaldirektoratet for Budget har udarbejdet, at generaldirektoraterne i regnskabsåret 2006 i gennemsnit har opfyldt 95 % af basiskravene i standarderne for intern kontrol. Eftersom basiskravene i alt væsentligt var de samme som året før (39), noterer Retten sig, at overholdelsen af standarderne for intern kontrol er stabil i forhold til 2005. Rettens vurdering af implementeringen af standarderne for intern kontrol (som generelt stemmer overens med Kommissionens analyse) vises i
  tabel 2.3
  .

| 2.32. | Selv om gennemsnittet på 95 % ser ud til at være stabilt og uændret i 2006, stod generaldirektoraterne over for nye krav i forbindelse med intern kontrolstandard 11 (specielt udarbejdelsen af it-sikkerhedsplaner på grundlag af en risikoanalyse af it-systemerne) og intern kontrolstandard 15 (to nye krav vedrørende kontinuitetsplanlægning). |
| --- | --- |

2.32.

Selv om gennemsnittet på 95 % ser ud til at være stabilt og uændret i 2006, stod generaldirektoraterne over for nye krav i forbindelse med intern kontrolstandard 11 (specielt udarbejdelsen af it-sikkerhedsplaner på grundlag af en risikoanalyse af it-systemerne) og intern kontrolstandard 15 (to nye krav vedrørende kontinuitetsplanlægning).

Tabel 2.3 — Rettens analyse af implementeringen af standarderne for intern kontrol (som er direkte forbundet med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed) i de største generaldirektorater (stillingen pr. 31. december 2006)

| Generaldirektorat eller tjenestegren | Udnyttelsen af betalingsbevillingerne i 2006
  (millioner euro) | Opfyldelse |
| --- | --- | --- |
| Standard nr. 11
  »Risikoanalyse og -styring« | Standard nr. 12
  »Tilstrækkelig ledelsesinformation« | Standard nr. 14
  »Rapportering af fejl« | Standard nr. 17
  »Overvågning« | Standard nr. 18
  »Registrering af undtagelser« | Standard nr. 20
  »Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol« | Standard nr. 21
  »Revisionsrapporter« | Standard nr. 22
  »Intern revisionsfunktion« |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Landbrug og Udvikling af Landdistrikter | 53 465 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budget | 1 086 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Økonomiske og Finansielle Anliggender | 283 | B | A | B | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Udvidelse | 2063 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energi og Transport | 1 161 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling | 9 478 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eksterne Forbindelser | 523 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 572 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Fiskeri og Maritime Anliggender | 725 | B | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | B | A | A |
| Humanitær Bistand | 607 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Informationssamfundet og Medier | 1 268 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder | 2 611 | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Bruxelles | 332 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Luxembourg | 70 | A | A | B | B | B | A | A | A | A | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Publikationskontoret | 154 | B | A | A | B | B | A | A | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A |
| Regionalpolitik | 19 766 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Forskning | 3 325 | A | A | B | B | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Vurdering:
  Opfyldelse
  A: Basiskravene opfyldt.
  B: Basiskravene kun delvis opfyldt.

  Kilde: Revisionsretten. |

Generaldirektorat eller tjenestegren

Udnyttelsen af betalingsbevillingerne i 2006

(millioner euro)

Opfyldelse

Standard nr. 11

»Risikoanalyse og -styring«

Standard nr. 12

»Tilstrækkelig ledelsesinformation«

Standard nr. 14

»Rapportering af fejl«

Standard nr. 17

»Overvågning«

Standard nr. 18

»Registrering af undtagelser«

Standard nr. 20

»Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«

Standard nr. 21

»Revisionsrapporter«

Standard nr. 22

»Intern revisionsfunktion«

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

53 465

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budget

1 086

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Økonomiske og Finansielle Anliggender

283

B

A

B

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Udvidelse

2063

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energi og Transport

1 161

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling

9 478

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eksterne Forbindelser

523

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 572

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Fiskeri og Maritime Anliggender

725

B

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

B

A

A

Humanitær Bistand

607

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Informationssamfundet og Medier

1 268

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder

2 611

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Bruxelles

332

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Luxembourg

70

A

A

B

B

B

A

A

A

A

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Publikationskontoret

154

B

A

A

B

B

A

A

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

Regionalpolitik

19 766

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Forskning

3 325

A

A

B

B

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Vurdering:

Opfyldelse

A: Basiskravene opfyldt.

B: Basiskravene kun delvis opfyldt.

Kilde: Revisionsretten.

Effektivitet

| 2.33. | Trods den høje procent af opfyldte basiskrav mindsker Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer ikke i tilstrækkelig grad risikoen for fejl, især på visse områder inden for landbrug, strukturpolitikker, interne politikker, foranstaltninger udadtil og førtiltrædelsesstøtte (jf. punkt 5.77, 6.38, 7.30, 8.32 og 9.23 samt
  tabel 2.4
  ). Denne analyse er i tråd med en af konklusionerne (40) i den årlige beretning for 2006 fra Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) (41). |
| --- | --- |

2.33.

Trods den høje procent af opfyldte basiskrav mindsker Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer ikke i tilstrækkelig grad risikoen for fejl, især på visse områder inden for landbrug, strukturpolitikker, interne politikker, foranstaltninger udadtil og førtiltrædelsesstøtte (jf. punkt 5.77, 6.38, 7.30, 8.32 og 9.23 samt
  tabel 2.4
  ). Denne analyse er i tråd med en af konklusionerne (40) i den årlige beretning for 2006 fra Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) (41).

| 2.33. | Dette er forventeligt, da de interne kontrolstandarder hovedsagelig vedrører transaktioner inden for Kommissionen, mens hovedparten af fejlene opstår i forbindelse med udgifter, som forvaltes af medlemsstaterne eller af gennemførelsesorganer. |
| --- | --- |

2.33.

Dette er forventeligt, da de interne kontrolstandarder hovedsagelig vedrører transaktioner inden for Kommissionen, mens hovedparten af fejlene opstår i forbindelse med udgifter, som forvaltes af medlemsstaterne eller af gennemførelsesorganer.

Med hensyn til landbrugsområdet gives der svar i punkt 5.63, 5.64 og 5.77.

Med hensyn til førtiltrædelsesstøtte henvises der til svarene på punkt 9.23.

Tabel 2.4 — Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet (42)

Kilde: Revisionsretten.

| Politikområde | Samlet vurdering |
| --- | --- |
| Egne indtægter
   (43) | |
| Landbrug |
| — | Kommissionen |

Politikområde

Samlet vurdering

Egne indtægter
   (43)

Landbrug

—

Kommissionen

IFKS

uden for IFKS

| — | Medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne

IFKS

uden for IFKS

Strukturpolitikker

| — | Kommissionen |
| --- | --- |

—

Kommissionen

| — | Medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne

Interne politikker inklusive forskning

Foranstaltninger udadtil

| — | Kommissionens hovedkvarter og delegationer |
| --- | --- |

—

Kommissionens hovedkvarter og delegationer

Førtiltrædelsesstøtte

| — | Kommissionen |
| --- | --- |

—

Kommissionen

Phare/Tyrkiet og ISPA

Sapard

| — | Nationalt niveau |
| --- | --- |

—

Nationalt niveau

Administrationsudgifter
   (44)

Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer. De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf. punkt 1.38 og 1.39).

Forklaring

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvis tilfredsstillende |
| | Utilfredsstillende |

Tilfredsstillende

Delvis tilfredsstillende

Utilfredsstillende

| 2.34. | Kommissionens interne revisionstjeneste konkluderede på baggrund af sin kvalitetskontrol af generaldirektoraternes interne revisionsafdelinger (IAC), at de fleste af dem (45) delvis eller generelt opfyldte (de professionelle) standarder, men at indsatsen for at forbedre det interne revisionsarbejde i Kommissionen skal fortsætte (46). Retten noterer sig resultaterne af denne kontrol og hilser de relevante forslag til forbedringer velkommen, især anbefalingen om, at de interne revisionsafdelinger bør foretage en samlet vurdering af generaldirektoraternes systemer for intern kontrol ved udgangen af den 3-års-periode, der ender i 2009, og at den interne revisionstjeneste bør gøre det samme på kommissionsniveau (47). |
| --- | --- |

2.34.

Kommissionens interne revisionstjeneste konkluderede på baggrund af sin kvalitetskontrol af generaldirektoraternes interne revisionsafdelinger (IAC), at de fleste af dem (45) delvis eller generelt opfyldte (de professionelle) standarder, men at indsatsen for at forbedre det interne revisionsarbejde i Kommissionen skal fortsætte (46). Retten noterer sig resultaterne af denne kontrol og hilser de relevante forslag til forbedringer velkommen, især anbefalingen om, at de interne revisionsafdelinger bør foretage en samlet vurdering af generaldirektoraternes systemer for intern kontrol ved udgangen af den 3-års-periode, der ender i 2009, og at den interne revisionstjeneste bør gøre det samme på kommissionsniveau (47).

| 2.34. | Den interne revisionsenheds rolle er ikke at afgive en årlig udtalelse om generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter (AAR), men at give råd om udarbejdelsen af AAR. Den interne revisionsenhed skal i overensstemmelse med arten og omfanget af sit arbejde i det pågældende år afgive en udtalelse om kontrollens tilstand som et bidrag til udarbejdelsen af AAR (se SEK(2003) 59). |
| --- | --- |

2.34.

Den interne revisionsenheds rolle er ikke at afgive en årlig udtalelse om generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter (AAR), men at give råd om udarbejdelsen af AAR. Den interne revisionsenhed skal i overensstemmelse med arten og omfanget af sit arbejde i det pågældende år afgive en udtalelse om kontrollens tilstand som et bidrag til udarbejdelsen af AAR (se SEK(2003) 59).

Kommissionen har ikke på nuværende tidspunkt planer om at ændre sin kontrolstruktur med hensyn til de interne kontrolenheders rolle.

Spørgsmålet kan tages op igen på et senere tidspunkt, når Kommissionen har fået mere erfaring med den nuværende opbygning af den interne kontrol, idet der også skal tages hensyn til de ressourcer, som kræves.

SAMLET KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 2.35. | Retten konstaterede, at Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer var forbedret yderligere i 2006. Det gælder navnlig udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (punkt 2.7), vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og vurderingen af forbeholdenes effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for i generaldirektørernes erklæringer (punkt 2.9 og 2.12). |
| --- | --- |

2.35.

Retten konstaterede, at Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer var forbedret yderligere i 2006. Det gælder navnlig udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (punkt 2.7), vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og vurderingen af forbeholdenes effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for i generaldirektørernes erklæringer (punkt 2.9 og 2.12).

| 2.36. | Rettens revision viste imidlertid også, at der var vedvarende svagheder i vurderingerne i nogle generaldirektørers årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (punkt 2.13-2.18) og i overvågnings- og kontrolsystemernes funktion (punkt 2.33 og 2.34). |
| --- | --- |

2.36.

Rettens revision viste imidlertid også, at der var vedvarende svagheder i vurderingerne i nogle generaldirektørers årlige aktivitetsrapporter og erklæringer (punkt 2.13-2.18) og i overvågnings- og kontrolsystemernes funktion (punkt 2.33 og 2.34).

| 2.36. | I de årlige aktivitetsrapporter gives der normalt en klar vurdering af, hvor effektive forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne er, og af de korrigerende foranstaltninger, som vil blive truffet for at skabe de nødvendige forbedringer. Grunden til, at generaldirektørernes vurderinger adskiller sig fra Revisionsrettens, f.eks. med hensyn til behovet for forbehold over for de fremsatte forsikringer, er især det flerårige perspektiv i de kontrolsystemer, som er indført inden for hvert politikområde. |
| --- | --- |

2.36.

I de årlige aktivitetsrapporter gives der normalt en klar vurdering af, hvor effektive forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne er, og af de korrigerende foranstaltninger, som vil blive truffet for at skabe de nødvendige forbedringer. Grunden til, at generaldirektørernes vurderinger adskiller sig fra Revisionsrettens, f.eks. med hensyn til behovet for forbehold over for de fremsatte forsikringer, er især det flerårige perspektiv i de kontrolsystemer, som er indført inden for hvert politikområde.

| 2.37. | Retten anbefaler, at Kommissionen fortsat arbejder på at styrke generaldirektoraternes overvågnings- og kontrolsystemer og herunder navnlig: |
| --- | --- |

2.37.

Retten anbefaler, at Kommissionen fortsat arbejder på at styrke generaldirektoraternes overvågnings- og kontrolsystemer og herunder navnlig:

| 2.37. | |
| --- | --- |

2.37.

| a) | sikrer, at de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer indeholder en konsekvent og stringent vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, at vurderingen er udarbejdet under anvendelse af hensigtsmæssige indikatorer for lovlighed og formel rigtighed, og at den er forenelig med forbeholdene (punkt 2.13-2.18) |
| --- | --- |

a)

sikrer, at de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer indeholder en konsekvent og stringent vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, at vurderingen er udarbejdet under anvendelse af hensigtsmæssige indikatorer for lovlighed og formel rigtighed, og at den er forenelig med forbeholdene (punkt 2.13-2.18)

| a) | Kommissionen lovede i sammenfatningen for 2006 at overvåge gennemførelsen af de korrigerende foranstaltninger, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har iværksat for at rette op på de underliggende kontrolsvagheder. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen lovede i sammenfatningen for 2006 at overvåge gennemførelsen af de korrigerende foranstaltninger, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har iværksat for at rette op på de underliggende kontrolsvagheder.

| b) | færdiggør en hensigtsmæssig opfølgning af de relevante foranstaltninger i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol med henblik på at sikre, at de får en reel effekt på overvågnings- og kontrolsystemerne, herunder især at der udarbejdes tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om korrigering af fejl på støttemodtagerniveau (punkt 2.19-2.30) |
| --- | --- |

b)

færdiggør en hensigtsmæssig opfølgning af de relevante foranstaltninger i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol med henblik på at sikre, at de får en reel effekt på overvågnings- og kontrolsystemerne, herunder især at der udarbejdes tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om korrigering af fejl på støttemodtagerniveau (punkt 2.19-2.30)

| b) | Kommissionen vil fremlægge en endelig rapport om gennemførelsen af handlingsplanen i foråret 2008. Rapporten vil komme til at indeholde en første gennemgang af de forskellige aktioners indvirkning på sikkerheden og konklusioner om den fremtidige konsolidering af den integrerede struktur for intern kontrol. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil fremlægge en endelig rapport om gennemførelsen af handlingsplanen i foråret 2008. Rapporten vil komme til at indeholde en første gennemgang af de forskellige aktioners indvirkning på sikkerheden og konklusioner om den fremtidige konsolidering af den integrerede struktur for intern kontrol.

| c) | forbedrer overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet med det formål at mindske risikoen for fejl tilstrækkeligt (punkt 2.33-2.34). |
| --- | --- |

c)

forbedrer overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet med det formål at mindske risikoen for fejl tilstrækkeligt (punkt 2.33-2.34).

| c) | Kommissionen er enig i henstillingen og bestræber sig på at sikre, at kontrolressourcerne anvendes omkostningseffektivt, og at omkostningerne ved kontrollen er rimelige i forhold til den konstaterede fejlprocent, den afskrækkende virkning og andre former for kvalitativt udbytte.
  Kommissionen vil fortsat arbejde på at forbedre overvågnings- og kontrolsystemerne, specielt med henblik på yderligere at mindske risikoen for fejl i de programmer, som medlemsstaterne gennemfører ved delt forvaltning. Hensigten med Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol er at optimere samarbejdet med medlemsstaterne og gøre den samlede kontrolramme mere effektiv. De nye elementer, som er blevet indført i den lovgivningsmæssige ramme for perioden 2007-2013, vil også øge effektiviteten. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen er enig i henstillingen og bestræber sig på at sikre, at kontrolressourcerne anvendes omkostningseffektivt, og at omkostningerne ved kontrollen er rimelige i forhold til den konstaterede fejlprocent, den afskrækkende virkning og andre former for kvalitativt udbytte.

Kommissionen vil fortsat arbejde på at forbedre overvågnings- og kontrolsystemerne, specielt med henblik på yderligere at mindske risikoen for fejl i de programmer, som medlemsstaterne gennemfører ved delt forvaltning. Hensigten med Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol er at optimere samarbejdet med medlemsstaterne og gøre den samlede kontrolramme mere effektiv. De nye elementer, som er blevet indført i den lovgivningsmæssige ramme for perioden 2007-2013, vil også øge effektiviteten.

---

(1)  KOM(2007) 67 af 28.2.2007.

(2)  KOM(2007) 274 af 30.5.2007.

(3)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 1.64.

(4)  På området foranstaltninger udadtil blev der hovedsagelig fundet fejl hos de projektgennemførende organisationer.

(5)  Note fra Kommissionens centrale tjenestegrene (Generalsekretariatet, GD for Budget og GD for Personale og Administration) til generaldirektørerne og afdelingslederne: »Standing instructions for the preparation of the annual activity reports for year 2006« (SEC(2006) 1789 af 19.12.2006).

(6)  Der er tale om en proces, som grupper af generaldirektorater organiserer for at sikre mere konsekvente og sammenhængende forbehold i erklæringerne.

(7)  Især skal der i forbindelse med del 2 om forvaltningssystemer og systemer for intern kontrol anvendes en særlig skabelon (»Internal Control Template« (ICT)) til beskrivelsen af forvaltningen, risikoen og kontrolmiljøets art og karakteristika. Udarbejdelsen af ICT-templates er omfattet af aktion 3 i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol.

(8)  Inden for rammerne af det flerårige mål nr. 4 i sammenfatningen for 2005 (KOM(2006) 277 af 7.6.2006) skal grupperne af generaldirektorater videreudvikle specifikke fælles templates for indikatorer vedrørende lovlighed og formel rigtighed. Ved udgangen af 2006 havde kun gruppen »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« færdiggjort sin oversigt over mål og indikatorer.

(9)  Generaldirektørerne skal give en samlet oversigt over forbeholdenes kombinerede effekt på erklæringerne som helhed og nå til en klar konklusion om, hvorvidt det i lyset af disse forbehold er muligt at give den nødvendige sikkerhed i erklæringerne.

(10)  Med hensyn til væsentlighedskriterierne og/eller forbeholdene (definition og/eller effekt) i DAS-sammenhæng, kan der stadig ske forbedringer i følgende generaldirektorater: GD for Uddannelse og Kultur, GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender, GD for Miljø, EPSO/EAS, Eurostat og GD for Fiskeri og Maritime Anliggender.

(11)  Selv om generaldirektoraterne ikke anvendte deres template for intern kontrol på en harmoniseret måde (jf. punkt 2.7).

(12)  Rettens detaljerede analyse viser, at 6 af forbeholdene vedrørende 2006 er nye, mens 14 er gengangere. Imidlertid er det f.eks. sådan, at forbeholdet vedrørende Den Europæiske Socialfond (ESF) nu omfatter otte medlemsstater/regioner i stedet for én.

(13)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 1.67, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 1.67, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 2.17.

(14)  Rettens opfattelse af disse forbeholds betydning for generaldirektørens erklæring:

A: rimelig sikkerhed — ingen eller kun ubetydelige forbehold for, at de interne kontrolstandarder sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

B: rimelig sikkerhed — med forbehold — for, at systemerne for intern kontrol sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (fejl < 2 % eller systemsvagheder, hvis finansielle indvirkning < 10 % af det pågældende budget).

C: ingen sikkerhed (fejl > 2 % eller systemsvagheder, hvis finansielle indvirkning > 10 % af det pågældende budget).

(15)  Den årlige aktivitetsrapports anvendelighed som bevis for Rettens revisionskonklusioner:

A: tilstrækkelig som bevis for Rettens DAS-konklusioner (klar og utvetydig).

B: tilstrækkelig som bevis for Rettens DAS-konklusioner efter korrektioner (der er uvæsentlige unøjagtigheder, eller der mangler oplysninger af mindre betydning).

C: utilstrækkelig som bevis for Rettens DAS-konklusioner (der er væsentlige unøjagtigheder, eller der mangler oplysninger af væsentlig betydning: f.eks. er der ikke taget hensyn til problemer vedrørende delt forvaltning, oplysningerne dækker det foregående regnskabsår, er ikke kvantificerede eller kan ikke anvendes).

(16)  Er dog medtaget medtaget i de årlige aktivitetsrapporter.

(17)  Gælder for de landbrugsudgifter, hvor IFKS er anvendt korrekt.

(18)  Gælder for de landbrugsudgifter, som ikke er omfattet af IFKS, eller hvor IFKS ikke er anvendt korrekt.

Kilde: Revisionsretten.

(19)  Undtagen Sapard.

(20)  For eksempel for EUGFL, Garantisektionen: 1. obligatorisk administrativ struktur på medlemsstatsniveau, 2. detaljerede systemer for kontrol og afskrækkende sanktioner, 3. efterfølgende kontrol, 4. regnskabsafslutningsprocedurer.

(21)  For eksempel regnskabsafslutningsprocedurer (jf punkt 5.56-5.64) og efterfølgende kontrol af betalinger (jf. punkt 5.48-5.53).

(22)  Med hensyn til EFRU viser Rettens analyse af den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik, at der i udtalelsen er taget forbehold på grund af væsentlige mangler, som påvirker centrale elementer i systemet i Den Tjekkiske Republik, Irland, Grækenland, Spanien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene og Slovakiet. Desuden er der taget forbehold vedrørende Slovenien på grund af begrænsninger i revisionens omfang. Med hensyn til Samhørighedsfonden er der i udtalelsen taget forbehold på grund af væsentlige mangler, som påvirker centrale elementer i systemet i Den Tjekkiske Republik, Irland, Spanien, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Portugal og Slovakiet. Vedrørende afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999 gives der endvidere ingen præcise oplysninger om beløbet for de konstaterede uregelmæssigheder og om de procedurer for finansiel korrektion, der er blevet iværksat.

(23)  Med hensyn til Den Europæiske Socialfond (ESF) viser Rettens analyse af den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, at nationale/regionale systemer, der dækkede 73,39 % af 2006-betalingerne, efter generaldirektoratets mening gav rimelig sikkerhed, men med begrænsninger.

(24)  De eneste undtagelser er Kontoret for Europapolitisk Rådgivning, GD for Budget, GD for Informatik, EPSO/EAS, Eurostat, GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Luxembourg, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder og Generalsekretariatet, og gælder således ingen af de tjenestegrene, som har de største udgifter.

(25)  KOM(2007) 86 af 7.3.2007.

(26)  KOM(2006) 9 af 17.1.2006.

(27)  Der skal fortsat tages hensyn til målet om forenkling i forbindelse med gennemførelsen/fortolkningen af retsgrundlaget.

Kilde: Revisionsretten.

(28)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 2.3 og 2.24.

(29)  Se KOM(2006) 9 endelig af 17.1.2006.

(30)  11 af dem er helt eller delvist gennemført.

(31)  Især de flerårige mål i bilag 1 til sammenfatningen for 2005 (KOM(2006) 277 af 7.6.2006), som også omfatter igangværende aktioner fra tidligere sammenfatninger, f.eks. mål nr. 1 om at indføre et effektivt system for intern kontrol og sikre ejerskab af koncepter og processer for intern kontrol på alle niveauer i generaldirektoraterne og tjenestegrenene, mål nr. 2 om at styrke Kommissionens regnskabspligt og ansvarlighed ved hjælp af årlige aktivitetsrapporter og en sammenfatning af disse, som bygger solidt på erklæringer fra lederne, mål nr. 3 om at indføre en effektiv og omfattende risikostyring, mål nr. 4 om at gøre mål og indikatorer til et politisk og forvaltningsmæssigt redskab, mål nr. 5 om at sikre en smidig implementering af accepterede anbefalinger om intern kontrol, mål nr. 8 om at sikre en stærk opfølgning af handlingsplaner, der vedrører udtrykte forbehold, især med henblik på de fremskridt, der skulle gøres i 2006, mål nr. 9 om at styrke regnskabspligt og ansvarlighed ved at etablere en omfattende integreret struktur for intern kontrol, mål nr. 10 om at forbedre produktiviteten og styrke regnskabspligt og ansvarlighed ved at sikre proportionalitet og en hensigtsmæssig balance mellem forudgående og efterfølgende kontrol samt ved yderligere harmonisering og bedre fokusering af den efterfølgende kontrol, og mål nr. 12 om at gøre den finansielle forvaltning mere produktiv ved hjælp af forenklinger. Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1 104, og årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 1.76.

(32)  Inddrivelser i form af korrektioner med faste satser eller faste beløb, som betales af medlemsstaterne på grund af svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne, eller spontane tilbagebetalinger, som modtagerne/støttemodtagerne foretager, er derfor ikke direkte relevante i forbindelse med påvisning af, hvor effektive overvågnings- og kontrolsystemerne er på modtager-/støttemodtagerniveau.

(33)  Forordning (EF) nr. 1978/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 89).

(34)

| a) | Aktion 96 »En mere effektiv forvaltning af geninddrivningen af uretmæssigt udbetalte beløb« i hvidbogen (KOM(2000) 200 af 1.3.2000) |
| --- | --- |

a)

Aktion 96 »En mere effektiv forvaltning af geninddrivningen af uretmæssigt udbetalte beløb« i hvidbogen (KOM(2000) 200 af 1.3.2000)

| b) | aktion nr. 5.3.2A: »Inddrivelse af forfaldne beløb [...] skal behandles i den årlige forvaltningsplan [og der skal opstilles] hensigtsmæssige resultatindikatorer [...]« og 5.3.2B: »Generaldirektoratet for Budget vil føre tilsyn med behandlingen af de ophobede inddrivelsessager ved at udvikle [...] informationssystemer, som regelmæssigt forsyner de anvisningsberettigede med pålidelige statistiske oplysninger/indikatorer til forvaltningsformål, og som gør det muligt at danne sig et overblik over hele Kommissionens samlede resultater og effektivitet i sammenfatningen« for 2002 (KOM(2003) 391 af 9.7.2003) og |
| --- | --- |

b)

aktion nr. 5.3.2A: »Inddrivelse af forfaldne beløb [...] skal behandles i den årlige forvaltningsplan [og der skal opstilles] hensigtsmæssige resultatindikatorer [...]« og 5.3.2B: »Generaldirektoratet for Budget vil føre tilsyn med behandlingen af de ophobede inddrivelsessager ved at udvikle [...] informationssystemer, som regelmæssigt forsyner de anvisningsberettigede med pålidelige statistiske oplysninger/indikatorer til forvaltningsformål, og som gør det muligt at danne sig et overblik over hele Kommissionens samlede resultater og effektivitet i sammenfatningen« for 2002 (KOM(2003) 391 af 9.7.2003) og

| c) | opfølgningen af ovenstående i mål nr. 5 i sammenfatningen for 2004 (KOM(2005) 256 af 15.6.2006) og mål nr. 4 i sammenfatningen for 2005 (KOM(2006) 277 af 7.6.2006) om at gøre mål og indikatorer til et politisk og forvaltningsmæssigt redskab. |
| --- | --- |

c)

opfølgningen af ovenstående i mål nr. 5 i sammenfatningen for 2004 (KOM(2005) 256 af 15.6.2006) og mål nr. 4 i sammenfatningen for 2005 (KOM(2006) 277 af 7.6.2006) om at gøre mål og indikatorer til et politisk og forvaltningsmæssigt redskab.

(35)  Jf. f.eks. det finansielle forbehold vedrørende diverse debitorer i Rettens revisionserklæringer for regnskabsårene 2004, 2003 og 2002 samt punkt 6.41 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

(36)  Standard nr. 11 »Risikoanalyse og -styring«, nr. 12 »Tilstrækkelig ledelsesinformation«, nr. 14 »Rapportering af fejl«, nr. 17 »Overvågning«, nr. 18 »Registrering af undtagelser«, nr. 20 »Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«, nr. 21 »Revisionsrapporter« og nr. 22 »Intern revisionsfunktion«.

(37)  GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Samarbejdskontoret EuropeAid, GD for Budget, GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender, GD for Humanitær Bistand, GD for Udvidelse, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, GD for Fiskeri og Maritime Anliggender, GD for Informationssamfundet og Medier, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Bruxelles, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Luxembourg, Publikationskontoret, GD for Regionalpolitik, GD for Eksterne Forbindelser, GD for Forskning og GD for Energi og Transport.

(38)  Den umiddelbare, direkte effekt af standarderne for intern kontrol afhænger af, hvilken form for forvaltning af budgetgennemførelsen der er tale om. For landbrugsforanstaltningernes og strukturfondenes vedkommende — hvor det er de nationale eller regionale myndigheder, der står for den daglige forvaltning — omfatter Kommissionens interne kontroller f.eks. også overvågning af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne.

(39)  Antallet af basiskrav var steget fra 75 til 79. I ni af de valgte basiskrav for 2006 var der foretaget mindre ændringer i forhold til 2005.

(40)  IAS’ revisorer konstaterede, at der var sket betydelige forbedringer i systemerne for intern kontrol på mange områder. Der er imidlertid fortsat mange svagheder, og der er behov for en større indsats. De områder, hvor der kan ske forbedringer, er f.eks. efterfølgende kontroller og kontraktforvaltning.

(41)  KOM(2007) 280 af 30.5.2007.

(42)  Der gives særskilte oplysninger for Kommissionen og andre niveauer, når det er relevant.

(43)  Jf. begrænsningerne i revisionens omfang i punkt 4.3, 4,4 og 4,7.

(44)  Vurderingen er begrænset til overvågnings- og kontrolsystemernes funktion i Kommissionen.

Kilde: Revisionsretten.

(45)  De krav, der ligger til grund for IAC, er fastsat i intern kontrol-standard nr. 22.

(46)  Øget professionalisme og koordinering af revisionsplanlægningsprocessen.

(47)  Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 1.76.

KAPITEL 3

Budgetforvaltning

INDHOLD

| 3.1-3.2 | Indledning |
| --- | --- |

3.1-3.2

| 3.3-3.15 | Bemærkninger |
| --- | --- |

3.3-3.15

| 3.3-3.6 | Ændringsbudgetter annullerer forhøjelsen af betalingsbevillingerne |
| --- | --- |

3.3-3.6

| 3.7-3.11 | De uindfriede budgetforpligtelser steg yderligere |
| --- | --- |

3.7-3.11

| 3.12 | Der blev udbetalt færre midler fra Samhørighedsfonden end forventet |
| --- | --- |

3.12

| 3.13-3.14 | År n + 2-reglen førte kun til få frigørelser |
| --- | --- |

3.13-3.14

| 3.15 | Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning er blevet bedre, men informationsniveauet er uensartet |
| --- | --- |

3.15

| 3.16-3.21 | Konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

3.16-3.21

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | I dette kapitel analyseres en række spørgsmål om gennemførelsen af EU's almindelige budget i 2006, det sidste år af de finansielle overslag for 2000-2006. Kapitlet omhandler især den høje udnyttelse af bevillingerne, ændringsbudgetterne, de stigende uindfriede budgetforpligtelser og effekten af, at udgifterne fra Samhørighedsfonden var lavere end forventet. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

I dette kapitel analyseres en række spørgsmål om gennemførelsen af EU's almindelige budget i 2006, det sidste år af de finansielle overslag for 2000-2006. Kapitlet omhandler især den høje udnyttelse af bevillingerne, ændringsbudgetterne, de stigende uindfriede budgetforpligtelser og effekten af, at udgifterne fra Samhørighedsfonden var lavere end forventet.

| 3.2. | Mere detaljerede oplysninger om budgettets struktur og gennemførelse — især om betalingernes og forpligtelsernes betydning og om forholdet mellem dem — findes i
  bilag I
  til denne årsberetning. |
| --- | --- |

3.2.

Mere detaljerede oplysninger om budgettets struktur og gennemførelse — især om betalingernes og forpligtelsernes betydning og om forholdet mellem dem — findes i
  bilag I
  til denne årsberetning.

BEMÆRKNINGER

Ændringsbudgetter annullerer forhøjelsen af betalingsbevillingerne

| 3.3. | De samlede bevillinger til forpligtelser (122,8 milliarder euro) og til betalinger (111,2 milliarder euro) i 2006 var henholdsvis 4,1 % og 1,6 % højere end i 2005. Samlet lå bevillingerne til forpligtelser og bevillingerne til betalinger henholdsvis 0,7 milliarder euro og 7,9 milliarder euro under de lofter, der er fastsat i de finansielle overslag. |
| --- | --- |

3.3.

De samlede bevillinger til forpligtelser (122,8 milliarder euro) og til betalinger (111,2 milliarder euro) i 2006 var henholdsvis 4,1 % og 1,6 % højere end i 2005. Samlet lå bevillingerne til forpligtelser og bevillingerne til betalinger henholdsvis 0,7 milliarder euro og 7,9 milliarder euro under de lofter, der er fastsat i de finansielle overslag.

| 3.4. | Ved de seks ændringsbudgetter, der blev vedtaget i årets løb, blev bevillingerne til forpligtelser samlet reduceret med 0,6 milliarder euro, og bevillingerne til betalinger blev reduceret med 4,6 milliarder euro. Sidstnævnte reduktion var hovedsagelig en reaktion på, at betalingerne var lavere end forventet vedrørende landbrug (0,9 milliarder euro) og strukturforanstaltninger (3,3 milliarder euro). En sådan reduktion af bevillinger til betalinger er et udtryk for god budgetforvaltning, da den reducerer budgetoverskuddet (1) med det samme beløb (og gør det muligt at betale egne indtægter tilbage til medlemsstaterne). |
| --- | --- |

3.4.

Ved de seks ændringsbudgetter, der blev vedtaget i årets løb, blev bevillingerne til forpligtelser samlet reduceret med 0,6 milliarder euro, og bevillingerne til betalinger blev reduceret med 4,6 milliarder euro. Sidstnævnte reduktion var hovedsagelig en reaktion på, at betalingerne var lavere end forventet vedrørende landbrug (0,9 milliarder euro) og strukturforanstaltninger (3,3 milliarder euro). En sådan reduktion af bevillinger til betalinger er et udtryk for god budgetforvaltning, da den reducerer budgetoverskuddet (1) med det samme beløb (og gør det muligt at betale egne indtægter tilbage til medlemsstaterne).

| 3.4. | Kommissionen er i gang med at reducere underudnyttelsen til mindst muligt gennem aktiv budgetforvaltning. Ved hjælp af varslingssystemet vedrørende budgetprognoser kan der opspores potentielle problemer på et tidligt tidspunkt. Ved uforudsete begivenheder benyttes der ændringsbudgetter som anbefalet af Retten. Som et resultat af denne fremgangsmåde har gennemførelsesraten for endelige betalinger været støt stigende og er nu tæt på 100 %. |
| --- | --- |

3.4.

Kommissionen er i gang med at reducere underudnyttelsen til mindst muligt gennem aktiv budgetforvaltning. Ved hjælp af varslingssystemet vedrørende budgetprognoser kan der opspores potentielle problemer på et tidligt tidspunkt. Ved uforudsete begivenheder benyttes der ændringsbudgetter som anbefalet af Retten. Som et resultat af denne fremgangsmåde har gennemførelsesraten for endelige betalinger været støt stigende og er nu tæt på 100 %.

| 3.5. | Budgetresultatet for 2005 gives i
  tavle III og IV
  i
  bilag I
  . De viser følgende: |
| --- | --- |

3.5.

Budgetresultatet for 2005 gives i
  tavle III og IV
  i
  bilag I
  . De viser følgende:

| 3.5. | |
| --- | --- |

3.5.

| — | Udnyttelsesgraden for såvel forpligtelser som betalinger — henholdsvis 99 % og 96 % — var den samme som i 2005. |
| --- | --- |

—

Udnyttelsesgraden for såvel forpligtelser som betalinger — henholdsvis 99 % og 96 % — var den samme som i 2005.

| — | Vedrørende strukturforanstaltninger førte reduktionen af betalingsbevillingerne på 3,3 milliarder euro (hvilket var mere end årets budgetforhøjelse på dette område) til en endelig udnyttelsesgrad på 99 %. Uden ændringsbudgettet ville udnyttelsesgraden have været 90 %. De væsentligste årsager til, at denne reduktion blev foretaget, var tilbageholdelsen af betalingsanmodninger i Spanien og tilbageholdelsen af betalinger til Det Forenede Kongerige på grund af svagheder i disse landes forvaltnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

—

Vedrørende strukturforanstaltninger førte reduktionen af betalingsbevillingerne på 3,3 milliarder euro (hvilket var mere end årets budgetforhøjelse på dette område) til en endelig udnyttelsesgrad på 99 %. Uden ændringsbudgettet ville udnyttelsesgraden have været 90 %. De væsentligste årsager til, at denne reduktion blev foretaget, var tilbageholdelsen af betalingsanmodninger i Spanien og tilbageholdelsen af betalinger til Det Forenede Kongerige på grund af svagheder i disse landes forvaltnings- og kontrolsystemer.

| — | I den forbindelse og med de lavere end forventede betalinger i EU-10 ville de oprindeligt tilgængelige betalingsbevillinger være blevet fuldt udnyttet ifølge Kommissionens overslag. |
| --- | --- |

—

I den forbindelse og med de lavere end forventede betalinger i EU-10 ville de oprindeligt tilgængelige betalingsbevillinger være blevet fuldt udnyttet ifølge Kommissionens overslag.

| — | 2,7 milliarder euro i uudnyttede betalingsbevillinger blev ikke annulleret, men fremført fra 2006 til 2007. Det var samme beløb som det, der blev fremført fra 2005 til 2006. |
| --- | --- |

—

2,7 milliarder euro i uudnyttede betalingsbevillinger blev ikke annulleret, men fremført fra 2006 til 2007. Det var samme beløb som det, der blev fremført fra 2005 til 2006.

| — | Årets budgetoverskud var 1,9 milliarder euro, hvilket var mindre end i 2005 (2,4 milliarder euro). |
| --- | --- |

—

Årets budgetoverskud var 1,9 milliarder euro, hvilket var mindre end i 2005 (2,4 milliarder euro).

| 3.6. | De detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2006 findes i Kommissionens »Report on budgetary and financial management — Financial year 2006« (2) (jf. punkt 3.15). |
| --- | --- |

3.6.

De detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2006 findes i Kommissionens »Report on budgetary and financial management — Financial year 2006« (2) (jf. punkt 3.15).

De uindfriede budgetforpligtelser steg yderligere

| 3.7. | De uindfriede budgetforpligtelser — uudnyttede forpligtelser, der fremføres med henblik på anvendelse i senere år, hovedsagelig i forbindelse med flerårige programmer — steg med 12,6 milliarder euro (10,6 %) til 131,6 milliarder euro (jf.
  tabel 3.1
  ). Ca. 90 % af stigningen (og 71 % af det samlede beløb) vedrørte strukturforanstaltninger, og heraf vedrørte 23 % (2,9 milliarder euro) Samhørighedsfonden (jf. punkt 3.12). |
| --- | --- |

3.7.

De uindfriede budgetforpligtelser — uudnyttede forpligtelser, der fremføres med henblik på anvendelse i senere år, hovedsagelig i forbindelse med flerårige programmer — steg med 12,6 milliarder euro (10,6 %) til 131,6 milliarder euro (jf.
  tabel 3.1
  ). Ca. 90 % af stigningen (og 71 % af det samlede beløb) vedrørte strukturforanstaltninger, og heraf vedrørte 23 % (2,9 milliarder euro) Samhørighedsfonden (jf. punkt 3.12).

| 3.7. | Som Retten påpeger i punkt 3.10 er ophobning af uindfriede forpligtelser i en given periode for finansielle overslag en naturlig konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger, hvor forpligtelserne indgås i perioden, mens betalingerne kan fortsætte efter periodens udløb. |
| --- | --- |

3.7.

Som Retten påpeger i punkt 3.10 er ophobning af uindfriede forpligtelser i en given periode for finansielle overslag en naturlig konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger, hvor forpligtelserne indgås i perioden, mens betalingerne kan fortsætte efter periodens udløb.

| 3.8. | 2006 var det sidste år i programmeringsperioden 2000-2006: Ved udgangen af året var alle forpligtelserne for perioden indgået. De uindfriede budgetforpligtelser ved udgangen af 2006 er således alle de resterende betalinger, der skal foretages i løbet af de næste få år (3). De svarer til 28 % af det samlede beløb på de berørte udgiftsområder i de finansielle overslag for hele perioden. |
| --- | --- |

3.8.

2006 var det sidste år i programmeringsperioden 2000-2006: Ved udgangen af året var alle forpligtelserne for perioden indgået. De uindfriede budgetforpligtelser ved udgangen af 2006 er således alle de resterende betalinger, der skal foretages i løbet af de næste få år (3). De svarer til 28 % af det samlede beløb på de berørte udgiftsområder i de finansielle overslag for hele perioden.

Tabel 3.1 — Udviklingen i saldoen for uindfriede forpligtelser 2006

| | Fordelt på bevillingsart | I alt | Landbrug | Strukturforanstaltninger | Interne politikker | Foranstaltninger udadtil | Administration | Reserver | Førtiltrædelsesstrategi | Kompensation | Afrunding |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeopdelte bevillinger | Opdelte bevillinger |
| Fremførte forpligtelser |
| Saldo fremført fra foregående år | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 597 | 12 387 | 820 | | 7 710 | | –1 |
| Betalinger | –1 006 | –43 576 | –44 582 | –1 797 | –31 567 | –4 804 | –3 561 | – 703 | | –2 150 | | |
| Frigørelser | –56 | –1 674 | –1 730 | –18 | – 707 | – 430 | – 311 | –13 | | – 250 | | –1 |
| Bortfald | – 163 | | – 163 | –42 | –5 | –23 | –21 | –70 | | –4 | | 2 |
| Forpligtelser indgået i 2006 |
| Indgåede forpligtelser | 56 465 | 64 595 | 121 060 | 49 865 | 44 579 | 10 195 | 5 867 | 6 675 | 128 | 2 678 | 1 074 | –1 |
| Betalinger | –55 334 | –6 660 | –61 994 | –48 001 | – 832 | –4 210 | –1 626 | –5 997 | – 128 | – 126 | –1 074 | |
| Bortfald | –15 | | –15 | | –2 | –7 | –2 | –4 | | –1 | | 1 |
| Afrunding | –1 | | –1 | | 1 | | 1 | –1 | | | | –2 |
| Uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2006 | 1 144 | 130 511 | 131 655 | 1 870 | 93 171 | 15 318 | 12 734 | 707 | 0 | 7 857 | 0 | –2 |
| Kilde: Årsregnskabet for 2006. |

Fordelt på bevillingsart

I alt

Landbrug

Strukturforanstaltninger

Interne politikker

Foranstaltninger udadtil

Administration

Reserver

Førtiltrædelsesstrategi

Kompensation

Afrunding

Ikkeopdelte bevillinger

Opdelte bevillinger

Fremførte forpligtelser

Saldo fremført fra foregående år

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 597

12 387

820

7 710

–1

Betalinger

–1 006

–43 576

–44 582

–1 797

–31 567

–4 804

–3 561

– 703

–2 150

Frigørelser

–56

–1 674

–1 730

–18

– 707

– 430

– 311

–13

– 250

–1

Bortfald

– 163

– 163

–42

–5

–23

–21

–70

–4

2

Forpligtelser indgået i 2006

Indgåede forpligtelser

56 465

64 595

121 060

49 865

44 579

10 195

5 867

6 675

128

2 678

1 074

–1

Betalinger

–55 334

–6 660

–61 994

–48 001

– 832

–4 210

–1 626

–5 997

– 128

– 126

–1 074

Bortfald

–15

–15

–2

–7

–2

–4

–1

1

Afrunding

–1

–1

1

1

–1

–2

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2006

1 144

130 511

131 655

1 870

93 171

15 318

12 734

707

0

7 857

0

–2

Kilde: Årsregnskabet for 2006.

| 3.9. | Saldoen for uindfriede budgetforpligtelser ved udgangen af 2006 svarede til 2,6 års betalinger og 2,0 års forpligtelser med det tempo, der blev anvendt i 2006. Det er henholdsvis 30 % og 38 % mere end på det tilsvarende tidspunkt i den foregående cyklus (dvs. i 1999, som var det sidste år i perioden 1994-1999), og de uindfriede budgetforpligtelser er således relativt højere. |
| --- | --- |

3.9.

Saldoen for uindfriede budgetforpligtelser ved udgangen af 2006 svarede til 2,6 års betalinger og 2,0 års forpligtelser med det tempo, der blev anvendt i 2006. Det er henholdsvis 30 % og 38 % mere end på det tilsvarende tidspunkt i den foregående cyklus (dvs. i 1999, som var det sidste år i perioden 1994-1999), og de uindfriede budgetforpligtelser er således relativt højere.

| 3.10. | Uindfriede budgetforpligtelser opstår som en naturlig konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger, hvor det tager nogle år at gennemføre udgiftsprogrammerne, og forpligtelserne somme tider indgås flere år før, de tilsvarende betalinger foretages. Når der er tale om underudnyttelse — som det i betydeligt omfang var tilfældet mellem 1999 og 2003 (4) og i den aktuelle sammenhæng er tilfældet i forbindelse med udgifterne til strukturforanstaltninger i de nye medlemsstater (jf. punkt 3.12) — bortfalder de uudnyttede betalingsbevillinger, men de uudnyttede forpligtelser fremføres i en vis periode, før de frigøres (jf. punkt 3.13). Siden 1994 har forpligtelserne i gennemsnit været 21 % højere end betalingerne (jf.
  figur 3.1
  ). Det fører til en større ophobning end forventet af uindfriede forpligtelser, som hvert år kumuleres. |
| --- | --- |

3.10.

Uindfriede budgetforpligtelser opstår som en naturlig konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger, hvor det tager nogle år at gennemføre udgiftsprogrammerne, og forpligtelserne somme tider indgås flere år før, de tilsvarende betalinger foretages. Når der er tale om underudnyttelse — som det i betydeligt omfang var tilfældet mellem 1999 og 2003 (4) og i den aktuelle sammenhæng er tilfældet i forbindelse med udgifterne til strukturforanstaltninger i de nye medlemsstater (jf. punkt 3.12) — bortfalder de uudnyttede betalingsbevillinger, men de uudnyttede forpligtelser fremføres i en vis periode, før de frigøres (jf. punkt 3.13). Siden 1994 har forpligtelserne i gennemsnit været 21 % højere end betalingerne (jf.
  figur 3.1
  ). Det fører til en større ophobning end forventet af uindfriede forpligtelser, som hvert år kumuleres.

| 3.9-3.10. | Kommissionen benytter også forholdet mellem uindfriede forpligtelser og gennemsnitlige årlige forpligtelser, som er mindre påvirket af forskudsbetalinger og engangsarrangementer. Dette forhold har været på ca. 2 års forpligtelser (2,1 i 2006), hvilket er normalt med anvendelsen af n + 2-reglen. |
| --- | --- |

3.9-3.10.

Kommissionen benytter også forholdet mellem uindfriede forpligtelser og gennemsnitlige årlige forpligtelser, som er mindre påvirket af forskudsbetalinger og engangsarrangementer. Dette forhold har været på ca. 2 års forpligtelser (2,1 i 2006), hvilket er normalt med anvendelsen af n + 2-reglen.

År 1999 var fire år efter udvidelsen af Unionen fra 12 til 15 medlemsstater, mens 2006 var to år efter tiltrædelsen af 10 nye medlemsstater. For det andet har der også været en tendens til stigning i uindfriede forpligtelser i forhold til den foregående periode på grund af omstillingen i forpligtelses- og betalingssystemet (forpligtelserne blev indgået automatisk hvert år i perioden 2000-2006 i stedet for at afhænge af fremskridtene med gennemførelsen som i 1994-1999, og betalinger og tilbagebetalinger i stedet for forskud). Ophobningen af forpligtelser i perioden er normal under disse omstændigheder.

Image

| 3.11. | Som nævnt i punkt 3.7 vedrører hovedparten af de uindfriede forpligtelser strukturforanstaltninger — strukturfondene og Samhørighedsfonden. De uindfriede forpligtelser vedrørende strukturfondenes programmer i perioden 2000-2006 beløb sig til 76,9 milliarder euro, svarende til 2,6 års betalinger med betalingstempoet i 2006 (jf.
  figur 3.2
  ). Det er et forholdsmæssigt fald fra 3,6 års betalinger ved udgangen af 2005. Modtagerne af midler fra fondene kan afholde betalinger indtil udgangen af 2008 (5). Erfaringerne viser imidlertid, at udgifterne naturligt løjer af hen imod afslutningen. Der er derfor en risiko for, at man bliver nødt til at frigøre midlerne efter år n + 2-reglen (jf. punkt 3.13). Faktisk blev der udbetalt lidt mindre i 2006 end i 2005, selv om budgettet var forhøjet (6). |
| --- | --- |

3.11.

Som nævnt i punkt 3.7 vedrører hovedparten af de uindfriede forpligtelser strukturforanstaltninger — strukturfondene og Samhørighedsfonden. De uindfriede forpligtelser vedrørende strukturfondenes programmer i perioden 2000-2006 beløb sig til 76,9 milliarder euro, svarende til 2,6 års betalinger med betalingstempoet i 2006 (jf.
  figur 3.2
  ). Det er et forholdsmæssigt fald fra 3,6 års betalinger ved udgangen af 2005. Modtagerne af midler fra fondene kan afholde betalinger indtil udgangen af 2008 (5). Erfaringerne viser imidlertid, at udgifterne naturligt løjer af hen imod afslutningen. Der er derfor en risiko for, at man bliver nødt til at frigøre midlerne efter år n + 2-reglen (jf. punkt 3.13). Faktisk blev der udbetalt lidt mindre i 2006 end i 2005, selv om budgettet var forhøjet (6).

| 3.11. | Det lille fald i betalingerne i 2006 sammenlignet med 2005 var ikke knyttet til udløbet af programperioden. De foreliggende oplysninger om tendenser i programmernes gennemførelse i programperioden 2000-2006 antyder ikke, at tempoet skulle være faldet i væsentlig grad. |
| --- | --- |

3.11.

Det lille fald i betalingerne i 2006 sammenlignet med 2005 var ikke knyttet til udløbet af programperioden. De foreliggende oplysninger om tendenser i programmernes gennemførelse i programperioden 2000-2006 antyder ikke, at tempoet skulle være faldet i væsentlig grad.

Image

Der blev udbetalt færre midler fra Samhørighedsfonden end forventet

| 3.12. | Udnyttelsesgraden for Samhørighedsfonden var lavere end forventet i de nye medlemsstater, fordi de havde problemer med at absorbere midlerne. Ved et ændringsbudget blev betalingsbevillingerne reduceret med 0,5 milliarder euro, og de uindfriede budgetforpligtelser steg fra 12,5 milliarder euro i 2005 til 15,4 milliarder euro ved udgangen af 2006 (jf.
  figur 3.3
  ), hvilket svarer til 5,1 års betalinger med betalingstempoet i 2006. Det er derfor sandsynligt, at de tilsvarende betalinger vil fortsætte langt ind i perioden 2007-2013, hvor medlemsstaterne også skal oprette nye programmer og absorbere de dermed forbundne yderligere midler. |
| --- | --- |

3.12.

Udnyttelsesgraden for Samhørighedsfonden var lavere end forventet i de nye medlemsstater, fordi de havde problemer med at absorbere midlerne. Ved et ændringsbudget blev betalingsbevillingerne reduceret med 0,5 milliarder euro, og de uindfriede budgetforpligtelser steg fra 12,5 milliarder euro i 2005 til 15,4 milliarder euro ved udgangen af 2006 (jf.
  figur 3.3
  ), hvilket svarer til 5,1 års betalinger med betalingstempoet i 2006. Det er derfor sandsynligt, at de tilsvarende betalinger vil fortsætte langt ind i perioden 2007-2013, hvor medlemsstaterne også skal oprette nye programmer og absorbere de dermed forbundne yderligere midler.

| 3.12. | Kommissionen henviser til sine bemærkninger i punkt 3.9 om forholdet mellem uindfriede forpligtelser og gennemsnitlige årlige forpligtelser. For samhørighedsfonden var dette forhold 3,9 ved udgangen af 2006. |
| --- | --- |

3.12.

Kommissionen henviser til sine bemærkninger i punkt 3.9 om forholdet mellem uindfriede forpligtelser og gennemsnitlige årlige forpligtelser. For samhørighedsfonden var dette forhold 3,9 ved udgangen af 2006.

Profilen for Samhørighedsfondens udnyttelse i EU-10 var baseret på de afgørelser, der var truffet af Det Europæiske Råd i København i 2002. Samhørighedsfondens udnyttelse i EU-10 blev begrænset ikke blot af absorptionsproblemer i starten, men også af den relativt lange tid, det tog at gennemføre infrastrukturprojekter. Udnyttelsesgraden i EU-10 forventes dog at stige i løbet af de næste år. De fleste projekter har gennemførelsesfrist ved udgangen af 2010, og hovedparten forventes afsluttet i 2011 og 2012. I perioden 2007-2013 vil Samhørighedsfondens projekter have en kortere gennemførelsestid, da n + 2/n + 3-reglen vil blive anvendt på dem (se også Rettens bemærkninger i punkt 3.14).

Image

År n + 2-reglen førte kun til få frigørelser

| 3.13. | Uindfriede forpligtelser for strukturfondene (men ikke Samhørighedsfonden) er omfattet af år n + 2-reglen, som fastsætter, at en forpligtelse bortfalder, hvis den ikke har givet anledning til betalinger inden udgangen af det andet år efter det år, hvor forpligtelsen blev indgået. Medlemsstaterne bliver advaret om denne risiko, så de kan sætte fokus på de områder, hvor gennemførelsen halter bagefter. Det samlede beløb, der i 2006 blev frigjort som følge af år n + 2-reglen, var 217 millioner euro (286 millioner euro i 2005). Sammenholdt med de gennemsnitlige årlige forpligtelser frigøres der stadig kun få forpligtelser (ca. 0,7 %). |
| --- | --- |

3.13.

Uindfriede forpligtelser for strukturfondene (men ikke Samhørighedsfonden) er omfattet af år n + 2-reglen, som fastsætter, at en forpligtelse bortfalder, hvis den ikke har givet anledning til betalinger inden udgangen af det andet år efter det år, hvor forpligtelsen blev indgået. Medlemsstaterne bliver advaret om denne risiko, så de kan sætte fokus på de områder, hvor gennemførelsen halter bagefter. Det samlede beløb, der i 2006 blev frigjort som følge af år n + 2-reglen, var 217 millioner euro (286 millioner euro i 2005). Sammenholdt med de gennemsnitlige årlige forpligtelser frigøres der stadig kun få forpligtelser (ca. 0,7 %).

| 3.13. | Formålet med n + 2-reglen er at fremme gennemførelsen. Når der kun er få forpligtelser, der bortfalder, tyder det på, at reglen fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

3.13.

Formålet med n + 2-reglen er at fremme gennemførelsen. Når der kun er få forpligtelser, der bortfalder, tyder det på, at reglen fungerer efter hensigten.

Reglen har vist sig at være effektiv til at forbedre den økonomiske forvaltning af midlerne og mindske tabene (frigjorte beløb) sammenholdt med det tidligere system, hvor frigørelsen kun fandt sted ved afslutningen.

| 3.14. | Retten bemærker, at der i den nye programmeringsperiode 2007-2013 er foretaget en ændring, som indebærer, at nogle medlemsstater (7) får et ekstra år (n + 3) til at anmode om betaling vedrørende forpligtelserne. Samtidig vil Samhørighedsfonden blive omfattet af n + 2/n + 3-reglen. Den første ændring kan potentielt føre til en yderligere stigning i de uindfriede budgetforpligtelser, men denne effekt vil sandsynligvis blive mindsket af den anden ændring. |
| --- | --- |

3.14.

Retten bemærker, at der i den nye programmeringsperiode 2007-2013 er foretaget en ændring, som indebærer, at nogle medlemsstater (7) får et ekstra år (n + 3) til at anmode om betaling vedrørende forpligtelserne. Samtidig vil Samhørighedsfonden blive omfattet af n + 2/n + 3-reglen. Den første ændring kan potentielt føre til en yderligere stigning i de uindfriede budgetforpligtelser, men denne effekt vil sandsynligvis blive mindsket af den anden ændring.

Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning er blevet bedre, men informationsniveauet er uensartet

| 3.15. | Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning giver bedre oplysninger om den detaljerede budgetgennemførelse, om de uindfriede budgetforpligtelser — herunder indikatorer — og om årsagerne til, at udgifterne var lavere end forventet. I modsætning til beretningen for 2005 giver den imidlertid ingen oplysninger om, hvor langt man samlet set er kommet med gennemførelsen af de større, flerårige fællesskabsprogrammer, og der skelnes ikke mellem udgifterne i EU-15 og EU-10. Desuden er analyseniveauet i beretningen ikke ensartet. For eksempel er forklaringen på, hvorfor udgifterne var lavere end forventet, mere detaljeret på landbrugsområdet end på de andre områder. Der gives ingen detaljeret analyse af de udgifter vedrørende strukturforanstaltninger, som var lavere end forventet og som udløste ændringsbudgettet (8). |
| --- | --- |

3.15.

Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning giver bedre oplysninger om den detaljerede budgetgennemførelse, om de uindfriede budgetforpligtelser — herunder indikatorer — og om årsagerne til, at udgifterne var lavere end forventet. I modsætning til beretningen for 2005 giver den imidlertid ingen oplysninger om, hvor langt man samlet set er kommet med gennemførelsen af de større, flerårige fællesskabsprogrammer, og der skelnes ikke mellem udgifterne i EU-15 og EU-10. Desuden er analyseniveauet i beretningen ikke ensartet. For eksempel er forklaringen på, hvorfor udgifterne var lavere end forventet, mere detaljeret på landbrugsområdet end på de andre områder. Der gives ingen detaljeret analyse af de udgifter vedrørende strukturforanstaltninger, som var lavere end forventet og som udløste ændringsbudgettet (8).

| 3.15. | Kommissionen tager sig bemærkningerne ad notam. Med den tidsfrist, der er for beretningen ifølge finansforordningen (slutningen af marts), er det vanskeligt at foretage flere analyser af udgifter til strukturforanstaltninger, hvorfor disse oplysninger er givet i en særskilt rapport om strukturfonden, der blev offentliggjort i maj. |
| --- | --- |

3.15.

Kommissionen tager sig bemærkningerne ad notam. Med den tidsfrist, der er for beretningen ifølge finansforordningen (slutningen af marts), er det vanskeligt at foretage flere analyser af udgifter til strukturforanstaltninger, hvorfor disse oplysninger er givet i en særskilt rapport om strukturfonden, der blev offentliggjort i maj.

Denne rapport har et kapitel med oversigt over gennemførelsen for hvert finansielt overslag samt et særskilt kapitel med en analyse for hvert politikområde af vigtige tilfælde af underudnyttelse, som skal give et alsidigt billede af budgetjusteringer og årsresultatet. Det sker normalt ved at henvise til de årsager, der er opgivet til budgetmyndigheden.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 3.16. | 2006-budgettet blev forhøjet i forhold til 2005-budgettet, og udnyttelsesgraden forblev høj. For så vidt angår strukturforanstaltninger, viste det sig, at de oprindelige betalingsbevillinger var væsentligt højere end nødvendigt, og det endelige budget måtte reduceres med 3,3 milliarder euro ved et ændringsbudget, som i praksis annullerede den forhøjelse, der var foretaget. |
| --- | --- |

3.16.

2006-budgettet blev forhøjet i forhold til 2005-budgettet, og udnyttelsesgraden forblev høj. For så vidt angår strukturforanstaltninger, viste det sig, at de oprindelige betalingsbevillinger var væsentligt højere end nødvendigt, og det endelige budget måtte reduceres med 3,3 milliarder euro ved et ændringsbudget, som i praksis annullerede den forhøjelse, der var foretaget.

| 3.16. | Det endelige budget måtte reduceres som følge af en reduktion af betalingerne til Spanien og Det Forenede Kongerige på grund af problemer med deres forvaltnings- og kontrolsystemer og som følge af lavere udnyttelse end forventet i EU-10. |
| --- | --- |

3.16.

Det endelige budget måtte reduceres som følge af en reduktion af betalingerne til Spanien og Det Forenede Kongerige på grund af problemer med deres forvaltnings- og kontrolsystemer og som følge af lavere udnyttelse end forventet i EU-10.

| 3.17. | De uindfriede budgetforpligtelser vedrørende opdelte bevillinger steg med 10,7 % til 130,5 milliarder euro. Det svarer til 2,6 års betalinger og er 30 % mere end på det tilsvarende tidspunkt i den foregående periode (1999). Den ændring, der betyder, at nogle medlemsstater går fra år n + 2-reglen til år n + 3-reglen i den nye programmeringsperiode, indebærer en risiko for, at de uindfriede budgetforpligtelser vil stige yderligere, men denne effekt vil sandsynligvis blive mindsket af, at n + 2/n + 3-reglen finder anvendelse på Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

3.17.

De uindfriede budgetforpligtelser vedrørende opdelte bevillinger steg med 10,7 % til 130,5 milliarder euro. Det svarer til 2,6 års betalinger og er 30 % mere end på det tilsvarende tidspunkt i den foregående periode (1999). Den ændring, der betyder, at nogle medlemsstater går fra år n + 2-reglen til år n + 3-reglen i den nye programmeringsperiode, indebærer en risiko for, at de uindfriede budgetforpligtelser vil stige yderligere, men denne effekt vil sandsynligvis blive mindsket af, at n + 2/n + 3-reglen finder anvendelse på Samhørighedsfonden.

| 3.17. | Forholdet mellem uindfriede forpligtelser og gennemsnitlige årlige forpligtelser er på ca. 2, hvilket er normalt som følge af n + 2-reglen. |
| --- | --- |

3.17.

Forholdet mellem uindfriede forpligtelser og gennemsnitlige årlige forpligtelser er på ca. 2, hvilket er normalt som følge af n + 2-reglen.

Situationen i 1999 kan ikke uden videre sammenlignes med situationen i 2006 på grund af ændringen af den reguleringsmæssige ramme og udvidelsen (se punkt 3.9).

| 3.18. | Som påpeget i 2005 (9) skal den allerede høje udnyttelsesgrad for strukturfondene (som tegner sig for størstedelen af de opdelte bevillinger og de uindfriede forpligtelser) blive endnu højere i 2007 og 2008, hvis støttemodtagerne i medlemsstaterne skal kunne afholde betalinger inden den frist (udgangen af 2008), der er fastsat for 2000-2006-programmerne. Det vil blive vanskeligt, eftersom udgifterne normalt bliver mindre ved slutningen af programmeringsperioden. Kommissionen og medlemsstaterne bør imødegå risikoen for, at afslutningen af de nuværende programmer forsinker iværksættelsen og gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013, sådan som det skete i begyndelsen af den nuværende programmeringsperiode (10). |
| --- | --- |

3.18.

Som påpeget i 2005 (9) skal den allerede høje udnyttelsesgrad for strukturfondene (som tegner sig for størstedelen af de opdelte bevillinger og de uindfriede forpligtelser) blive endnu højere i 2007 og 2008, hvis støttemodtagerne i medlemsstaterne skal kunne afholde betalinger inden den frist (udgangen af 2008), der er fastsat for 2000-2006-programmerne. Det vil blive vanskeligt, eftersom udgifterne normalt bliver mindre ved slutningen af programmeringsperioden. Kommissionen og medlemsstaterne bør imødegå risikoen for, at afslutningen af de nuværende programmer forsinker iværksættelsen og gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013, sådan som det skete i begyndelsen af den nuværende programmeringsperiode (10).

| 3.18. | Der må skelnes mellem fristen for udgifterne (udgangen af 2008) og sidste frist for, hvornår medlemsstaterne kan indgive endelige betalingsanmodninger (marts 2010). Betaling af den skyldige saldo vil for de fleste programmer ske i 2010/11. Til forberedelse af afslutningen udsendte Kommissionen i 2006 retningslinjer herfor og afholder seminarer om afslutning for medlemsstaterne. Hvis afslutningsdatoen for udgifter ikke overholdes, vil de ubenyttede midler blive frigjort af Kommissionen ved afslutningen. De foreliggende oplysninger om tendenser i programmernes gennemførelse i 2000-2006 antyder ikke, at tempoet skulle være faldet i væsentlig grad. Kommissionen arbejder nært sammen med medlemsstaterne for at gøre det lettere at starte programmerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

3.18.

Der må skelnes mellem fristen for udgifterne (udgangen af 2008) og sidste frist for, hvornår medlemsstaterne kan indgive endelige betalingsanmodninger (marts 2010). Betaling af den skyldige saldo vil for de fleste programmer ske i 2010/11. Til forberedelse af afslutningen udsendte Kommissionen i 2006 retningslinjer herfor og afholder seminarer om afslutning for medlemsstaterne. Hvis afslutningsdatoen for udgifter ikke overholdes, vil de ubenyttede midler blive frigjort af Kommissionen ved afslutningen. De foreliggende oplysninger om tendenser i programmernes gennemførelse i 2000-2006 antyder ikke, at tempoet skulle være faldet i væsentlig grad. Kommissionen arbejder nært sammen med medlemsstaterne for at gøre det lettere at starte programmerne for 2007-2013.

| 3.19. | Der bør gøres en særlig indsats med hensyn til Samhørighedsfonden, hvor underudnyttelsen har ført til en stor stigning i de uindfriede budgetforpligtelser. Situationen vil sandsynligvis blive forværret, når den nye programmeringsperiode begynder. |
| --- | --- |

3.19.

Der bør gøres en særlig indsats med hensyn til Samhørighedsfonden, hvor underudnyttelsen har ført til en stor stigning i de uindfriede budgetforpligtelser. Situationen vil sandsynligvis blive forværret, når den nye programmeringsperiode begynder.

| 3.19. | Kommissionen overvåger Samhørighedsfonden meget nøje. At udnyttelsesgraden i Samhørighedsfonden i EU-10 har været lavere end forventet, skyldes dels den relativt lange tid, det tager at gennemføre infrastrukturprojekter, og dels startproblemer (se punkt 3.12). Med anvendelsen af n + 2/n + 3-reglen i 2007-2013 vil akkumuleringen af uindfriede forpligtelser kunne modvirkes. |
| --- | --- |

3.19.

Kommissionen overvåger Samhørighedsfonden meget nøje. At udnyttelsesgraden i Samhørighedsfonden i EU-10 har været lavere end forventet, skyldes dels den relativt lange tid, det tager at gennemføre infrastrukturprojekter, og dels startproblemer (se punkt 3.12). Med anvendelsen af n + 2/n + 3-reglen i 2007-2013 vil akkumuleringen af uindfriede forpligtelser kunne modvirkes.

| 3.20. | Som Retten tidligere har anbefalet (11), bør Kommissionen i forbindelse med forslag til fremtidige betalingsbudgetter tage bedre hensyn til medlemsstaternes absorptionskapacitet og programmeringsperiodens udgiftsprofil. Kommissionen bør i denne forbindelse også tage hensyn til de risici, der kan indvirke negativt på en forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

3.20.

Som Retten tidligere har anbefalet (11), bør Kommissionen i forbindelse med forslag til fremtidige betalingsbudgetter tage bedre hensyn til medlemsstaternes absorptionskapacitet og programmeringsperiodens udgiftsprofil. Kommissionen bør i denne forbindelse også tage hensyn til de risici, der kan indvirke negativt på en forsvarlig økonomisk forvaltning.

| 3.20. | I Kommissionens budgetplanlægning, der er forankret i forsvarlig økonomisk forvaltning, tages der i videst muligt omfang hensyn til medlemsstaternes absorptionskapacitet, og der lægges særlig vægt på tidligere års budgetgennemførelse, overslag og programførelsesniveau. Uforudsete begivenheder håndteres ved ændringsbudgetter. Gennemførelsesraten for de endelige betalinger har været støt stigende og er nu tæt på 100 %. |
| --- | --- |

3.20.

I Kommissionens budgetplanlægning, der er forankret i forsvarlig økonomisk forvaltning, tages der i videst muligt omfang hensyn til medlemsstaternes absorptionskapacitet, og der lægges særlig vægt på tidligere års budgetgennemførelse, overslag og programførelsesniveau. Uforudsete begivenheder håndteres ved ændringsbudgetter. Gennemførelsesraten for de endelige betalinger har været støt stigende og er nu tæt på 100 %.

| 3.21. | GD for Budgets beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning er blevet bedre, men de detaljerede oplysningers informationsniveau er uensartet. Retten anbefaler, at der på alle de væsentligste budgetområder foretages en ensartet analyse af udgifter, der er lavere end forventet. |
| --- | --- |

3.21.

GD for Budgets beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning er blevet bedre, men de detaljerede oplysningers informationsniveau er uensartet. Retten anbefaler, at der på alle de væsentligste budgetområder foretages en ensartet analyse af udgifter, der er lavere end forventet.

| 3.21. | Kommissionen tager sig disse bemærkninger ad notam (se også svaret i punkt 3.15). |
| --- | --- |

3.21.

Kommissionen tager sig disse bemærkninger ad notam (se også svaret i punkt 3.15).

---

(1)  Budgetoverskuddet viser, hvor stor en del af midlerne der ikke er blevet anvendt. Det er ikke en reserve, og det kan ikke kumuleres og anvendes i senere regnskabsår til finansiering af udgifter. Overskuddet er uudnyttede indtægter, som modregnes i de egne indtægter, der skal inkasseres det følgende år.

(2)  http://ec.europa.eu/budget/library/publications/fin_manag_account/ rep_budg_fin_manag_2006_en.pdf.

(3)  Samtidig med de betalinger, der vedrører begyndelsen af perioden 2007-2013.

(4)  Jf. punkt 2.12 i årsberetningen for regnskabsåret 2003.

(5)  Kommissionen kan afholde betalinger til medlemsstaterne indtil afslutningen af de operationelle programmer. Betalingsanmodningerne skal indsendes til Kommissionen senest i marts 2010. Disse anmodninger skal dog være baseret på betalinger, som de endelige støttemodtagere har afholdt inden udgangen af 2008.

(6)  Om dette siger Kommissionen i sin analyse af budgetgennemførelsen for strukturfondene i 2006 (maj 2007, side 15), at de betalinger, der ikke blev gennemført i perioden 2000 til 2006, kumuleret beløber sig til 29,6 milliarder euro.

(7)  År n + 3-reglen finder anvendelse på udgifter vedrørende perioden 2007-2013 afholdt i 2007-2010 af de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007, samt Portugal og Grækenland (jf. artikel 93 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006).

(8)  Der gives dog yderligere oplysninger om strukturfondene i den årlige beretning om strukturfondenes budgetgennemførelse.

(9)  Jf. punkt 3.10 og 3.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

(10)  Som Kommissionen anfører i KOM(2002) 528 endelig, s. 4: »De administrative og finansielle problemer i forbindelse med afslutningen af programmerne for 1994-1999 er for en stor dels vedkommende skyld i, at programmerne for perioden 2000-2006 er kommet for sent i gang.«

(11)  Jf. punkt 3.21 i årsberetningen for regnskabsåret 2005.

KAPITEL 4

Indtægter

INDHOLD

| 4.1-4.2 | Indledning |
| --- | --- |

4.1-4.2

| 4.3-4.32 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

4.3-4.32

| 4.3-4.8 | Revisionens omfang |
| --- | --- |

4.3-4.8

| 4.3-4.5 | Traditionelle egne indtægter |
| --- | --- |

4.3-4.5

| 4.6-4.7 | Moms- og BNI-indtægter |
| --- | --- |

4.6-4.7

| 4.8 | Den midlertidige budgetkompensation og den særlige cash-flow-facilitet for nye medlemsstater |
| --- | --- |

4.8

| 4.9-4.15 | De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed |
| --- | --- |

4.9-4.15

| 4.9-4.13 | Traditionelle egne indtægter |
| --- | --- |

4.9-4.13

| 4.14 | Moms- og BNI-indtægter |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Den midlertidige budgetkompensation og den særlige cash-flow-facilitet for nye medlemsstater |
| --- | --- |

4.15

| 4.16-4.27 | Overvågnings- og kontrolsystemerne |
| --- | --- |

4.16-4.27

| 4.16-4.18 | Traditionelle egne indtægter |
| --- | --- |

4.16-4.18

| 4.19-4.20 | Momsindtægten |
| --- | --- |

4.19-4.20

| 4.21-4.27 | BNI-indtægten |
| --- | --- |

4.21-4.27

| 4.28-4.32 | Konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

4.28-4.32

| 4.33 | Opfølgning af tidligere bemærkninger |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning |
| --- | --- |

4.34

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Indtægterne på Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 4.1
  ,
  figur 4.1
  og
  figur 4.2
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (94,4 %). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

4.1.

Indtægterne på Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 4.1
  ,
  figur 4.1
  og
  figur 4.2
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (94,4 %).

Tabel 4.1 — Indtægter i regnskabsårene 2005 og 2006

| (millioner euro) |
| --- |
| Indtægtsart og den tilsvarende budgetpost | Faktiske indtægter i 2005 | Udviklingen i 2006-budgettet | Faktiske indtægter i 2006 | Procentvis ændring
  (2005 til 2006) |
| Oprindeligt budget | Endeligt budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditionelle egne indtægter (efter fradrag af 25 % til dækning af opkrævningsomkostninger) | 14 063,1 | 14 225,1 | 14 888,9 | 15 028,3 | 6,9 |
| — | Landbrugsafgifter (kapitel 10) |

(millioner euro)

Indtægtsart og den tilsvarende budgetpost

Faktiske indtægter i 2005

Udviklingen i 2006-budgettet

Faktiske indtægter i 2006

Procentvis ændring

(2005 til 2006)

Oprindeligt budget

Endeligt budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditionelle egne indtægter (efter fradrag af 25 % til dækning af opkrævningsomkostninger)

14 063,1

14 225,1

14 888,9

15 028,3

6,9

—

Landbrugsafgifter (kapitel 10)

1 350,8

763,5

863,4

1 291,8

–4,4

| — | Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 11) |
| --- | --- |

—

Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 11)

695,1

556,2

150,6

151,6

–78,2

| — | Told (kapitel 12) |
| --- | --- |

—

Told (kapitel 12)

12 017,2

12 905,4

13 874,9

13 584,9

13,0

2

Momsindtægter

16 018,0

15 884,3

17 186,1

17 206,2

7,4

| — | Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13) |
| --- | --- |

—

Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13)

15 618,9

15 884,3

17 200,3

17 219,8

10,2

| — | Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 31) |
| --- | --- |

—

Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 31)

399,1

0,0

–14,2

–13,6

– 103,4

3

BNI-indtægter

70 860,6

80 562,5

70 451,4

70 132,1

–1,0

| — | Regnskabsårets BNI-indtægter (kapitel 14) |
| --- | --- |

—

Regnskabsårets BNI-indtægter (kapitel 14)

68 811,6

80 562,5

68 921,2

68 602,1

–0,3

| — | Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 32) |
| --- | --- |

—

Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 32)

2 049,0

0,0

1 530,2

1 530,0

–25,3

4

Saldi og tilpasninger

– 130,6

0,0

0,0

–15,3

–88,3

| — | UK-korrektion (kapitel 15) |
| --- | --- |

—

UK-korrektion (kapitel 15)

– 120,3

0,0

0,0

–6,0

–95,0

| — | Resultatet af den endelige beregning af UK-korrektionen (kapitel 35) |
| --- | --- |

—

Resultatet af den endelige beregning af UK-korrektionen (kapitel 35)

–10,3

0,0

0,0

–4,0

–61,2

| — | Resultatet af den mellemliggende beregning af UK-korrektionen (kapitel 36) |
| --- | --- |

—

Resultatet af den mellemliggende beregning af UK-korrektionen (kapitel 36)

0,0

0,0

0,0

–5,3

NA

5

Andre indtægter

6 279,6

1 297,7

4 852,0

6 071,7

–3,3

| — | Overskud fra det foregående regnskabsår (kapitel 30) |
| --- | --- |

—

Overskud fra det foregående regnskabsår (kapitel 30)

3 262,7

0,0

2 502,8

2 502,8

–23,3

| — | Diverse indtægter (afsnit 4 til 9) |
| --- | --- |

—

Diverse indtægter (afsnit 4 til 9)

3 016,9

1 297,7

2 349,2

3 568,9

18,3

Tilsammen

107 090,7

111 969,6

107 378,4

108 423,0

1,2

Kilde: Budgetter og ændringsbudgetter for 2006; årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, 2006.

Image

Image

| 4.2. | Der er tre kategorier af egne indtægter: traditionelle egne indtægter (2) (told, landbrugstold og sukkerafgifter) (14,0 %), egne indtægter beregnet på grundlag af merværdiafgiften (moms) opkrævet af medlemsstaterne (15,8 %) og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI) (3) (64,6 %). |
| --- | --- |

4.2.

Der er tre kategorier af egne indtægter: traditionelle egne indtægter (2) (told, landbrugstold og sukkerafgifter) (14,0 %), egne indtægter beregnet på grundlag af merværdiafgiften (moms) opkrævet af medlemsstaterne (15,8 %) og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI) (3) (64,6 %).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

Traditionelle egne indtægter

| 4.3. | De største risici forbundet med Fællesskabernes traditionelle egne indtægter er: at den afgiftspligtige unddrager sig betaling af told enten ved forkerte angivelser eller ganske enkelt ved smugleri; regnefejl eller manglende beregning af told på grund af uopdagede fejl eller svagheder i toldmyndighedernes systemer; fejl eller udeladelser i medlemsstaternes regnskaber over den fastlagte told. Rettens revision af de underliggende transaktioner kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen. |
| --- | --- |

4.3.

De største risici forbundet med Fællesskabernes traditionelle egne indtægter er: at den afgiftspligtige unddrager sig betaling af told enten ved forkerte angivelser eller ganske enkelt ved smugleri; regnefejl eller manglende beregning af told på grund af uopdagede fejl eller svagheder i toldmyndighedernes systemer; fejl eller udeladelser i medlemsstaternes regnskaber over den fastlagte told. Rettens revision af de underliggende transaktioner kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen.

| 4.4. | Retten reviderede en stikprøve af underliggende transaktioner bestående af medlemsstaternes anmeldelser til Kommissionen og evaluerede overvågnings- og kontrolsystemerne både i Kommissionen og i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.4.

Retten reviderede en stikprøve af underliggende transaktioner bestående af medlemsstaternes anmeldelser til Kommissionen og evaluerede overvågnings- og kontrolsystemerne både i Kommissionen og i medlemsstaterne.

| 4.5. | Heri indgik også en undersøgelse af, hvordan toldkontrollen er organiseret, og hvordan de nationale regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter i seks medlemsstater (4) er opbygget, og en evaluering af de blandede udvalgs overvågning (ACOR (5), Toldkodeksudvalget (6)). |
| --- | --- |

4.5.

Heri indgik også en undersøgelse af, hvordan toldkontrollen er organiseret, og hvordan de nationale regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter i seks medlemsstater (4) er opbygget, og en evaluering af de blandede udvalgs overvågning (ACOR (5), Toldkodeksudvalget (6)).

Moms- og BNI-indtægter

| 4.6. | De største risici for disse to ressourcer vedrører kompileringen af de data, der bruges til de nationale regnskaber, anvendelsen af overslag, når der ikke er statistiske data til rådighed, og det komplekse retsgrundlag. |
| --- | --- |

4.6.

De største risici for disse to ressourcer vedrører kompileringen af de data, der bruges til de nationale regnskaber, anvendelsen af overslag, når der ikke er statistiske data til rådighed, og det komplekse retsgrundlag.

| 4.7. | Moms- og BNI-indtægterne er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen af moms og BNI tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne (enten som overslag eller som endelige tal), og revisorerne vurderede det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af det årlige budget for så vidt angår medlemsstaternes bidrag og gennemførelsen af det. Revisionen omfattede også Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give sikkerhed for, at EU-indtægterne er fastlagt og opkrævet korrekt, samt ACORs (7) og BNI-udvalgets (8) overvågningsrolle. |
| --- | --- |

4.7.

Moms- og BNI-indtægterne er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen af moms og BNI tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne (enten som overslag eller som endelige tal), og revisorerne vurderede det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af det årlige budget for så vidt angår medlemsstaternes bidrag og gennemførelsen af det. Revisionen omfattede også Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give sikkerhed for, at EU-indtægterne er fastlagt og opkrævet korrekt, samt ACORs (7) og BNI-udvalgets (8) overvågningsrolle.

Den midlertidige budgetkompensation og den særlige cash-flow-facilitet for nye medlemsstater

| 4.8. | Rettens revision omfattede endvidere gennemførelsen af de ordninger, der havde til formål at kompensere nye medlemsstater for budgetuligevægte (9) i overensstemmelse med artikel 29 og 30 i akten vedrørende EU-10 medlemsstaternes tiltrædelse (10). Disse ordninger bestod af en midlertidig budgetkompensation til Den Tjekkiske Republik, Cypern, Malta og Slovenien og en særlig cash-flow-facilitet til alle ti nye medlemsstater, og de beløb sig til i alt 3 386 millioner euro i 1999-priser, der skulle betales i 2004-2006 som en udgiftspost på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. |
| --- | --- |

4.8.

Rettens revision omfattede endvidere gennemførelsen af de ordninger, der havde til formål at kompensere nye medlemsstater for budgetuligevægte (9) i overensstemmelse med artikel 29 og 30 i akten vedrørende EU-10 medlemsstaternes tiltrædelse (10). Disse ordninger bestod af en midlertidig budgetkompensation til Den Tjekkiske Republik, Cypern, Malta og Slovenien og en særlig cash-flow-facilitet til alle ti nye medlemsstater, og de beløb sig til i alt 3 386 millioner euro i 1999-priser, der skulle betales i 2004-2006 som en udgiftspost på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Traditionelle egne indtægter

| 4.9. | Medlemsstaterne opkræver de traditionelle egne indtægter, registrerer dem i deres nationale regnskabssystem (»A-regnskabet«) og overdrager dermed midlerne til Fællesskaberne. Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, er det muligt for medlemsstaterne at udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem på en særskilt konto (»B-regnskabet« (11)). |
| --- | --- |

4.9.

Medlemsstaterne opkræver de traditionelle egne indtægter, registrerer dem i deres nationale regnskabssystem (»A-regnskabet«) og overdrager dermed midlerne til Fællesskaberne. Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, er det muligt for medlemsstaterne at udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem på en særskilt konto (»B-regnskabet« (11)).

| 4.10. | Ved revisionen fandt Retten, at de underliggende transaktioner taget under et var lovlige og formelt rigtige. Den konstaterede dog nogle fejl og svagheder. |
| --- | --- |

4.10.

Ved revisionen fandt Retten, at de underliggende transaktioner taget under et var lovlige og formelt rigtige. Den konstaterede dog nogle fejl og svagheder.

| 4.11. | Som tidligere år konstateredes der ved Rettens revision og Kommissionens inspektioner tilbagevendende problemer med bogføringen, der influerede på B-regnskabet. I en række medlemsstater (12) blev der konstateret sene eller unøjagtige registreringer, udeladelser og fejlagtige annulleringer. I to af disse medlemsstater (13) var toldskyld, der ikke var blevet anfægtet, og som var dækket af en garanti, systematisk blevet registreret i B-regnskabet, selv om den del, der var omfattet af sikkerhedsstillelsen, skulle have været overdraget til Kommissionen. Endvidere forhandler Tyskland og Kommissionen stadig om betaling af 22,7 millioner euro (14). |
| --- | --- |

4.11.

Som tidligere år konstateredes der ved Rettens revision og Kommissionens inspektioner tilbagevendende problemer med bogføringen, der influerede på B-regnskabet. I en række medlemsstater (12) blev der konstateret sene eller unøjagtige registreringer, udeladelser og fejlagtige annulleringer. I to af disse medlemsstater (13) var toldskyld, der ikke var blevet anfægtet, og som var dækket af en garanti, systematisk blevet registreret i B-regnskabet, selv om den del, der var omfattet af sikkerhedsstillelsen, skulle have været overdraget til Kommissionen. Endvidere forhandler Tyskland og Kommissionen stadig om betaling af 22,7 millioner euro (14).

| 4.11. | Kommissionen har truffet foranstaltninger til løsning af disse problemer. Belgien er ved at ændre sine nationale procedurer, så sikkerhedsstillelse ikke medtages, hvilket er en følge af EF-Domstolens dom i en sag anlagt af Kommissionen (15). Desuden følger Kommissionen op på en række fejlagtige behandlinger af sikkerhedsstillelse, som den har konstateret ved et kontrolbesøg i Det Forenede Kongerige. Tyskland har under et nyligt kontrolbesøg givet yderligere oplysninger til Kommissionen, som på tilfredsstillende vis forklarer næsten alle de regnskabsmæssige korrektioner, Tysklande havde foretaget i sit B-regnskab. Kommissionen forventer, at de resterende punkter vil kunne afsluttes snarest. |
| --- | --- |

4.11.

Kommissionen har truffet foranstaltninger til løsning af disse problemer. Belgien er ved at ændre sine nationale procedurer, så sikkerhedsstillelse ikke medtages, hvilket er en følge af EF-Domstolens dom i en sag anlagt af Kommissionen (15). Desuden følger Kommissionen op på en række fejlagtige behandlinger af sikkerhedsstillelse, som den har konstateret ved et kontrolbesøg i Det Forenede Kongerige. Tyskland har under et nyligt kontrolbesøg givet yderligere oplysninger til Kommissionen, som på tilfredsstillende vis forklarer næsten alle de regnskabsmæssige korrektioner, Tysklande havde foretaget i sit B-regnskab. Kommissionen forventer, at de resterende punkter vil kunne afsluttes snarest.

| 4.12. | Medlemsstaterne skal også hvert år sende Kommissionen et skøn over de samlede fordringer, hvis inddrivelse er usikker (16). I fire af de besøgte medlemsstater (17) findes der ingen skriftlige instrukser for, hvordan disse skøn skal udarbejdes, og det kan indvirke på kvaliteten og skade kontinuiteten i de metoder, der bruges fra år til år. |
| --- | --- |

4.12.

Medlemsstaterne skal også hvert år sende Kommissionen et skøn over de samlede fordringer, hvis inddrivelse er usikker (16). I fire af de besøgte medlemsstater (17) findes der ingen skriftlige instrukser for, hvordan disse skøn skal udarbejdes, og det kan indvirke på kvaliteten og skade kontinuiteten i de metoder, der bruges fra år til år.

| 4.12. | Kommissionen vil videregive Rettens resultater til den berørte medlemsstat. |
| --- | --- |

4.12.

Kommissionen vil videregive Rettens resultater til den berørte medlemsstat.

| 4.13. | De garantier, der stilles i forbindelse med indførsel eller udførsel af landbrugsprodukter underlagt toldkontingentordningen og omfattet af en import- eller eksportlicens, og som efterfølgende fortabes, bliver på nuværende tidspunkt til en indtægt for den pågældende medlemsstat. Efter Rettens mening bør sådanne sikkerhedsstillelser (18) indgå i Fællesskabernes egne indtægter, og beløbet bør overdrages til Kommissionen. Retten opfordrer Kommissionen til at afklare dette spørgsmål. Endvidere har Retten flere gange siden december 2006 bedt om at få oplyst, hvilke beløb det drejer sig om. Kommissionen har ikke været i stand til at give pålidelige data (19). |
| --- | --- |

4.13.

De garantier, der stilles i forbindelse med indførsel eller udførsel af landbrugsprodukter underlagt toldkontingentordningen og omfattet af en import- eller eksportlicens, og som efterfølgende fortabes, bliver på nuværende tidspunkt til en indtægt for den pågældende medlemsstat. Efter Rettens mening bør sådanne sikkerhedsstillelser (18) indgå i Fællesskabernes egne indtægter, og beløbet bør overdrages til Kommissionen. Retten opfordrer Kommissionen til at afklare dette spørgsmål. Endvidere har Retten flere gange siden december 2006 bedt om at få oplyst, hvilke beløb det drejer sig om. Kommissionen har ikke været i stand til at give pålidelige data (19).

| 4.13. | Kommissionen vil tage Rettens bemærkninger op i det relevante forum for at få spørgsmålet afklaret. |
| --- | --- |

4.13.

Kommissionen vil tage Rettens bemærkninger op i det relevante forum for at få spørgsmålet afklaret.

På grundlag af en forespørgsel til medlemsstaterne udgør det foreløbige delbeløb for fortabt sikkerhedsstillelse for importlicenser i forbindelse med toldkvoter 1,05 mio. EUR for budgetåret 2005-2006. Dette tal kan stadig blive revideret af medlemsstaterne. Retten vil blive underrettet, så snart der foreligger et ajourført tal.

Moms- og BNI-indtægter

| 4.14. | Retten konstaterede, at beregningen af medlemsstaternes bidrag og medlemsstaternes afregning af dem var lovlige og formelt rigtige. Retten skal dog henlede opmærksomheden på bemærkningerne i punkt 4.24, 4.25 og 4.26. |
| --- | --- |

4.14.

Retten konstaterede, at beregningen af medlemsstaternes bidrag og medlemsstaternes afregning af dem var lovlige og formelt rigtige. Retten skal dog henlede opmærksomheden på bemærkningerne i punkt 4.24, 4.25 og 4.26.

Den midlertidige budgetkompensation og den særlige cash-flow-facilitet for nye medlemsstater

| 4.15. | Ved revisionen fandt Retten ingen fejl i beregningen af de kompensationer, der omhandles i punkt 4.8, og udbetalingen af de pågældende beløb. |
| --- | --- |

4.15.

Ved revisionen fandt Retten ingen fejl i beregningen af de kompensationer, der omhandles i punkt 4.8, og udbetalingen af de pågældende beløb.

Overvågnings- og kontrolsystemerne

Traditionelle egne indtægter

| 4.16. | Retten har undersøgt Kommissionens kontroller (20) og har taget resultaterne i betragtning. Som i tidligere år var Kommissionens metodologi velfunderet, og dokumentationen var god. Ved kontrollerne konstateredes det, at systemet til opkrævning af Fællesskabernes egne indtægter generelt fungerede tilfredsstillende, men der blev konstateret visse svagheder ved forsendelsesproceduren og forvaltningen af B-regnskabet. |
| --- | --- |

4.16.

Retten har undersøgt Kommissionens kontroller (20) og har taget resultaterne i betragtning. Som i tidligere år var Kommissionens metodologi velfunderet, og dokumentationen var god. Ved kontrollerne konstateredes det, at systemet til opkrævning af Fællesskabernes egne indtægter generelt fungerede tilfredsstillende, men der blev konstateret visse svagheder ved forsendelsesproceduren og forvaltningen af B-regnskabet.

| 4.17. | Rettens revision på stedet bekræftede, at de reviderede overvågnings- og kontrolsystemer for regnskabsføring på toldområdet og af traditionelle egne indtægter generelt fungerede tilfredsstillende i de seks medlemsstater (21), Retten aflagde revisionsbesøg i. Der blev dog konstateret nogle svagheder. |
| --- | --- |

4.17.

Rettens revision på stedet bekræftede, at de reviderede overvågnings- og kontrolsystemer for regnskabsføring på toldområdet og af traditionelle egne indtægter generelt fungerede tilfredsstillende i de seks medlemsstater (21), Retten aflagde revisionsbesøg i. Der blev dog konstateret nogle svagheder.

| 4.18. | Fællesskabsbestemmelserne indeholder normalt ikke metodekrav, og der er ingen regler for omfanget af den toldkontrol, der skal foretages. Medlemsstaterne skal gennemføre en kontrol, der sikrer den fornødne beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (22). Ved revisionen blev der imidlertid konstateret nogle svagheder, for så vidt angår de kontroller, som medlemsstaterne skal udføre. I en medlemsstat (23) udtog it-systemet f.eks. meget sjældent indførte varer til fysisk kontrol i forhold til i andre medlemssstater (24). Der blev nemlig kun foretaget fysisk kontrol i et ud af ca. 7 000 tilfælde (0,014 %). I en anden medlemsstat (25) gik der mere end tre år imellem, at der blev foretaget efterkontrol af erhvervsdrivende, der anvender forenklede procedurer (26), selv om tidsfristen for opkrævning af traditionelle egne indtægter, når der er sket unddragelse, er tre år. |
| --- | --- |

4.18.

Fællesskabsbestemmelserne indeholder normalt ikke metodekrav, og der er ingen regler for omfanget af den toldkontrol, der skal foretages. Medlemsstaterne skal gennemføre en kontrol, der sikrer den fornødne beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (22). Ved revisionen blev der imidlertid konstateret nogle svagheder, for så vidt angår de kontroller, som medlemsstaterne skal udføre. I en medlemsstat (23) udtog it-systemet f.eks. meget sjældent indførte varer til fysisk kontrol i forhold til i andre medlemssstater (24). Der blev nemlig kun foretaget fysisk kontrol i et ud af ca. 7 000 tilfælde (0,014 %). I en anden medlemsstat (25) gik der mere end tre år imellem, at der blev foretaget efterkontrol af erhvervsdrivende, der anvender forenklede procedurer (26), selv om tidsfristen for opkrævning af traditionelle egne indtægter, når der er sket unddragelse, er tre år.

| 4.18. | Medlemsstaterne anvender forskellige fremgangsmåder til toldkontrol, både når det gælder kontrol inden fortoldning og senere revisionsbaseret kontrol. Derfor vil en sammenligning af hyppigheden af anvendelsen af de enkelte kontrolelementer ikke give et fuldstændigt billede. Kravet om en fælles ramme for risikoforvaltning i forbindelse med toldkontrol (27) må, selv om det først og fremmest tager sigte på at øge sikkerheden, forventes at få en positiv indvirkning på beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser. Kommissionen vil drøfte Rettens resultater med de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

4.18.

Medlemsstaterne anvender forskellige fremgangsmåder til toldkontrol, både når det gælder kontrol inden fortoldning og senere revisionsbaseret kontrol. Derfor vil en sammenligning af hyppigheden af anvendelsen af de enkelte kontrolelementer ikke give et fuldstændigt billede. Kravet om en fælles ramme for risikoforvaltning i forbindelse med toldkontrol (27) må, selv om det først og fremmest tager sigte på at øge sikkerheden, forventes at få en positiv indvirkning på beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser. Kommissionen vil drøfte Rettens resultater med de berørte medlemsstater.

Momsindtægten

| 4.19. | Kommissionens kontrolhyppighed og kvaliteten af dens kontrol på stedet i 2006 var fortsat tilfredsstillende. |
| --- | --- |

4.19.

Kommissionens kontrolhyppighed og kvaliteten af dens kontrol på stedet i 2006 var fortsat tilfredsstillende.

| 4.20. | Forbeholdene er et middel, som Kommissionen bruger til at holde elementer i momsopgørelserne fra medlemsstaterne, som der er tvivl om, åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Antallet af forbehold er stadig væsentligt, og et forbehold blev taget allerede i 1989 (jf.
  tabel 4.2
  ). 82 % af alle de forbehold, der stadig eksisterede ved udgangen af 2006, er taget efter 2002, og forbeholdene er i gennemsnit 3,4 år gamle. Ændringerne i momsgrundlaget for EU-25 som følge af forbehold taget i 2006 medførte en negativ tilpasning af den samlede momsindtægt på omkring 14 millioner euro. |
| --- | --- |

4.20.

Forbeholdene er et middel, som Kommissionen bruger til at holde elementer i momsopgørelserne fra medlemsstaterne, som der er tvivl om, åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Antallet af forbehold er stadig væsentligt, og et forbehold blev taget allerede i 1989 (jf.
  tabel 4.2
  ). 82 % af alle de forbehold, der stadig eksisterede ved udgangen af 2006, er taget efter 2002, og forbeholdene er i gennemsnit 3,4 år gamle. Ændringerne i momsgrundlaget for EU-25 som følge af forbehold taget i 2006 medførte en negativ tilpasning af den samlede momsindtægt på omkring 14 millioner euro.

| 4.20. | Kommissionen håber at kunne hæve de to ældste forbehold, fra 1989 og 1993, i den nærmeste fremtid. Yderligere tre forbehold stammer fra 1995. De fleste forbehold hæves efter det kontrolbesøg, der følger efter det besøg, hvor de blev fremsat. |
| --- | --- |

4.20.

Kommissionen håber at kunne hæve de to ældste forbehold, fra 1989 og 1993, i den nærmeste fremtid. Yderligere tre forbehold stammer fra 1995. De fleste forbehold hæves efter det kontrolbesøg, der følger efter det besøg, hvor de blev fremsat.

Tabel 4.2 — Moms-forbehold pr. 31. december 2006

| Medlemsstat | Antal forbehold pr. 31.12.2005 | Forbehold taget i 2006 | Forbehold ophævet i 2006 | Antal forbehold pr. 31.12.2006 | Tidligste år, som et forbehold vedrører |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 6 | 2 | 0 | 8 | 1989 |
| Danmark | 1 | 1 | 1 | 1 | 1991 |
| Tyskland | 17 | 6 | 6 | 17 | 1999 |
| Irland | 10 | 4 | 2 | 12 | 1998 |
| Grækenland | 13 | 4 | 1 | 16 | 1997 |
| Spanien | 6 | 0 | 1 | 5 | 1999 |
| Frankrig | 7 | 0 | 4 | 3 | 1993 |
| Italien | 11 | 3 | 1 | 13 | 1995 |
| Luxembourg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Nederlandene | 1 | 1 | 1 | 1 | 2002 |
| Østrig | 8 | 0 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugal | 5 | 8 | 3 | 10 | 1996 |
| Slovakiet | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Finland | 7 | 2 | 3 | 6 | 1995 |
| Sverige | 11 | 1 | 1 | 11 | 1998 |
| Det Forenede Kongerige | 7 | 2 | 5 | 4 | 1995 |
| I alt | 111 | 37 | 29 | 119 | |

Medlemsstat

Antal forbehold pr. 31.12.2005

Forbehold taget i 2006

Forbehold ophævet i 2006

Antal forbehold pr. 31.12.2006

Tidligste år, som et forbehold vedrører

Belgien

6

2

0

8

1989

Danmark

1

1

1

1

1991

Tyskland

17

6

6

17

1999

Irland

10

4

2

12

1998

Grækenland

13

4

1

16

1997

Spanien

6

0

1

5

1999

Frankrig

7

0

4

3

1993

Italien

11

3

1

13

1995

Luxembourg

1

0

0

1

1997

Nederlandene

1

1

1

1

2002

Østrig

8

0

0

8

1995

Portugal

5

8

3

10

1996

Slovakiet

0

3

0

3

2004

Finland

7

2

3

6

1995

Sverige

11

1

1

11

1998

Det Forenede Kongerige

7

2

5

4

1995

I alt

111

37

29

119

BNI-indtægten

| 4.21. | Ved begyndelsen af 2006 var der i alt stadig 63 specifikke BNI-forbehold (28) vedrørende perioden 1995-2001. I løbet af 2006 blev 20 forbehold ophævet, så der var 43 forbehold tilbage ved årets udgang (jf.
  tabel 4.3
  ). I 2006 blev der taget generelle forbehold vedrørende 2002, 2003 og 2004 for alle EU-15-medlemsstater i afventning af en analyse af de ajourførte opgørelser (29). Kommissionen forventer at erstatte de generelle forbehold med specifikke forbehold i 2007 eller 2008 afhængig af, hvordan det går med den analyse af oversigter, som det er meningen skal begynde i 2007. Ændringerne i BNP/BNI for EU-15-medlemsstaterne (eksklusive Grækenland) som følge af specifikke forbehold for hele perioden 1995-2001 medførte en negativ tilpasning af den samlede BNI-indtægt på omkring 500 millioner euro. Det er taget med i betragtning i medlemsstaternes betaling af saldobeløb i 2004, 2005 og 2006. |
| --- | --- |

4.21.

Ved begyndelsen af 2006 var der i alt stadig 63 specifikke BNI-forbehold (28) vedrørende perioden 1995-2001. I løbet af 2006 blev 20 forbehold ophævet, så der var 43 forbehold tilbage ved årets udgang (jf.
  tabel 4.3
  ). I 2006 blev der taget generelle forbehold vedrørende 2002, 2003 og 2004 for alle EU-15-medlemsstater i afventning af en analyse af de ajourførte opgørelser (29). Kommissionen forventer at erstatte de generelle forbehold med specifikke forbehold i 2007 eller 2008 afhængig af, hvordan det går med den analyse af oversigter, som det er meningen skal begynde i 2007. Ændringerne i BNP/BNI for EU-15-medlemsstaterne (eksklusive Grækenland) som følge af specifikke forbehold for hele perioden 1995-2001 medførte en negativ tilpasning af den samlede BNI-indtægt på omkring 500 millioner euro. Det er taget med i betragtning i medlemsstaternes betaling af saldobeløb i 2004, 2005 og 2006.

Tabel 4.3 — BNI-forbehold pr. 31. december 2006

| Medlemsstat | Antal forbehold pr. 31.12.2005 | Forbehold taget i 2006 | Forbehold ophævet i 2006 | Forbehold pr. 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Danmark | 5 | 0 | 2 | 3 |
| Tyskland | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Irland | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Grækenland | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Spanien | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Frankrig | 8 | 0 | 5 | 3 |
| Italien | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luxembourg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Nederlandene | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Østrig | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Portugal | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Finland | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Sverige | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 6 | 0 | 0 | 6 |
| I alt | 63 | 0 | 20 | 43 |

Medlemsstat

Antal forbehold pr. 31.12.2005

Forbehold taget i 2006

Forbehold ophævet i 2006

Forbehold pr. 31.12.2006

Belgien

3

0

3

0

Danmark

5

0

2

3

Tyskland

3

0

3

0

Irland

4

0

0

4

Grækenland

7

0

0

7

Spanien

5

0

0

5

Frankrig

8

0

5

3

Italien

4

0

0

4

Luxembourg

8

0

0

8

Nederlandene

2

0

2

0

Østrig

1

0

1

0

Portugal

4

0

4

0

Finland

3

0

0

3

Sverige

0

0

0

0

Det Forenede Kongerige

6

0

0

6

I alt

63

0

20

43

| 4.22. | Medlemsstaterne meddeler hvert år inden den 22. september Kommissionen (Eurostat) tallene for BNI-aggregatet og dets bestanddele (BNI-spørgeskemaet). Tallene skal vedrøre det forudgående år og eventuelle korrektioner for tidligere år. Sammen med disse tal forelægger medlemsstaterne en rapport om BNI-dataenes kvalitet (BNI-kvalitetsrapporten). Rapporten skal indeholde de oplysninger, der er nødvendige for at vise, hvorledes aggregatet er blevet beregnet, og navnlig en beskrivelse af enhver signifikant ændring i de anvendte metoder og basisstatistikker samt en redegørelse for de revisioner, der er foretaget af tidligere BNI-beregninger (30). |
| --- | --- |

4.22.

Medlemsstaterne meddeler hvert år inden den 22. september Kommissionen (Eurostat) tallene for BNI-aggregatet og dets bestanddele (BNI-spørgeskemaet). Tallene skal vedrøre det forudgående år og eventuelle korrektioner for tidligere år. Sammen med disse tal forelægger medlemsstaterne en rapport om BNI-dataenes kvalitet (BNI-kvalitetsrapporten). Rapporten skal indeholde de oplysninger, der er nødvendige for at vise, hvorledes aggregatet er blevet beregnet, og navnlig en beskrivelse af enhver signifikant ændring i de anvendte metoder og basisstatistikker samt en redegørelse for de revisioner, der er foretaget af tidligere BNI-beregninger (30).

| 4.23. | På grundlag af de modtagne BNI-data afgiver BNI-udvalget (31) en udtalelse om, hvorvidt medlemsstaternes BNI-data kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter (32). Medlemsstaternes BNI-data kan give anledning til tilpasninger i tidligere års BNI-saldi. |
| --- | --- |

4.23.

På grundlag af de modtagne BNI-data afgiver BNI-udvalget (31) en udtalelse om, hvorvidt medlemsstaternes BNI-data kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter (32). Medlemsstaternes BNI-data kan give anledning til tilpasninger i tidligere års BNI-saldi.

| 4.24. | Den 22. september 2006 fremsendte Grækenland et BNI-spørgeskema til Kommissionen, der omfattede regnskabsårene 1995-2005. De reviderede græske BNP/BNI-data (33) i spørgeskemaet viste opskrivninger på mellem 13 % og 26 %. Da medlemsstaterne ikke er forpligtede af bestemmelserne til at give en forhåndsmeddelelse, havde hverken Kommissionen eller BNI-udvalget modtaget nogen forhåndsmeddelelse om disse opskrivninger. |
| --- | --- |

4.24.

Den 22. september 2006 fremsendte Grækenland et BNI-spørgeskema til Kommissionen, der omfattede regnskabsårene 1995-2005. De reviderede græske BNP/BNI-data (33) i spørgeskemaet viste opskrivninger på mellem 13 % og 26 %. Da medlemsstaterne ikke er forpligtede af bestemmelserne til at give en forhåndsmeddelelse, havde hverken Kommissionen eller BNI-udvalget modtaget nogen forhåndsmeddelelse om disse opskrivninger.

| 4.25. | Som følge af de specifikke forbehold, som Kommissionen fastsatte for 1995-2001, valgte Grækenland år 2000 som det nye referenceår for sine reviderede BNI-tal; det tidligere referenceår var 1988. Den almindelige praksis er, at de nationale statistiske kontorer med omkring fem års mellemrum foretager større revisioner af de nationale regnskabsdata, som afspejler eventuelle forbedringer i kildedata og metodologi, og som også omfatter en ajourføring af referenceoverslagene. |
| --- | --- |

4.25.

Som følge af de specifikke forbehold, som Kommissionen fastsatte for 1995-2001, valgte Grækenland år 2000 som det nye referenceår for sine reviderede BNI-tal; det tidligere referenceår var 1988. Den almindelige praksis er, at de nationale statistiske kontorer med omkring fem års mellemrum foretager større revisioner af de nationale regnskabsdata, som afspejler eventuelle forbedringer i kildedata og metodologi, og som også omfatter en ajourføring af referenceoverslagene.

| 4.26. | På mødet den 25. og 26. oktober 2006 mente BNI-udvalget — på grund af den store revision af BNI-data og utilstrækkelige oplysninger om de reviderede tal i den græske 2006-kvalitetsrapport — at de ureviderede græske BNP/BNI-data burde bruges som grundlag for beregningen af egne indtægter, indtil Kommissionen havde kontrolleret de nye data på grundlag af den ajourførte BNI-opgørelse (34). En undervurdering af BNI for en medlemsstat påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-indtægt, men den bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større bidrag, indtil problemet er fundet og løst. En undervurdering af en medlemsstats BNI kan også medføre, at der uberettiget bliver lagt et loft (35) over momsgrundlaget, hvilket igen medfører, at andre medlemsstater kommer til at betale for meget. Der kan ikke rettes op på disse forhold, før BNI-udvalget har godkendt de græske BNI-tal, og Kommissionen må derefter beregne saldi og tilpasninger på grundlag af disse tal. |
| --- | --- |

4.26.

På mødet den 25. og 26. oktober 2006 mente BNI-udvalget — på grund af den store revision af BNI-data og utilstrækkelige oplysninger om de reviderede tal i den græske 2006-kvalitetsrapport — at de ureviderede græske BNP/BNI-data burde bruges som grundlag for beregningen af egne indtægter, indtil Kommissionen havde kontrolleret de nye data på grundlag af den ajourførte BNI-opgørelse (34). En undervurdering af BNI for en medlemsstat påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-indtægt, men den bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større bidrag, indtil problemet er fundet og løst. En undervurdering af en medlemsstats BNI kan også medføre, at der uberettiget bliver lagt et loft (35) over momsgrundlaget, hvilket igen medfører, at andre medlemsstater kommer til at betale for meget. Der kan ikke rettes op på disse forhold, før BNI-udvalget har godkendt de græske BNI-tal, og Kommissionen må derefter beregne saldi og tilpasninger på grundlag af disse tal.

| 4.27. | Medlemsstaterne skulle fremsende deres ajourførte eller nye BNI-opgørelser til Kommissionen senest den 31. december 2006. Efter en indledende analyse skulle Kommissionen foretage kontrolbesøg på stedet fra 2007. Ved udgangen af juni 2007 havde seks medlemsstater (36) ikke fremsendt deres fuldstændige, nye eller ajourførte BNI-opgørelser. |
| --- | --- |

4.27.

Medlemsstaterne skulle fremsende deres ajourførte eller nye BNI-opgørelser til Kommissionen senest den 31. december 2006. Efter en indledende analyse skulle Kommissionen foretage kontrolbesøg på stedet fra 2007. Ved udgangen af juni 2007 havde seks medlemsstater (36) ikke fremsendt deres fuldstændige, nye eller ajourførte BNI-opgørelser.

| 4.27. | Kommissionen har løbende i 2006 mindet medlemsstaterne om, at det var nødvendigt at overholde tidsfristen, og den fremsendte en yderligere rykkerskrivelse umiddelbart efter den 31. december 2006, ligesom den påpegede problemet på møderne med medlemsstaternes direktører for nationalregnskaberne den 31. januar og på mødet i BNI-udvalget den 26. april 2007. På BNI-udvalgets møde blev de delegerede fra de medlemsstater, der endnu ikke havde fremsendt deres BNI-opgørelser, meddelt, at disse opgørelser skulle fremsendes senest ultimo juni 2007. Kommissionen overvejer yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.27.

Kommissionen har løbende i 2006 mindet medlemsstaterne om, at det var nødvendigt at overholde tidsfristen, og den fremsendte en yderligere rykkerskrivelse umiddelbart efter den 31. december 2006, ligesom den påpegede problemet på møderne med medlemsstaternes direktører for nationalregnskaberne den 31. januar og på mødet i BNI-udvalget den 26. april 2007. På BNI-udvalgets møde blev de delegerede fra de medlemsstater, der endnu ikke havde fremsendt deres BNI-opgørelser, meddelt, at disse opgørelser skulle fremsendes senest ultimo juni 2007. Kommissionen overvejer yderligere foranstaltninger.

I betragtning af den arbejdsmængde, som gennemgangen af opgørelserne og BNI-kontrolbesøgene i de 25 medlemsstater indebærer, vil disse kontrolbesøg blive aflagt over en treårig periode fra 2007-2009.

Konklusioner og anbefalinger

| 4.28. | Når revisionens omfang tages i betragtning (jf. punkt 4.3, 4.4 og 4.7), fremgik det af Rettens revision af egne indtægter, at de reviderede underliggende transaktioner taget under et var uden væsentlige fejl, og at de reviderede overvågnings- og kontrolsystemer generelt fungerede tilfredsstillende med undtagelse af den lave kontrolhyppighed, der omhandles i punkt 4.18, og de problemer, der nævnes i punkt 4.11, og som påvirker B-regnskaberne. |
| --- | --- |

4.28.

Når revisionens omfang tages i betragtning (jf. punkt 4.3, 4.4 og 4.7), fremgik det af Rettens revision af egne indtægter, at de reviderede underliggende transaktioner taget under et var uden væsentlige fejl, og at de reviderede overvågnings- og kontrolsystemer generelt fungerede tilfredsstillende med undtagelse af den lave kontrolhyppighed, der omhandles i punkt 4.18, og de problemer, der nævnes i punkt 4.11, og som påvirker B-regnskaberne.

| 4.28. | Kommissionen vil tage de resultater, som Retten ikke fandt tilfredsstillende, op med de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

4.28.

Kommissionen vil tage de resultater, som Retten ikke fandt tilfredsstillende, op med de berørte medlemsstater.

| 4.29. | Retten anbefaler, at Kommissionen kontrollerer, at medlemsstaterne foretager toldkontrol i et sådant omfang, at det er tilstrækkeligt til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser (jf. punkt 4.18). |
| --- | --- |

4.29.

Retten anbefaler, at Kommissionen kontrollerer, at medlemsstaterne foretager toldkontrol i et sådant omfang, at det er tilstrækkeligt til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser (jf. punkt 4.18).

| 4.29. | Kommissionen kontrollerer regelmæssigt, om medlemsstaternes toldkontrol er tilstrækkelig til at overbevise budgetmyndigheden om, at de overholder kravene i Fællesskabets lovgivning og beskytter Fællesskabernes finansielle interesser. |
| --- | --- |

4.29.

Kommissionen kontrollerer regelmæssigt, om medlemsstaternes toldkontrol er tilstrækkelig til at overbevise budgetmyndigheden om, at de overholder kravene i Fællesskabets lovgivning og beskytter Fællesskabernes finansielle interesser.

| 4.30. | Efter Rettens mening bør de sikkerhedsstillelser, der fortabes, som beskrevet i punkt 4.13, overdrages til Kommissionen, og Retten opfordrer Kommissionen til at afklare dette spørgsmål. |
| --- | --- |

4.30.

Efter Rettens mening bør de sikkerhedsstillelser, der fortabes, som beskrevet i punkt 4.13, overdrages til Kommissionen, og Retten opfordrer Kommissionen til at afklare dette spørgsmål.

| 4.30. | Kommissionen vil tage Rettens bemærkninger op i det relevante forum for at få spørgsmålet afklaret. |
| --- | --- |

4.30.

Kommissionen vil tage Rettens bemærkninger op i det relevante forum for at få spørgsmålet afklaret.

| 4.31. | Da Kommissionen ikke har effektive midler til at sikre sig, at den modtager de relevante oplysninger rettidigt fra medlemsstaterne, således at den har mulighed for at ophæve forbehold vedrørende beregningen af momsindtægter, bør den undersøge, hvordan den kan lægge yderligere pres på de medlemsstater, som de forbehold, der har eksisteret længe, vedrører, således at dette problem kan blive løst (jf. punkt 4.20). |
| --- | --- |

4.31.

Da Kommissionen ikke har effektive midler til at sikre sig, at den modtager de relevante oplysninger rettidigt fra medlemsstaterne, således at den har mulighed for at ophæve forbehold vedrørende beregningen af momsindtægter, bør den undersøge, hvordan den kan lægge yderligere pres på de medlemsstater, som de forbehold, der har eksisteret længe, vedrører, således at dette problem kan blive løst (jf. punkt 4.20).

| 4.31. | Selv om Kommissionen allerede lægger pres på de enkelte medlemsstater for at få de nødvendige oplysninger uden forsinkelse, har den nu indledt kollektive drøftelser med medlemsstaterne i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter vedrørende mulige mekanismer til at nå den ønskede målsætning. Kommissionen påskønner, at Retten fortsat insisterer på dette problem. |
| --- | --- |

4.31.

Selv om Kommissionen allerede lægger pres på de enkelte medlemsstater for at få de nødvendige oplysninger uden forsinkelse, har den nu indledt kollektive drøftelser med medlemsstaterne i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter vedrørende mulige mekanismer til at nå den ønskede målsætning. Kommissionen påskønner, at Retten fortsat insisterer på dette problem.

| 4.32. | Med hensyn til Kommissionens kontrol af BNI-data og de underliggende systemer, anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

4.32.

Med hensyn til Kommissionens kontrol af BNI-data og de underliggende systemer, anbefaler Retten, at Kommissionen:

| 4.32. | |
| --- | --- |

4.32.

| a) | fastsætter regler for, hvordan medlemsstaterne skal meddele ændringer i deres BNI, således at Kommissionen og BNI-udvalget på forhånd informeres om større revisioner (jf. punkt 4.24) |
| --- | --- |

a)

fastsætter regler for, hvordan medlemsstaterne skal meddele ændringer i deres BNI, således at Kommissionen og BNI-udvalget på forhånd informeres om større revisioner (jf. punkt 4.24)

| a) | En korrekt information og en nøje samordning af medlemsstaternes procedurer for revision af nationalregnskaberne er af stor betydning, og disse punkter er ved mange lejligheder blevet drøftet med medlemsstaterne (37). |
| --- | --- |

a)

En korrekt information og en nøje samordning af medlemsstaternes procedurer for revision af nationalregnskaberne er af stor betydning, og disse punkter er ved mange lejligheder blevet drøftet med medlemsstaterne (37).

| b) | implementerer en koordineret politik for revision af nationale regnskabsdata og herunder stiller krav om regelmæssig benchmarking (jf. punkt 4.25) |
| --- | --- |

b)

implementerer en koordineret politik for revision af nationale regnskabsdata og herunder stiller krav om regelmæssig benchmarking (jf. punkt 4.25)

| b) | Kommissionen drøftede igen revision af nationalregnskaberne i BNI-udvalget den 26. april 2007. De fleste medlemsstater støttede princippet om bedre kommunikation og koordination af alle større revisioner, herunder en fælles regelmæssig benchmarking, f.eks. hvert femte år. Mange medlemsstater påpegede store praktiske vanskeligheder på grund af forskelle mellem medlemsstaterne, når det gælder statistiske systemer, datakilder og -undersøgelser samt periodicitet. Kommissionen vil fortsætte drøftelserne af disse spørgsmål med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen drøftede igen revision af nationalregnskaberne i BNI-udvalget den 26. april 2007. De fleste medlemsstater støttede princippet om bedre kommunikation og koordination af alle større revisioner, herunder en fælles regelmæssig benchmarking, f.eks. hvert femte år. Mange medlemsstater påpegede store praktiske vanskeligheder på grund af forskelle mellem medlemsstaterne, når det gælder statistiske systemer, datakilder og -undersøgelser samt periodicitet. Kommissionen vil fortsætte drøftelserne af disse spørgsmål med medlemsstaterne.

| c) | sikrer, at konklusionerne fra kontrollen af den græske opgørelse foreligger så tidligt, at det er muligt at medtage de korrigerede data i regnskaberne for regnskabsåret 2007 (jf. punkt 4.26). |
| --- | --- |

c)

sikrer, at konklusionerne fra kontrollen af den græske opgørelse foreligger så tidligt, at det er muligt at medtage de korrigerede data i regnskaberne for regnskabsåret 2007 (jf. punkt 4.26).

| c) | Kommissionen afsluttede sin skrivebordskontrol af den ajourførte græske BNI-oversigt, som var fremsendt til Eurostat i februar 2007 og aflagde et BNI-kontrolbesøg i Grækenland den 20.-26. juni 2007. I fortsættelse af denne kontrol vil Eurostat fortsætte drøftelserne med de græske statistiske myndigheder. Kommissionen forventer at nå frem til konklusioner om de korrekte græske BNI-tal inden fristen for den officielle meddelelse af BNI-tal den 22. september 2007, som skal anvendes i budgetprocedurerne vedrørende 2007. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen afsluttede sin skrivebordskontrol af den ajourførte græske BNI-oversigt, som var fremsendt til Eurostat i februar 2007 og aflagde et BNI-kontrolbesøg i Grækenland den 20.-26. juni 2007. I fortsættelse af denne kontrol vil Eurostat fortsætte drøftelserne med de græske statistiske myndigheder. Kommissionen forventer at nå frem til konklusioner om de korrekte græske BNI-tal inden fristen for den officielle meddelelse af BNI-tal den 22. september 2007, som skal anvendes i budgetprocedurerne vedrørende 2007.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

| 4.33. | Resultaterne af Rettens opfølgning af tidligere bemærkninger i de seneste årsberetninger er anført i
  bilag 4.1
  . |
| --- | --- |

4.33.

Resultaterne af Rettens opfølgning af tidligere bemærkninger i de seneste årsberetninger er anført i
  bilag 4.1
  .

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 4.34. | Særberetning nr. 11/2006 om ordningen for fællesskabsforsendelse (EUT C 44 af 27.2.2007, s. 1). |
| --- | --- |

4.34.

Særberetning nr. 11/2006 om ordningen for fællesskabsforsendelse (EUT C 44 af 27.2.2007, s. 1).

---

(1)  Overskud fra det foregående regnskabsår og diverse indtægter.

Kilde: Årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, 2006.

(2)  Medlemsstaterne opkræver Den Europæiske Unions traditionelle egne indtægter og tilbageholder 25 % til dækning af opkrævningsomkostningerne.

(3)  Moms- og BNI-indtægterne er bidrag, der fremkommer ved at anvende ensartede satser på medlemsstaternes harmoniserede momsgrundlag eller på medlemsstaternes BNI, der er beregnet i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne.

(4)  Belgien, Frankrig, Italien, Ungarn, Slovakiet og Det Forenede Kongerige. Endvidere blev regnskabssystemet for traditionelle egne indtægter i Finland undersøgt.

(5)  Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter, jf. artikel 20 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1), som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004 (EUT L 352 af 27.11.2004, s. 1). Udvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen og sørger for forbindelsen mellem Kommissionen og medlemsstaterne på området egne indtægter. Den undersøger spørgsmål om gennemførelsen af systemet med egne indtægter og overslagene over egne indtægter.

(6)  Artikel 247, 248 og 249 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(7)  Se fodnote 4.

(8)  BNI-udvalget er omtalt i artikel 4 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1). Udvalget består af repræsentanter for Kommissionen og medlemsstaterne. Hvert år gennemgår udvalget de BNI-data, medlemsstaterne har indsendt, og afgiver en udtalelse om, hvorvidt disse data — hvad angår pålidelighed, sammenlignelighed og fuldstændighed — kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter. Kommissionen hører udvalget om sine forslag til forbedring af BNI-beregningerne, og det behandler også spørgsmål vedrørende metoden til udarbejdelse af BNI, revision af BNI-data og problemet vedrørende BNI's fuldstændighed.

(9)  Det Europæiske Råd i Fontainebleau besluttede den 25. og 26. juni 1984, at »enhver stat, der i forhold til sin relative velstand bærer en for tung budgetbyrde, til sin tid vil kunne opnå en justering«. Det konkluderede også, at »udgiftspolitikken på langt sigt er det vigtigste middel til løsning af problemet med budgetuligevægtene«.

(10)  Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

(11)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004 af 16. november 2004 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter.

(12)  Belgien, Frankrig, Italien, Ungarn, Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige.

(13)  Belgien og Det Forenede Kongerige.

(14)  Se bilag 1 — Opfølgning af Rettens seneste bemærkninger.

(15)  Dom af 5. oktober 2006 i sag C-377/03.

(16)  Artikel 6, stk. 4, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004.

(17)  Belgien, Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige.

(18)  Jf. artikel 2, stk. 1, litra a), i den gældende afgørelse om egne indtægter. 2000/597/EF, Euratom (EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42).

(19)  Jf. artikel 31 I forordning (EØF) nr. 2220/85 som ændret (EFT L 205 af 3.8.1985, s. 5): »Medlemsstaterne udarbejder for hvert regnskabsår en oversigt, som holdes til rådighed for Kommissionen, og som indeholder oplysninger om det samlede antal fortabte sikkerhedsstillelser med angivelse af det samlede beløb«.

(20)  Artikel 18 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004.

(21)  Belgien, Frankrig, Italien, Ungarn, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

(22)  Artikel 2, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1) og artikel 17 og 18 i forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004.

(23)  Det Forenede Kongerige.

(24)  Det fremgik af Rettens revision, at der i andre medlemsstater mindst blev foretaget fysisk kontrol af 0,3 % af varerne.

(25)  Frankrig.

(26)  I henhold til artikel 76 i forordning (EØF) nr. 2913/92 — disse procedurer er forbundet med høj risiko, fordi der er begrænsede formaliteter og procedurer.

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2005 af 13. april 2005 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EUT L 117 af 4.5.2005, s. 13), især dens gennemførelsesbestemmelser.

(28)  Forbehold vedrørende BNI-indtægten går på de kilder og metoder, medlemsstaterne anvender til udarbejdelse af aggregaterne i de nationale regnskaber. Forbehold gør det muligt at få tilpasset BNI-aggregaterne efter udløbet af den frist på fire år, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Et generelt forbehold vedrører en medlemsstats samlede data, mens et specifikt forbehold vedrører enkelte kilder og metoder.

(29)  Der er endnu ikke taget forbehold for EU-10, da disse medlemsstaters BNI-data for 2004 stadig er åbne for beregning af egne indtægter frem til september 2008.

(30)  Artikel 2, stk. 2 og 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003.

(31)  Se fodnote 7.

(32)  Artikel 5 i forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003.

(33)  BNP blev brugt indtil 2001. BNI er blevet brugt siden 2002.

(34)  Medlemsstaterne skal sende dette dokument til Kommissionen. I dokumentet beskrives de procedurer og grundlæggende statistikker, der er brugt til at beregne BNI og dets bestanddele i overensstemmelse med ENS 95.

(35)  I henhold til artikel 2, stk. 1, litra c), i afgørelse 2000/597/EF, Euratom må det momsberegningsgrundlag, som skal tages i betragtning, når medlemsstaternes momsbidrag skal beregnes, ikke overstige 50 % af den enkelte medlemsstats BNI/BNP.

(36)  Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Luxembourg og Det Forenede Kongerige.

(37)  F.eks. har Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik foreslået retningslinjer for en bedre meddelelse af større revisioner af nationalregnskaberne. Disse retningslinjer omfatter forudgående meddelelse om revisioner med angivelse, hvor det er muligt, af deres potentielle indvirkning samt tilstrækkelig dokumentation for årsagerne og for indvirkningen på de vigtigste aggregater samt tidsplan for yderligere revisioner. De foreslåede retningslinjer dækker også koordinering og information om større revisioner, der skyldes ændringer i koncepter, definitioner og klassifikationer i EU. Disse retningslinjer blev desuden drøftet af Det Statistiske Programudvalg den 24. maj 2007.

BILAG 4.1

Opfølgning af Rettens seneste bemærkninger

| Rettens bemærkninger | Situationen i 2006 | Er yderligere foranstaltninger nødvendige? | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionelle egne indtægter: Toldkontingenter for landbrugsprodukter |
| I punkt 3.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2003 konstaterede Retten, at under nogle toldkontingenter kan et stort antal importører, der alle er forbundet med samme hovedimportør, indgive deres egne licensansøgninger for at få tildelt det størst mulige kontingent. | Det fremgik af Rettens revision, at også i 2006 kunne adskillige importører, der alle var forbundet med samme hovedimportør, indgive deres egne licensansøgninger.
  Det forvrider konkurrencen og lægger en tung arbejdsbyrde på forvaltningerne såvel i Kommissionen som i medlemsstaterne. | Kommissionen har med sin forordning (EF) nr. 1301/2006 (der trådte i kraft pr. 1. januar 2007) truffet foranstaltninger til at forbedre de proceduremæssige rammer, men det løser ikke helt problemet. Efter Rettens opfattelse bør Kommissionen træffe yderligere foranstaltninger, således at flere importører, der er forbundet med samme hovedimportør, ikke kan indgive mere end en ansøgning for samme periode. | Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for landbrugsprodukter har styrket og harmoniseret bestemmelserne vedrørende ansøgning om licenser, bl.a. med det formål at forhindre, at operatører, der ikke er involveret i handel med tredjelande inden for den pågældende sektor, indgiver ansøgninger. I henhold til forordningens artikel 5 skal en operatør indsende bevis for, at han har været involveret i handel med tredjelande inden for den pågældende sektor. Disse bestemmelser gælder også for datterselskaber, i det omfang de opfylder de ovennævnte krav.


  Sideløbende hermed har Kommissionens tjenester fortsat deres indsats for at forenkle og harmonisere de bestemmelser, der er fastsat i forordningerne om indrømmelse af importkvoter under de forskellige markedsordninger. Virkningerne vil blive evalueret i løbet af de kommende måneder. Om nødvendigt vil yderligere foranstaltninger blive overvejet i denne forbindelse. |
| Kommissionen og Tyskland forhandler om potentielle afgifter |
| I punkt 3.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at Tyskland i 2003 havde fjernet posteringer på i alt 40,1 million euro fra B-regnskabet uden at give en fuldstændig forklaring herpå.
  2005 anførte Retten, at Kommissionen og Tyskland stadig forhandler om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter. | Der var stadig forhandlinger om restbeløbet på 22,7 millioner euro i 2006. | Tyskland bør fremlægge den nødvendige dokumentation, således at Kommissionen kan afslutte sagen. | Kommissionen har modtaget yderligere redegørelser og beviser fra Tyskland, som på tilfredsstillende vis forklarer næsten alle de foretagne korrektioner. De resterende spørgsmål undersøges yderligere. |
| Momsindtægten: den finansielle effekt af eksisterende forbehold |
| I punkt 4.14 i årsberetningen for regnskabsåret 2005 konstaterede Retten, at den finansielle effekt af eksisterende forbehold ikke var beregnet, og anbefalede, at Kommissionen om muligt satte tal på effekten af disse forbehold. | Da det sjældent er let at vurdere forbeholdenes finansielle effekt, anbefalede Retten under sin revision i 2006, at der blev medtaget en bemærkning i regnskabet, der forklarede, hvordan forbehold fungerer, så læseren gøres opmærksom på den usikkerhed, der er forbundet med beløbet for momsindtægten. Kommissionen tog denne anbefaling til efterretning, og der er medtaget en bemærkning herom i årsregnskabet for 2006. | Nej. | Med henblik på at nedbringe antallet af forbehold med en tilsyneladende mindre finansiel effekt vil Kommissionen minde medlemsstaterne om, at de kan ansøge om tilladelse til enten ikke at tage hensyn til visse transaktioner eller at anvende tilnærmelsesvise tal, hvis en præcis beregning må forventes at medføre en urimelig administrativ byrde i forhold til indvirkningen på momsgrundlaget. |
| BNI-indtægten: kvalitetsrapporter |
| I punkt 4.17 i årsberetningen for regnskabsåret 2005 bemærkede Retten, at medlemsstaterne i kvalitetsrapporterne for 2005 stadig ingen oplysninger gav om resultaterne af deres kontrol af kvaliteten af BNI og de elementer, der indgår deri. | Det fremgik af analysen af kvalitetsrapporter forelagt i 2006, at medlemsstaterne med to undtagelser havde taget fat på dette punkt efter mødet i BNI-udvalget den 3. juli 2006. | Kommissionen bør sikre, at alle medlemsstater uden undtagelse indgiver de nødvendige oplysninger. | Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser for at sikre, at alle medlemsstater opfylder disse krav i forbindelse med BNI-kvalitetsrapporten. |
| BNI-indtægten: direkte kontrol |
| I punkt 3.35 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 og i punkt 4.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2005 anførte Retten, at Kommissionens kontrol af BNI-data stadig var for begrænset (1). | Dette emne blev behandlet i BNI-udvalget i juli 2006, og Kommissionen konkluderede, at den ville overveje, på hvilke områder der kunne foretages mere direkte kontrol af de underliggende nationale regnskaber, der danner grundlag for tallene i BNI-spørgeskemaerne (2). I 2006 skete der imidlertid ikke noget i den retning, og i svar til punkt 4.16 erklærede Kommissionen, at den først vil genoptage sine kontrolbesøg i medlemsstaterne, efter at de nye oversigter er udarbejdet og gennemgået i 2008. | Kommissionen bør foretage mere direkte kontrol i forbindelse med gennemgangen af BNI-oversigterne og BNI-spørgeskemaerne i 2007. | Efter en fuldstændig runde af kontrolbesøg baseret på 2001-oversigterne blev medlemsstaterne anmodet om, senest ved udgangen af 2006, at levere nye oversigter, hvor der var taget højde for de vigtigste af de nylige revisioner af deres nationalregnskaber. De fleste oversigter blev fremsendt i december 2006, medens nogle først vil blive modtaget i 2007. Der kunne derfor ikke foretages nogen kontrolbesøg vedrørende disse oversigter i 2006.


  Kommissionen vil i 2007 genoptage sine kontrolbesøg i medlemsstaterne efter at have gennemgået de nye oversigter, og den vil foretage en direkte kontrol, som omtalt af Retten, inden for udvalgte områder, idet der dog vil blive taget hensyn til de ressourcemæssige begrænsninger i både Kommissionen og i medlemsstaterne. Kommissionen vil som tidligere holde Retten underrettet om sine aktiviteter på dette område. |
| BNI-indtægten: finansiel effekt af eksisterende forbehold |
| I punkt 91 i særberetning nr. 17/2000 anførte Retten, at det er nødvendigt, at Kommissionen sætter tal på effekten af sine BNI-forbehold. | Da det sjældent er let at vurdere forbeholdenes finansielle effekt, anbefalede Retten under sin revision i 2006, at der blev medtaget en bemærkning i regnskabet, der forklarede, hvordan forbehold fungerer, så læseren gøres opmærksom på den usikkerhed, der er forbundet med beløbet for momsindtægten. Kommissionen tog denne anbefaling til efterretning, og der er medtaget en bemærkning herom i årsregnskabet for 2006. | Nej. | |

Rettens bemærkninger

Situationen i 2006

Er yderligere foranstaltninger nødvendige?

Kommissionens svar

Traditionelle egne indtægter: Toldkontingenter for landbrugsprodukter

I punkt 3.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2003 konstaterede Retten, at under nogle toldkontingenter kan et stort antal importører, der alle er forbundet med samme hovedimportør, indgive deres egne licensansøgninger for at få tildelt det størst mulige kontingent.

Det fremgik af Rettens revision, at også i 2006 kunne adskillige importører, der alle var forbundet med samme hovedimportør, indgive deres egne licensansøgninger.

Det forvrider konkurrencen og lægger en tung arbejdsbyrde på forvaltningerne såvel i Kommissionen som i medlemsstaterne.

Kommissionen har med sin forordning (EF) nr. 1301/2006 (der trådte i kraft pr. 1. januar 2007) truffet foranstaltninger til at forbedre de proceduremæssige rammer, men det løser ikke helt problemet. Efter Rettens opfattelse bør Kommissionen træffe yderligere foranstaltninger, således at flere importører, der er forbundet med samme hovedimportør, ikke kan indgive mere end en ansøgning for samme periode.

Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for landbrugsprodukter har styrket og harmoniseret bestemmelserne vedrørende ansøgning om licenser, bl.a. med det formål at forhindre, at operatører, der ikke er involveret i handel med tredjelande inden for den pågældende sektor, indgiver ansøgninger. I henhold til forordningens artikel 5 skal en operatør indsende bevis for, at han har været involveret i handel med tredjelande inden for den pågældende sektor. Disse bestemmelser gælder også for datterselskaber, i det omfang de opfylder de ovennævnte krav.

Sideløbende hermed har Kommissionens tjenester fortsat deres indsats for at forenkle og harmonisere de bestemmelser, der er fastsat i forordningerne om indrømmelse af importkvoter under de forskellige markedsordninger. Virkningerne vil blive evalueret i løbet af de kommende måneder. Om nødvendigt vil yderligere foranstaltninger blive overvejet i denne forbindelse.

Kommissionen og Tyskland forhandler om potentielle afgifter

I punkt 3.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at Tyskland i 2003 havde fjernet posteringer på i alt 40,1 million euro fra B-regnskabet uden at give en fuldstændig forklaring herpå.

2005 anførte Retten, at Kommissionen og Tyskland stadig forhandler om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter.

Der var stadig forhandlinger om restbeløbet på 22,7 millioner euro i 2006.

Tyskland bør fremlægge den nødvendige dokumentation, således at Kommissionen kan afslutte sagen.

Kommissionen har modtaget yderligere redegørelser og beviser fra Tyskland, som på tilfredsstillende vis forklarer næsten alle de foretagne korrektioner. De resterende spørgsmål undersøges yderligere.

Momsindtægten: den finansielle effekt af eksisterende forbehold

I punkt 4.14 i årsberetningen for regnskabsåret 2005 konstaterede Retten, at den finansielle effekt af eksisterende forbehold ikke var beregnet, og anbefalede, at Kommissionen om muligt satte tal på effekten af disse forbehold.

Da det sjældent er let at vurdere forbeholdenes finansielle effekt, anbefalede Retten under sin revision i 2006, at der blev medtaget en bemærkning i regnskabet, der forklarede, hvordan forbehold fungerer, så læseren gøres opmærksom på den usikkerhed, der er forbundet med beløbet for momsindtægten. Kommissionen tog denne anbefaling til efterretning, og der er medtaget en bemærkning herom i årsregnskabet for 2006.

Nej.

Med henblik på at nedbringe antallet af forbehold med en tilsyneladende mindre finansiel effekt vil Kommissionen minde medlemsstaterne om, at de kan ansøge om tilladelse til enten ikke at tage hensyn til visse transaktioner eller at anvende tilnærmelsesvise tal, hvis en præcis beregning må forventes at medføre en urimelig administrativ byrde i forhold til indvirkningen på momsgrundlaget.

BNI-indtægten: kvalitetsrapporter

I punkt 4.17 i årsberetningen for regnskabsåret 2005 bemærkede Retten, at medlemsstaterne i kvalitetsrapporterne for 2005 stadig ingen oplysninger gav om resultaterne af deres kontrol af kvaliteten af BNI og de elementer, der indgår deri.

Det fremgik af analysen af kvalitetsrapporter forelagt i 2006, at medlemsstaterne med to undtagelser havde taget fat på dette punkt efter mødet i BNI-udvalget den 3. juli 2006.

Kommissionen bør sikre, at alle medlemsstater uden undtagelse indgiver de nødvendige oplysninger.

Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser for at sikre, at alle medlemsstater opfylder disse krav i forbindelse med BNI-kvalitetsrapporten.

BNI-indtægten: direkte kontrol

I punkt 3.35 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 og i punkt 4.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2005 anførte Retten, at Kommissionens kontrol af BNI-data stadig var for begrænset (1).

Dette emne blev behandlet i BNI-udvalget i juli 2006, og Kommissionen konkluderede, at den ville overveje, på hvilke områder der kunne foretages mere direkte kontrol af de underliggende nationale regnskaber, der danner grundlag for tallene i BNI-spørgeskemaerne (2). I 2006 skete der imidlertid ikke noget i den retning, og i svar til punkt 4.16 erklærede Kommissionen, at den først vil genoptage sine kontrolbesøg i medlemsstaterne, efter at de nye oversigter er udarbejdet og gennemgået i 2008.

Kommissionen bør foretage mere direkte kontrol i forbindelse med gennemgangen af BNI-oversigterne og BNI-spørgeskemaerne i 2007.

Efter en fuldstændig runde af kontrolbesøg baseret på 2001-oversigterne blev medlemsstaterne anmodet om, senest ved udgangen af 2006, at levere nye oversigter, hvor der var taget højde for de vigtigste af de nylige revisioner af deres nationalregnskaber. De fleste oversigter blev fremsendt i december 2006, medens nogle først vil blive modtaget i 2007. Der kunne derfor ikke foretages nogen kontrolbesøg vedrørende disse oversigter i 2006.

Kommissionen vil i 2007 genoptage sine kontrolbesøg i medlemsstaterne efter at have gennemgået de nye oversigter, og den vil foretage en direkte kontrol, som omtalt af Retten, inden for udvalgte områder, idet der dog vil blive taget hensyn til de ressourcemæssige begrænsninger i både Kommissionen og i medlemsstaterne. Kommissionen vil som tidligere holde Retten underrettet om sine aktiviteter på dette område.

BNI-indtægten: finansiel effekt af eksisterende forbehold

I punkt 91 i særberetning nr. 17/2000 anførte Retten, at det er nødvendigt, at Kommissionen sætter tal på effekten af sine BNI-forbehold.

Da det sjældent er let at vurdere forbeholdenes finansielle effekt, anbefalede Retten under sin revision i 2006, at der blev medtaget en bemærkning i regnskabet, der forklarede, hvordan forbehold fungerer, så læseren gøres opmærksom på den usikkerhed, der er forbundet med beløbet for momsindtægten. Kommissionen tog denne anbefaling til efterretning, og der er medtaget en bemærkning herom i årsregnskabet for 2006.

Nej.

---

(1)  I henhold til artikel 5 i forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 kontrollerer Kommissionen de kilder og metoder, medlemsstaterne anvender til at beregne BNI, navnlig med hensyn til foranstaltninger, der skal gøre gøre BNI mere sammenlignelig, pålidelig og fuldstændig.

(2)  Hver medlemsstat indgiver et BNI-spørgeskema, der indeholder tallene for det samlede BNI og de elementer, der indgår deri.

KAPITEL 5

Den fælles landbrugspolitik

INDHOLD

| 5.1-5.5 | Indledning |
| --- | --- |

5.1-5.5

| 5.6-5.78 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

5.6-5.78

| 5.6-5.41 | Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) |
| --- | --- |

5.6-5.41

| 5.11-5.14 | Situationen i Grækenland |
| --- | --- |

5.11-5.14

| 5.15-5.38 | Enkeltbetalingsordningen |
| --- | --- |

5.15-5.38

| 5.39-5.41 | Den generelle arealbetalingsordning |
| --- | --- |

5.39-5.41

| 5.42-5.47 | Udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

5.42-5.47

| 5.42-5.45 | EUGFL, Garantisektionens udgifter |
| --- | --- |

5.42-5.45

| 5.46-5.47 | Det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

5.46-5.47

| 5.48-5.53 | Efterfølgende kontrol af betalinger til forhandlere og forarbejdere |
| --- | --- |

5.48-5.53

| 5.54-5.55 | Eksportrestitutioner |
| --- | --- |

5.54-5.55

| 5.56-5.64 | Kommissionens regnskabsafslutning |
| --- | --- |

5.56-5.64

| 5.65-5.78 | Konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

5.65-5.78

| 5.79-5.84 | Opfølgning af tidligere bemærkninger |
| --- | --- |

5.79-5.84

| 5.79-5.81 | Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

5.79-5.81

| 5.82-5.84 | Olivenolie |
| --- | --- |

5.82-5.84

| 5.85 | Særberetninger |
| --- | --- |

5.85

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | Dette kapitel omhandler Rettens revision af udgifterne til landbrug og udvikling af landdistrikterne, som finansieres over EUGFL, Garantisektionen. I 2006 beløb disse udgifter sig i alt til 49 799 millioner euro (2005: 48 466 millioner euro) (1) (for nærmere oplysninger se
  figur 5.1
  ). I henhold til traktaten har Europa-Kommissionen det overordnede ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet. Næsten alle landbrugsudgifter afholdes under delt forvaltning. Det betyder, at betalingerne til de endelige støttemodtagere (landbrugere, private selskaber, forhandlere, sammenslutninger eller offentlige organer) afholdes af betalingsorganer, som er godkendt af medlemsstaterne. Mindre end 1 % af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

5.1.

Dette kapitel omhandler Rettens revision af udgifterne til landbrug og udvikling af landdistrikterne, som finansieres over EUGFL, Garantisektionen. I 2006 beløb disse udgifter sig i alt til 49 799 millioner euro (2005: 48 466 millioner euro) (1) (for nærmere oplysninger se
  figur 5.1
  ). I henhold til traktaten har Europa-Kommissionen det overordnede ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet. Næsten alle landbrugsudgifter afholdes under delt forvaltning. Det betyder, at betalingerne til de endelige støttemodtagere (landbrugere, private selskaber, forhandlere, sammenslutninger eller offentlige organer) afholdes af betalingsorganer, som er godkendt af medlemsstaterne. Mindre end 1 % af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen.

Image

| 5.2. | De udgifter, medlemsstaterne anmelder, er underlagt flere kontrolsystemer: |
| --- | --- |

5.2.

De udgifter, medlemsstaterne anmelder, er underlagt flere kontrolsystemer:

| a) | det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (3), hvor det kontrolleres, at landbrugernes støtteansøgninger er korrekte |
| --- | --- |

a)

det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (3), hvor det kontrolleres, at landbrugernes støtteansøgninger er korrekte

| b) | sektorspecifikke kontrolordninger, f.eks. for olivenolie og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

b)

sektorspecifikke kontrolordninger, f.eks. for olivenolie og udvikling af landdistrikterne

| c) | fysisk kontrol af landbrugsvarer, der eksporteres med fællesskabsstøtte (4) |
| --- | --- |

c)

fysisk kontrol af landbrugsvarer, der eksporteres med fællesskabsstøtte (4)

| d) | kontrol efter udbetalingen af støtten af forretningspapirer hos virksomheder, som forhandler eller bearbejder landbrugsvarer (5) |
| --- | --- |

d)

kontrol efter udbetalingen af støtten af forretningspapirer hos virksomheder, som forhandler eller bearbejder landbrugsvarer (5)

| e) | regnskabsafslutningsproceduren, som dækker alle de anmeldte udgifter, og hvorunder det kontrolleres, om årsregnskabet er fuldstændigt og nøjagtigt (beslutningen om finansiel regnskabsafslutning), og — i et flerårigt perspektiv — om udgifterne er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelsesbeslutninger). |
| --- | --- |

e)

regnskabsafslutningsproceduren, som dækker alle de anmeldte udgifter, og hvorunder det kontrolleres, om årsregnskabet er fuldstændigt og nøjagtigt (beslutningen om finansiel regnskabsafslutning), og — i et flerårigt perspektiv — om udgifterne er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelsesbeslutninger).

| 5.3. | For at få sikkerhed for, at de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskaber, er lovlige og formelt rigtige, reviderede Retten disse overvågnings- og kontrolsystemer og testede en tilfældig stikprøve af betalinger. Stikprøven var udtaget fra betalinger afholdt af 30 betalingsorganer (som tilsammen var ansvarlige for 68 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik) (jf.
  tabel 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.3.

For at få sikkerhed for, at de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskaber, er lovlige og formelt rigtige, reviderede Retten disse overvågnings- og kontrolsystemer og testede en tilfældig stikprøve af betalinger. Stikprøven var udtaget fra betalinger afholdt af 30 betalingsorganer (som tilsammen var ansvarlige for 68 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik) (jf.
  tabel 5.1
  ).

Tabel 5.1 - Betalingsorganer opstillet efter udgifter anmeldt i 2006

| Nr. | Medlemsstat | Betalingsorgan | Anmeldte beløb i millioner euro (6) | % af samlet beløb | Attester med forbehold (7) | Regnskabet udskilt (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frankrig | ONIC | 4 263,0 | 8,5 | × | |
| 2 | Italien | AGEA | 3 307,3 | 6,6 | × | × |
| 3 | Grækenland | OPEKEPE | 3 083,2 | 6,2 | | |
| 4 | Det Forenede Kongerige | RPA | 2 925,2 | 5,8 | | |
| 5 | Polen | ARiMR | 1 964,8 | 3,9 | × | |
| 6 | Spanien | Andalucía | 1 806,0 | 3,6 | | |
| 7 | Irland | DAF | 1 723,3 | 3,4 | | |
| 8 | Frankrig | OFIVAL | 1 646,2 | 3,3 | | |
| 9 | Tyskland | Bayern, Landwirtschaft | 1 260,4 | 2,5 | | |
| 10 | Danmark | DFFE | 1 163,3 | 2,3 | | |
| 11 | Frankrig | CNASEA | 1 025,3 | 2,0 | | |
| 12 | Spanien | Castilla — La Mancha | 912,9 | 1,8 | | |
| 13 | Tyskland | Niedersachsen | 905,8 | 1,8 | | |
| 14 | Ungarn | MVH | 890,2 | 1,8 | | |
| 15 | Portugal | INGA | 879,8 | 1,8 | × | |
| 16 | Finland | MMM | 824,4 | 1,6 | | |
| 17 | Det Forenede Kongerige | SERAD | 679,5 | 1,4 | | |
| 18 | Spanien | Aragón | 560,2 | 1,1 | | |
| 19 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LWK | 527,7 | 1,1 | | |
| 20 | Italien | AVEPA | 498,4 | 1,0 | × | |
| 21 | Italien | AGREA | 426,8 | 0,9 | × | |
| 22 | Spanien | Cataluña | 396,8 | 0,8 | | |
| 23 | Belgien | BIRB | 393,5 | 0,8 | | |
| 24 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 371,3 | 0,7 | | |
| 25 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 313,5 | 0,6 | | |
| 26 | Litauen | NMA | 308,0 | 0,6 | × | × (9) |
| 27 | Tyskland | Thüringen | 293,8 | 0,6 | × | |
| 28 | Belgien | Région Wallonne | 272,7 | 0,5 | × | |
| 29 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 215,1 | 0,4 | | |
| 30 | Spanien | Galicia | 175,4 | 0,4 | | |
| Betalingsorganer dækket af DAS 2006 | Subtotal | 34 013,8 | 68,0 | | |
| 31 | Østrig | AMA | 1 234,6 | 2,5 | | |
| 32 | Frankrig | ONIEP | 1 077,2 | 2,2 | | |
| 33 | Spanien | Castilla — Léon | 966,4 | 1,9 | | |
| 34 | Frankrig | ONIOL | 930,7 | 1,9 | × | |
| 35 | Sverige | SJV | 918,3 | 1,8 | | |
| 36 | Spanien | Extremadura | 686,9 | 1,4 | | |
| 37 | Italien | Region Lombardie | 543,4 | 1,1 | × | |
| 38 | Tyskland | Baden-Württemberg | 514,5 | 1,0 | | × |
| 39 | Tjekkiet | SAIF | 497,5 | 1,0 | | |
| 40 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 447,8 | 0,9 | × | |
| 41 | Nederlandene | PZ | 447,4 | 0,9 | | |
| 42 | Frankrig | VINIFHLOR | 446,6 | 0,9 | × | |
| 43 | Tyskland | Brandenburg | 443,7 | 0,9 | | |
| 44 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 411,2 | 0,8 | | |
| 45 | Italien | FINPIEMONTE | 381,5 | 0,8 | × | |
| 46 | Nederlandene | Dienst Regelingen | 365,3 | 0,7 | | |
| 47 | Tyskland | Sachsen | 355,3 | 0,7 | × | |
| 48 | Det Forenede Kongerige | DARD | 350,3 | 0,7 | | |
| 49 | Spanien | FEGA | 333,8 | 0,7 | | |
| 50 | Det Forenede Kongerige | NAW | 333,5 | 0,7 | | |
| 51 | Belgien | ALV | 277,2 | 0,6 | | |
| 52 | Slovakiet | APA | 266,1 | 0,5 | × | × |
| 53 | Tyskland | Hessen | 249,7 | 0,5 | | |
| 54 | Nederlandene | HPA | 233,5 | 0,5 | | |
| 55 | Italien | ARTEA | 232,8 | 0,5 | × | |
| 56 | Frankrig | AUP | 208,1 | 0,4 | × | |
| 57 | Tyskland | BLE | 178,0 | 0,4 | | |
| 58 | Polen | ARR | 175,3 | 0,4 | | |
| 59 | Spanien | Valencia | 174,6 | 0,3 | | |
| 60 | Slovenien | AAMRD | 159,1 | 0,3 | | |
| 61 | Frankrig | FIRS | 153,9 | 0,3 | | |
| 62 | Spanien | Navarra | 137,1 | 0,3 | | |
| 63 | Letland | RSS | 136,6 | 0,3 | | |
| 64 | Spanien | Murcia | 125,5 | 0,3 | | |
| 65 | Italien | ARBEA | 124,3 | 0,2 | × | × |
| 66 | Frankrig | ONIGC | 113,6 | 0,2 | × | |
| 67 | Frankrig | ONIVINS | 108,6 | 0,2 | | |
| 68 | Spanien | Canarias | 99,0 | 0,2 | | |
| 69 | Italien | SAISA | 91,4 | 0,2 | | |
| 70 | Spanien | Asturias | 85,2 | 0,2 | × | |
| 71 | Spanien | País Vasco | 75,9 | 0,2 | | |
| 72 | Estland | PRIA | 75,3 | 0,2 | | |
| 73 | Frankrig | ODEADOM | 74,8 | 0,1 | | |
| 74 | Nederlandene | PT | 72,4 | 0,1 | | |
| 75 | Frankrig | ONIFLHOR | 68,6 | 0,1 | × | |
| 76 | Portugal | IFADAP | 68,4 | 0,1 | × | × |
| 77 | Spanien | Madrid | 58,4 | 0,1 | | |
| 78 | Nederlandene | PVE | 54,3 | 0,1 | | |
| 79 | Frankrig | ONILAIT | 52,1 | 0,1 | | |
| 80 | Cypern | CAPO | 48,5 | 0,1 | | |
| 81 | Luxembourg | Min. Agric. | 46,9 | 0,1 | | |
| 82 | Spanien | La Rioja | 45,9 | 0,1 | | |
| 83 | Spanien | Cantabria | 44,2 | 0,1 | | |
| 84 | Nederlandene | DLG | 44,0 | 0,1 | | |
| 85 | Østrig | ZA Salzburg | 37,6 | 0,1 | | |
| 86 | Spanien | Baleares | 34,4 | 0,1 | | |
| 87 | Tyskland | Saarland | 23,1 | 0,0 | | |
| 88 | Det Forenede Kongerige | FC | 18,5 | 0,0 | | |
| 89 | Tyskland | Bayern, Umwelt | 16,6 | 0,0 | × | × |
| 90 | Italien | ENR | 15,6 | 0,0 | | |
| 91 | Malta | MRAE | 9,3 | 0,0 | | |
| 92 | Frankrig | OFIMER | 8,9 | 0,0 | | |
| 93 | Tyskland | Hamburg | 7,2 | 0,0 | | |
| 94 | Det Forenede Kongerige | CCW | 5,3 | 0,0 | | |
| 95 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 5,1 | 0,0 | | |
| 96 | Tyskland | Bremen | 3,6 | 0,0 | | |
| 97 | Spanien | FROM | 2,4 | 0,0 | | |
| 98 | Irland | DCMNR | 0,6 | 0,0 | | |
| | | Subtotal | 16 033,4 | 32,0 | | |
| I alt | 50 047,2 | 100,0 | | |
| Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen for regnskabsåret 2006. |

Nr.

Medlemsstat

Betalingsorgan

Anmeldte beløb i millioner euro (6)

% af samlet beløb

Attester med forbehold (7)

Regnskabet udskilt (8)

1

Frankrig

ONIC

4 263,0

8,5

×

2

Italien

AGEA

3 307,3

6,6

×

×

3

Grækenland

OPEKEPE

3 083,2

6,2

4

Det Forenede Kongerige

RPA

2 925,2

5,8

5

Polen

ARiMR

1 964,8

3,9

×

6

Spanien

Andalucía

1 806,0

3,6

7

Irland

DAF

1 723,3

3,4

8

Frankrig

OFIVAL

1 646,2

3,3

9

Tyskland

Bayern, Landwirtschaft

1 260,4

2,5

10

Danmark

DFFE

1 163,3

2,3

11

Frankrig

CNASEA

1 025,3

2,0

12

Spanien

Castilla — La Mancha

912,9

1,8

13

Tyskland

Niedersachsen

905,8

1,8

14

Ungarn

MVH

890,2

1,8

15

Portugal

INGA

879,8

1,8

×

16

Finland

MMM

824,4

1,6

17

Det Forenede Kongerige

SERAD

679,5

1,4

18

Spanien

Aragón

560,2

1,1

19

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LWK

527,7

1,1

20

Italien

AVEPA

498,4

1,0

×

21

Italien

AGREA

426,8

0,9

×

22

Spanien

Cataluña

396,8

0,8

23

Belgien

BIRB

393,5

0,8

24

Tyskland

Schleswig-Holstein

371,3

0,7

25

Tyskland

Hamburg-Jonas

313,5

0,6

26

Litauen

NMA

308,0

0,6

×

× (9)

27

Tyskland

Thüringen

293,8

0,6

×

28

Belgien

Région Wallonne

272,7

0,5

×

29

Tyskland

Rheinland-Pfalz

215,1

0,4

30

Spanien

Galicia

175,4

0,4

Betalingsorganer dækket af DAS 2006

Subtotal

34 013,8

68,0

31

Østrig

AMA

1 234,6

2,5

32

Frankrig

ONIEP

1 077,2

2,2

33

Spanien

Castilla — Léon

966,4

1,9

34

Frankrig

ONIOL

930,7

1,9

×

35

Sverige

SJV

918,3

1,8

36

Spanien

Extremadura

686,9

1,4

37

Italien

Region Lombardie

543,4

1,1

×

38

Tyskland

Baden-Württemberg

514,5

1,0

×

39

Tjekkiet

SAIF

497,5

1,0

40

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

447,8

0,9

×

41

Nederlandene

PZ

447,4

0,9

42

Frankrig

VINIFHLOR

446,6

0,9

×

43

Tyskland

Brandenburg

443,7

0,9

44

Tyskland

Sachsen-Anhalt

411,2

0,8

45

Italien

FINPIEMONTE

381,5

0,8

×

46

Nederlandene

Dienst Regelingen

365,3

0,7

47

Tyskland

Sachsen

355,3

0,7

×

48

Det Forenede Kongerige

DARD

350,3

0,7

49

Spanien

FEGA

333,8

0,7

50

Det Forenede Kongerige

NAW

333,5

0,7

51

Belgien

ALV

277,2

0,6

52

Slovakiet

APA

266,1

0,5

×

×

53

Tyskland

Hessen

249,7

0,5

54

Nederlandene

HPA

233,5

0,5

55

Italien

ARTEA

232,8

0,5

×

56

Frankrig

AUP

208,1

0,4

×

57

Tyskland

BLE

178,0

0,4

58

Polen

ARR

175,3

0,4

59

Spanien

Valencia

174,6

0,3

60

Slovenien

AAMRD

159,1

0,3

61

Frankrig

FIRS

153,9

0,3

62

Spanien

Navarra

137,1

0,3

63

Letland

RSS

136,6

0,3

64

Spanien

Murcia

125,5

0,3

65

Italien

ARBEA

124,3

0,2

×

×

66

Frankrig

ONIGC

113,6

0,2

×

67

Frankrig

ONIVINS

108,6

0,2

68

Spanien

Canarias

99,0

0,2

69

Italien

SAISA

91,4

0,2

70

Spanien

Asturias

85,2

0,2

×

71

Spanien

País Vasco

75,9

0,2

72

Estland

PRIA

75,3

0,2

73

Frankrig

ODEADOM

74,8

0,1

74

Nederlandene

PT

72,4

0,1

75

Frankrig

ONIFLHOR

68,6

0,1

×

76

Portugal

IFADAP

68,4

0,1

×

×

77

Spanien

Madrid

58,4

0,1

78

Nederlandene

PVE

54,3

0,1

79

Frankrig

ONILAIT

52,1

0,1

80

Cypern

CAPO

48,5

0,1

81

Luxembourg

Min. Agric.

46,9

0,1

82

Spanien

La Rioja

45,9

0,1

83

Spanien

Cantabria

44,2

0,1

84

Nederlandene

DLG

44,0

0,1

85

Østrig

ZA Salzburg

37,6

0,1

86

Spanien

Baleares

34,4

0,1

87

Tyskland

Saarland

23,1

0,0

88

Det Forenede Kongerige

FC

18,5

0,0

89

Tyskland

Bayern, Umwelt

16,6

0,0

×

×

90

Italien

ENR

15,6

0,0

91

Malta

MRAE

9,3

0,0

92

Frankrig

OFIMER

8,9

0,0

93

Tyskland

Hamburg

7,2

0,0

94

Det Forenede Kongerige

CCW

5,3

0,0

95

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

5,1

0,0

96

Tyskland

Bremen

3,6

0,0

97

Spanien

FROM

2,4

0,0

98

Irland

DCMNR

0,6

0,0

Subtotal

16 033,4

32,0

I alt

50 047,2

100,0

Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen for regnskabsåret 2006.

| 5.4. | Endvidere undersøgte Retten de systemer, der er indført med henblik på gennemførelse af enkeltbetalingsordningen (jf. punkt 5.15), under hvilken modtagerne i 2006 fik udbetalt ca. 14 200 millioner euro (10). Der blev ikke udført systemrevision vedrørende den generelle arealbetalingsordning (jf. punkt 5.40), da det endnu var for tidligt til, at man kunne se forbedringer i de medlemsstater, som tidligere var blevet revideret. Men disse medlemsstater indgik også i Rettens direkte test af transaktioner. |
| --- | --- |

5.4.

Endvidere undersøgte Retten de systemer, der er indført med henblik på gennemførelse af enkeltbetalingsordningen (jf. punkt 5.15), under hvilken modtagerne i 2006 fik udbetalt ca. 14 200 millioner euro (10). Der blev ikke udført systemrevision vedrørende den generelle arealbetalingsordning (jf. punkt 5.40), da det endnu var for tidligt til, at man kunne se forbedringer i de medlemsstater, som tidligere var blevet revideret. Men disse medlemsstater indgik også i Rettens direkte test af transaktioner.

| 5.5. | Da de ordninger, som ikke direkte er omfattet af IFKS, giver anledning til bekymring for så vidt angår betalingernes lovlighed og formelle rigtighed, har Retten udført en specifik revision af støtten til olivenolieproduktion (herunder også en undersøgelse af pålideligheden af det geografiske informationssystem (GIS)) (jf. punkt 5.82) og af støtten til tørrede druer (jf. punkt 5.12). |
| --- | --- |

5.5.

Da de ordninger, som ikke direkte er omfattet af IFKS, giver anledning til bekymring for så vidt angår betalingernes lovlighed og formelle rigtighed, har Retten udført en specifik revision af støtten til olivenolieproduktion (herunder også en undersøgelse af pålideligheden af det geografiske informationssystem (GIS)) (jf. punkt 5.82) og af støtten til tørrede druer (jf. punkt 5.12).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

| 5.6. | IFKS er det vigtigste redskab til forvaltning og kontrol af enkeltbetalingsordningen (jf. punkt 5.15), den generelle arealbetalingsordning (jf. punkt 5.39) og alle arealstøtte- og dyrepræmieordningerne. Det dækker næsten 70 % af EUGFL, Garantisektionens budget. |
| --- | --- |

5.6.

IFKS er det vigtigste redskab til forvaltning og kontrol af enkeltbetalingsordningen (jf. punkt 5.15), den generelle arealbetalingsordning (jf. punkt 5.39) og alle arealstøtte- og dyrepræmieordningerne. Det dækker næsten 70 % af EUGFL, Garantisektionens budget.

| 5.7. | IFKS består i hver medlemsstat af en database over bedrifter og støtteansøgninger, systemer til identifikation af landbrugsparceller og registrering af dyr samt — i de medlemsstater, som anvender enkeltbetalingsordningen — et register over betalingsrettigheder. I systemet indgår flere forskellige kontroller af støtteberettigelse: en administrativ kontrol, som omfatter alle ansøgninger, krydskontrol mellem databaser med henblik på at undgå, at der ansøges om støtte for den samme jord/de samme dyr to gange, og kontrol på bedriften for så vidt angår mindst 5 % af ansøgningerne. |
| --- | --- |

5.7.

IFKS består i hver medlemsstat af en database over bedrifter og støtteansøgninger, systemer til identifikation af landbrugsparceller og registrering af dyr samt — i de medlemsstater, som anvender enkeltbetalingsordningen — et register over betalingsrettigheder. I systemet indgår flere forskellige kontroller af støtteberettigelse: en administrativ kontrol, som omfatter alle ansøgninger, krydskontrol mellem databaser med henblik på at undgå, at der ansøges om støtte for den samme jord/de samme dyr to gange, og kontrol på bedriften for så vidt angår mindst 5 % af ansøgningerne.

| 5.8. | Under IFKS-inspektionerne undersøges det, om betalingerne til landbrugerne er lovlige og formelt rigtige, og betalingsorganerne sender resultaterne af denne kontrol til Kommissionen. Retten mener, at de bør efterprøves og valideres af et uafhængigt organ. Fejl i forbindelse med beregningen af betalingsrettigheder medtages ikke i resultaterne fra IFKS-inspektionerne, selv om de indvirker på lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der er foretaget. Fejl, som konstateres under betalingsorganernes inspektioner, korrigeres dog, før beløbene udbetales. |
| --- | --- |

5.8.

Under IFKS-inspektionerne undersøges det, om betalingerne til landbrugerne er lovlige og formelt rigtige, og betalingsorganerne sender resultaterne af denne kontrol til Kommissionen. Retten mener, at de bør efterprøves og valideres af et uafhængigt organ. Fejl i forbindelse med beregningen af betalingsrettigheder medtages ikke i resultaterne fra IFKS-inspektionerne, selv om de indvirker på lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der er foretaget. Fejl, som konstateres under betalingsorganernes inspektioner, korrigeres dog, før beløbene udbetales.

| 5.8. | For yderligere at øge den sikkerhed, der kan opnås med IFKS-inspektionerne med hensyn til kontrolsystemernes effektivitet, har Kommissionen fulgt Rettens anbefalinger om, at godkendelsesorganerne skal yde en større indsats for at kontrollere og godkende inspektionsstatistikkerne og kontrollen efter udbetaling. Fra og med regnskabsåret 2007 vil godkendelsesorganerne i henhold til Kommissionens retningslinjer skulle analysere og rapportere om resultaterne af kontrol på stedet og kontrolstatistikker. |
| --- | --- |

5.8.

For yderligere at øge den sikkerhed, der kan opnås med IFKS-inspektionerne med hensyn til kontrolsystemernes effektivitet, har Kommissionen fulgt Rettens anbefalinger om, at godkendelsesorganerne skal yde en større indsats for at kontrollere og godkende inspektionsstatistikkerne og kontrollen efter udbetaling. Fra og med regnskabsåret 2007 vil godkendelsesorganerne i henhold til Kommissionens retningslinjer skulle analysere og rapportere om resultaterne af kontrol på stedet og kontrolstatistikker.

| 5.9. | For medlemsstaterne taget under et var der ifølge disse statistikker (jf.
  tabel 5.2
  og
  figur 5.2
  ) fejl i 28,9 % af de ansøgninger om arealstøtte, som var blevet kontrolleret i 2005, og som gav anledning til betaling i regnskabsåret 2006 (40 % i det foregående år). Disse fejl svarer til 1,4 % af det areal, som betalingsorganerne kontrollerede. For EU-15 er denne procentdel faldet fra 2,0 % i 2004 til 1,2 % i 2005. Dette fald hænger sammen med, at enkeltbetalingsordningen blev indført i ti af EU-15-medlemsstaterne (11), hvor fejlprocenten er faldet til 0,7 %. I de andre fem er procenten stadig 1,8 % og den samme som i de nye medlemsstater. |
| --- | --- |

5.9.

For medlemsstaterne taget under et var der ifølge disse statistikker (jf.
  tabel 5.2
  og
  figur 5.2
  ) fejl i 28,9 % af de ansøgninger om arealstøtte, som var blevet kontrolleret i 2005, og som gav anledning til betaling i regnskabsåret 2006 (40 % i det foregående år). Disse fejl svarer til 1,4 % af det areal, som betalingsorganerne kontrollerede. For EU-15 er denne procentdel faldet fra 2,0 % i 2004 til 1,2 % i 2005. Dette fald hænger sammen med, at enkeltbetalingsordningen blev indført i ti af EU-15-medlemsstaterne (11), hvor fejlprocenten er faldet til 0,7 %. I de andre fem er procenten stadig 1,8 % og den samme som i de nye medlemsstater.

| 5.10. | I de ti medlemsstater, som helt eller delvist har afkoblet dyrepræmierne, er antallet af dyr, som stadig skal kontrolleres, faldet med mellem 35 % og 67 %, afhængigt af, hvilken støtteordning der er tale om, og fejlprocenten er faldet mærkbart. For så vidt angår den største ordning, ammekopræmien (jf.
  tabel 5.3
  og
  figur 5.3
  ), konstaterede medlemsstaterne, at 0,7 % af de dyr, der var ansøgt om støtte for, manglede eller ikke var støtteberettigede (mod 1,56 % i 2004). For så vidt angår den særlige oksekødspræmie gjaldt dette for 1,23 % af dyrene (mod 2,53 % i 2004), og i forbindelse med præmierne for får og geder var procentdelen af dyr, der var ansøgt om støtte for, men som manglede eller ikke var støtteberettigede, faldet til 3,6 % mod 6,3 % i 2004. |
| --- | --- |

5.10.

I de ti medlemsstater, som helt eller delvist har afkoblet dyrepræmierne, er antallet af dyr, som stadig skal kontrolleres, faldet med mellem 35 % og 67 %, afhængigt af, hvilken støtteordning der er tale om, og fejlprocenten er faldet mærkbart. For så vidt angår den største ordning, ammekopræmien (jf.
  tabel 5.3
  og
  figur 5.3
  ), konstaterede medlemsstaterne, at 0,7 % af de dyr, der var ansøgt om støtte for, manglede eller ikke var støtteberettigede (mod 1,56 % i 2004). For så vidt angår den særlige oksekødspræmie gjaldt dette for 1,23 % af dyrene (mod 2,53 % i 2004), og i forbindelse med præmierne for får og geder var procentdelen af dyr, der var ansøgt om støtte for, men som manglede eller ikke var støtteberettigede, faldet til 3,6 % mod 6,3 % i 2004.

| 5.9-5.10. | Kommissionen vil gerne fremhæve denne positive udvikling hen imod færre fejl i ansøgninger og færre tilfælde af for høje anmeldelser af arealer og dyr og betragter dette som en meget positiv konsekvens af de nylige reformer af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

5.9-5.10.

Kommissionen vil gerne fremhæve denne positive udvikling hen imod færre fejl i ansøgninger og færre tilfælde af for høje anmeldelser af arealer og dyr og betragter dette som en meget positiv konsekvens af de nylige reformer af den fælles landbrugspolitik.

Tabel 5.2 — Arealstøtte, foderarealer og andre afgrøder — Ansøgninger kontrolleret på stedet i 2005 (betalingsår 2006)

| Medlemsstat | Indgivne ansøgninger | Kontrollerede ansøgninger | Ansøgninger med fejl | Tilfældigt udvalgte kontroller | Tilfældigt udvalgte kontroller med fejl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Gennemsnitligt areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Gennemsnitligt areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Antal | % | Areal (ha) | % | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 43 430 | 1 057 350,81 | 24 | 2 930 | 6,7 | 119 400,66 | 11,3 | 41 | 609 | 20,8 | 541,54 | 0,5 | 687 | 23,4 | 14 490,60 | 12,1 | 107 | 15,6 | 75,39 | 0,5 |
| Danmark | 69 474 | 2 733 746,86 | 39 | 4 150 | 6,0 | 173 452,08 | 6,3 | 42 | 1 273 | 30,7 | 1 217,04 | 0,7 | 889 | 21,4 | 30 148,98 | 17,4 | 291 | 32,7 | 230,86 | 0,8 |
| Tyskland | 386 237 | 16 825 485,63 | 44 | 21 968 | 5,7 | 1 223 309,75 | 7,3 | 56 | 10 088 | 45,9 | 7 021,09 | 0,6 | 4 949 | 22,5 | 232 854,01 | 19,0 | 2 386 | 48,2 | 1 980,38 | 0,9 |
| Irland | 129 187 | 4 830 161,00 | 37 | 7 695 | 6,0 | 349 026,00 | 7,2 | 45 | 1 863 | 24,2 | 2 227,00 | 0,6 | 1 422 | 18,5 | 54 115,09 | 15,5 | 400 | 28,1 | 514,48 | 1,0 |
| Italien | 662 539 | 8 412 971,00 | 13 | 38 760 | 5,9 | 949 459,22 | 11,3 | 24 | 4 087 | 10,5 | 9 176,00 | 1,0 | 9 631 | 24,8 | 116 336,77 | 12,3 | 1 074 | 11,2 | 1 761,90 | 1,5 |
| Luxembourg | 2 006 | 122 846,14 | 61 | 130 | 6,5 | 8 056,70 | 6,6 | 62 | 123 | 94,6 | 138,15 | 1,7 | 27 | 20,8 | 1 838,72 | 22,8 | 25 | 92,6 | 30,23 | 1,6 |
| Østrig | 132 244 | 2 348 035,15 | 18 | 8 131 | 6,1 | 187 720,67 | 8,0 | 23 | 1 681 | 20,7 | 1 303,90 | 0,7 | 2 558 | 31,5 | 67 513,45 | 36,0 | 450 | 17,6 | 332,11 | 0,5 |
| Portugal | 138 883 | 2 445 810,32 | 18 | 7 864 | 5,7 | 558 980,18 | 22,9 | 71 | 2 699 | 34,3 | 6 972,42 | 1,2 | 5 257 | 66,8 | 335 304,79 | 60,0 | 849 | 16,1 | 4 355,35 | 1,3 |
| Sverige | 84 454 | 3 171 490,67 | 38 | 5 247 | 6,2 | 201 003,62 | 6,3 | 38 | 2 472 | 47,1 | 2 832,65 | 1,4 | 1 871 | 35,7 | 77 435,86 | 38,5 | 833 | 44,5 | 687,06 | 0,9 |
| Det Forenede Kongerige | 198 078 | 15 300 055,19 | 77 | 10 357 | 5,2 | 1 675 942,00 | 11,0 | 162 | 5 675 | 54,8 | 9 258,00 | 0,6 | 2 157 | 20,8 | 181 028,19 | 10,8 | 1 366 | 63,3 | 1 474,95 | 0,8 |
| I alt 2005 EU-10
   (12) | 1 846 532 | 57 247 952,77 | 31 | 107 232 | 5,8 | 5 446 350,87 | 9,5 | 51 | 30 570 | 28,5 | 40 687,79 | 0,7 | 29 448 | 27,5 | 1 111 066,46 | 20,4 | 7 781 | 26,4 | 11 442,71 | 1,0 |
| I alt 2004 EU-10 | 1 576 525 | 50 678 823,20 | 32 | 102 780 | 6,5 | 4 389 417,33 | 8,7 | 43 | 49 863 | 48,5 | 102 017,33 | 2,3 | 20 114 | 19,6 | 806 796,95 | 18,4 | 8 320 | 41,4 | 9 209,88 | 1,1 |
| Grækenland | 318 768 | 4 111 168,74 | 13 | 38 503 | 12,1 | 1 239 442,18 | 30,1 | 32 | 12 003 | 31,2 | 29 577,44 | 2,4 | 7 318 | 19,0 | 78 555,17 | 6,3 | 1 425 | 19,5 | 2 080,74 | 2,6 |
| Spanien | 451 929 | 16 441 131,63 | 36 | 42 912 | 9,5 | 1 873 231,00 | 11,4 | 44 | 17 002 | 39,6 | 44 205,00 | 2,4 | 8 788 | 20,5 | 339 989,80 | 18,1 | 3 189 | 36,3 | 4 297,20 | 1,3 |
| Frankrig | 391 787 | 25 481 183,83 | 65 | 22 425 | 5,7 | 1 791 403,51 | 7,0 | 80 | 10 467 | 46,7 | 12 305,08 | 0,7 | 5 152 | 23,0 | 376 748,88 | 21,0 | 518 | 10,1 | 603,88 | 0,2 |
| Nederlandene | 52 358 | 828 546,15 | 16 | 6 522 | 12,5 | 137 551,00 | 16,6 | 21 | 2 598 | 39,8 | 3 150,89 | 2,3 | 841 | 12,9 | 13 881,92 | 10,1 | 340 | 40,4 | 501,79 | 3,6 |
| Finland | 65 219 | 2 102 180,12 | 32 | 4 151 | 6,4 | 140 872,40 | 6,7 | 34 | 2 329 | 56,1 | 1 630,23 | 1,2 | 1 022 | 24,6 | 29 836,58 | 21,2 | 513 | 50,2 | 171,33 | 0,6 |
| Malta | 3 961 | 4 417,15 | 1 | 372 | 9,4 | 1 061,77 | 24,0 | 3 | 301 | 80,9 | 217,86 | 20,5 | 55 | 14,8 | 77,57 | 7,3 | 35 | 63,6 | 14,79 | 19,1 |
| Slovenien | 61 169 | 388 952,48 | 6 | 5 149 | 8,4 | 46 779,93 | 12,0 | 9 | 747 | 14,5 | 314,56 | 0,7 | 946 | 18,4 | 5 095,79 | 10,9 | 146 | 15,4 | 49,56 | 1,0 |
| I alt 2005 EU-7
   (12) | 1 345 191 | 49 357 580,10 | 37 | 120 034 | 8,9 | 5 230 341,79 | 10,6 | 44 | 45 447 | 37,9 | 91 401,06 | 1,7 | 24 122 | 20,1 | 844 185,71 | 16,1 | 6 166 | 25,6 | 7 719,29 | 0,9 |
| I alt 2005 EU-17 | 3 191 723 | 106 605 532,87 | 33 | 227 266 | 7,1 | 10 676 692,66 | 10,0 | 47 | 76 017 | 33,4 | 132 088,85 | 1,2 | 53 570 | 23,6 | 1 955 252,17 | 18,3 | 13 947 | 26,0 | 19 162,00 | 1,0 |
| I alt 2004 EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 480 | 42,3 | 187 358,00 | 2,0 | 33 644 | 15,2 | 1 386 255,27 | 14,8 | 11 268 | 33,5 | 19 893,13 | 1,4 |
| I alt 2003 EU-15
   (13) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 | 58 241 | 25,3 | 1 928 924,38 | 17,1 | 20 766 | 35,7 | 29 445,65 | 1,5 |
| I alt 2002 EU-15 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 | 58 313 | 23,5 | 2 361 830,00 | 20,3 | 26 408 | 45,3 | 41 312,03 | 1,7 |
| Tjekkiet | 20 251 | 3 490 297,79 | 172 | 1 455 | 7,2 | 172 348,94 | 4,9 | 118 | 750 | 51,5 | 2 491,00 | 1,4 | 285 | 19,6 | 33 305,74 | 19,3 | 141 | 49,5 | 470,3 | 1,4 |
| Estland | 19 136 | 846 403,60 | 44 | 1 353 | 7,1 | 176 583,74 | 20,9 | 131 | 927 | 68,5 | 5 685,48 | 3,2 | 227 | 16,8 | 5 824,79 | 3,3 | 152 | 67,0 | 337,3 | 5,8 |
| Cypern | 41 470 | 164 780,51 | 4 | 3 138 | 7,6 | 49 274,20 | 29,9 | 16 | 2 812 | 89,6 | 7 380,83 | 15,0 | 300 | 9,6 | 2 917,62 | 5,9 | 273 | 91,0 | 521,5 | 17,9 |
| Letland | 78 781 | 1 498 451,19 | 19 | 6 124 | 7,8 | 382 704,18 | 25,5 | 62 | 3 233 | 52,8 | 11 084,54 | 2,9 | 911 | 14,9 | 12 425,20 | 3,2 | 471 | 51,7 | 539,5 | 4,3 |
| Litauen | 225 402 | 2 568 705,71 | 11 | 12 337 | 5,5 | 278 460,87 | 10,8 | 23 | 4 622 | 37,5 | 7 927,10 | 2,8 | 3 044 | 24,7 | 35 505,47 | 12,8 | 1 236 | 40,6 | 1 426,3 | 4,0 |
| Ungarn | 205 293 | 5 048 877,59 | 25 | 14 536 | 7,1 | 304 023,96 | 6,0 | 21 | 3 983 | 27,4 | 6 159,56 | 2,0 | 3 537 | 24,3 | 102 525,46 | 33,7 | 1 346 | 38,1 | 2 157,2 | 2,1 |
| Polen | 1 484 624 | 14 253 733,11 | 10 | 93 323 | 6,3 | 1 162 866,47 | 8,2 | 12 | 11 236 | 12,0 | 4 271,06 | 0,4 | 17 486 | 18,7 | 125 238,06 | 10,8 | 1 817 | 10,4 | 668,9 | 0,5 |
| Slovakiet | 13 531 | 1 825 195,37 | 135 | 1 575 | 11,6 | 484 524,83 | 26,5 | 308 | 790 | 50,2 | 9 796,42 | 2,0 | 334 | 21,2 | 45 787,05 | 9,4 | 67 | 20,1 | 343,0 | 0,7 |
| I alt 2005 EU-8 | 2 088 488 | 29 696 444,87 | 14 | 133 841 | 6,4 | 3 010 787 | 10,1 | 22 | 28 353 | 21,2 | 54 796 | 1,8 | 26 124 | 19,5 | 363 529,39 | 12,1 | 5 503 | 21,1 | 6 464,00 | 1,8 |
| I alt 2004 EU-10
   (14) | 2 077 233 | 29 371 245,00 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 834 258,00 | 13,1 | 31 | 40 351 | 32,4 | 67 945,00 | 1,8 | 25 945 | 20,8 | 385 051,43 | 10,0 | 9 064 | 34,9 | 9 764,10 | 2,5 |
| I alt 2005 EU-25 | 5 280 211 | 136 301 978 | 26 | 361 107 | 6,8 | 13 687 480 | 10,0 | 38 | 104 370 | 28,9 | 186 885 | 1,4 | 79 694 | 22,1 | 2 318 782 | 16,9 | 19 450 | 24,4 | 25 626 | 1,1 |
| I alt 2004 EU-25 | 4 906 614 | 128 223 747 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 216 903 | 10,3 | 38 | 133 831 | 38,7 | 255 302,00 | 1,9 | 59 589 | 17,2 | 1 771 306,70 | 13,4 | 20 332 | 34,1 | 29 657,23 | 1,7 |
| NB 1: Telemåling indebærer anvendelse af satellit- eller luftfotos til kontrol af IFKS-ansøgninger.

  NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N+1.

  Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.
  Årlig aktivitetsrapport 2006 — GD AGRI. |

Medlemsstat

Indgivne ansøgninger

Kontrollerede ansøgninger

Ansøgninger med fejl

Tilfældigt udvalgte kontroller

Tilfældigt udvalgte kontroller med fejl

Antal

Areal (ha)

Gennemsnitligt areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Gennemsnitligt areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Antal

%

Areal (ha)

%

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

43 430

1 057 350,81

24

2 930

6,7

119 400,66

11,3

41

609

20,8

541,54

0,5

687

23,4

14 490,60

12,1

107

15,6

75,39

0,5

Danmark

69 474

2 733 746,86

39

4 150

6,0

173 452,08

6,3

42

1 273

30,7

1 217,04

0,7

889

21,4

30 148,98

17,4

291

32,7

230,86

0,8

Tyskland

386 237

16 825 485,63

44

21 968

5,7

1 223 309,75

7,3

56

10 088

45,9

7 021,09

0,6

4 949

22,5

232 854,01

19,0

2 386

48,2

1 980,38

0,9

Irland

129 187

4 830 161,00

37

7 695

6,0

349 026,00

7,2

45

1 863

24,2

2 227,00

0,6

1 422

18,5

54 115,09

15,5

400

28,1

514,48

1,0

Italien

662 539

8 412 971,00

13

38 760

5,9

949 459,22

11,3

24

4 087

10,5

9 176,00

1,0

9 631

24,8

116 336,77

12,3

1 074

11,2

1 761,90

1,5

Luxembourg

2 006

122 846,14

61

130

6,5

8 056,70

6,6

62

123

94,6

138,15

1,7

27

20,8

1 838,72

22,8

25

92,6

30,23

1,6

Østrig

132 244

2 348 035,15

18

8 131

6,1

187 720,67

8,0

23

1 681

20,7

1 303,90

0,7

2 558

31,5

67 513,45

36,0

450

17,6

332,11

0,5

Portugal

138 883

2 445 810,32

18

7 864

5,7

558 980,18

22,9

71

2 699

34,3

6 972,42

1,2

5 257

66,8

335 304,79

60,0

849

16,1

4 355,35

1,3

Sverige

84 454

3 171 490,67

38

5 247

6,2

201 003,62

6,3

38

2 472

47,1

2 832,65

1,4

1 871

35,7

77 435,86

38,5

833

44,5

687,06

0,9

Det Forenede Kongerige

198 078

15 300 055,19

77

10 357

5,2

1 675 942,00

11,0

162

5 675

54,8

9 258,00

0,6

2 157

20,8

181 028,19

10,8

1 366

63,3

1 474,95

0,8

I alt 2005 EU-10
   (12)

1 846 532

57 247 952,77

31

107 232

5,8

5 446 350,87

9,5

51

30 570

28,5

40 687,79

0,7

29 448

27,5

1 111 066,46

20,4

7 781

26,4

11 442,71

1,0

I alt 2004 EU-10

1 576 525

50 678 823,20

32

102 780

6,5

4 389 417,33

8,7

43

49 863

48,5

102 017,33

2,3

20 114

19,6

806 796,95

18,4

8 320

41,4

9 209,88

1,1

Grækenland

318 768

4 111 168,74

13

38 503

12,1

1 239 442,18

30,1

32

12 003

31,2

29 577,44

2,4

7 318

19,0

78 555,17

6,3

1 425

19,5

2 080,74

2,6

Spanien

451 929

16 441 131,63

36

42 912

9,5

1 873 231,00

11,4

44

17 002

39,6

44 205,00

2,4

8 788

20,5

339 989,80

18,1

3 189

36,3

4 297,20

1,3

Frankrig

391 787

25 481 183,83

65

22 425

5,7

1 791 403,51

7,0

80

10 467

46,7

12 305,08

0,7

5 152

23,0

376 748,88

21,0

518

10,1

603,88

0,2

Nederlandene

52 358

828 546,15

16

6 522

12,5

137 551,00

16,6

21

2 598

39,8

3 150,89

2,3

841

12,9

13 881,92

10,1

340

40,4

501,79

3,6

Finland

65 219

2 102 180,12

32

4 151

6,4

140 872,40

6,7

34

2 329

56,1

1 630,23

1,2

1 022

24,6

29 836,58

21,2

513

50,2

171,33

0,6

Malta

3 961

4 417,15

1

372

9,4

1 061,77

24,0

3

301

80,9

217,86

20,5

55

14,8

77,57

7,3

35

63,6

14,79

19,1

Slovenien

61 169

388 952,48

6

5 149

8,4

46 779,93

12,0

9

747

14,5

314,56

0,7

946

18,4

5 095,79

10,9

146

15,4

49,56

1,0

I alt 2005 EU-7
   (12)

1 345 191

49 357 580,10

37

120 034

8,9

5 230 341,79

10,6

44

45 447

37,9

91 401,06

1,7

24 122

20,1

844 185,71

16,1

6 166

25,6

7 719,29

0,9

I alt 2005 EU-17

3 191 723

106 605 532,87

33

227 266

7,1

10 676 692,66

10,0

47

76 017

33,4

132 088,85

1,2

53 570

23,6

1 955 252,17

18,3

13 947

26,0

19 162,00

1,0

I alt 2004 EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 480

42,3

187 358,00

2,0

33 644

15,2

1 386 255,27

14,8

11 268

33,5

19 893,13

1,4

I alt 2003 EU-15
   (13)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

58 241

25,3

1 928 924,38

17,1

20 766

35,7

29 445,65

1,5

I alt 2002 EU-15

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

58 313

23,5

2 361 830,00

20,3

26 408

45,3

41 312,03

1,7

Tjekkiet

20 251

3 490 297,79

172

1 455

7,2

172 348,94

4,9

118

750

51,5

2 491,00

1,4

285

19,6

33 305,74

19,3

141

49,5

470,3

1,4

Estland

19 136

846 403,60

44

1 353

7,1

176 583,74

20,9

131

927

68,5

5 685,48

3,2

227

16,8

5 824,79

3,3

152

67,0

337,3

5,8

Cypern

41 470

164 780,51

4

3 138

7,6

49 274,20

29,9

16

2 812

89,6

7 380,83

15,0

300

9,6

2 917,62

5,9

273

91,0

521,5

17,9

Letland

78 781

1 498 451,19

19

6 124

7,8

382 704,18

25,5

62

3 233

52,8

11 084,54

2,9

911

14,9

12 425,20

3,2

471

51,7

539,5

4,3

Litauen

225 402

2 568 705,71

11

12 337

5,5

278 460,87

10,8

23

4 622

37,5

7 927,10

2,8

3 044

24,7

35 505,47

12,8

1 236

40,6

1 426,3

4,0

Ungarn

205 293

5 048 877,59

25

14 536

7,1

304 023,96

6,0

21

3 983

27,4

6 159,56

2,0

3 537

24,3

102 525,46

33,7

1 346

38,1

2 157,2

2,1

Polen

1 484 624

14 253 733,11

10

93 323

6,3

1 162 866,47

8,2

12

11 236

12,0

4 271,06

0,4

17 486

18,7

125 238,06

10,8

1 817

10,4

668,9

0,5

Slovakiet

13 531

1 825 195,37

135

1 575

11,6

484 524,83

26,5

308

790

50,2

9 796,42

2,0

334

21,2

45 787,05

9,4

67

20,1

343,0

0,7

I alt 2005 EU-8

2 088 488

29 696 444,87

14

133 841

6,4

3 010 787

10,1

22

28 353

21,2

54 796

1,8

26 124

19,5

363 529,39

12,1

5 503

21,1

6 464,00

1,8

I alt 2004 EU-10
   (14)

2 077 233

29 371 245,00

14

124 668

6,0

3 834 258,00

13,1

31

40 351

32,4

67 945,00

1,8

25 945

20,8

385 051,43

10,0

9 064

34,9

9 764,10

2,5

I alt 2005 EU-25

5 280 211

136 301 978

26

361 107

6,8

13 687 480

10,0

38

104 370

28,9

186 885

1,4

79 694

22,1

2 318 782

16,9

19 450

24,4

25 626

1,1

I alt 2004 EU-25

4 906 614

128 223 747

26

345 696

7,0

13 216 903

10,3

38

133 831

38,7

255 302,00

1,9

59 589

17,2

1 771 306,70

13,4

20 332

34,1

29 657,23

1,7

NB 1: Telemåling indebærer anvendelse af satellit- eller luftfotos til kontrol af IFKS-ansøgninger.

NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N+1.

Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

Årlig aktivitetsrapport 2006 — GD AGRI.

Image

Tabel 5.3 — IFKS-kontroller af ammekopræmien — Resultaterne af stedlige kontroller i 2005 (betalingsår 2006)

| Medlemsstat | Samlet antal dyr | Kontrollerede dyr, der var blevet delvist afvist | Kontrollerede dyr, der var blevet afvist | Kontrollerede dyr
  (tilfældigt udvalgte) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anmeldte dyr | Kontrollerede dyr | i % | Antal | i % | Antal | % af samlede antal anmeldte dyr | Antal | % af alle kontrollerede dyr | % af samlede antal anmeldte dyr | Delvist afvist | % delvist afvist | Afviste | % afviste |
| Belgien | 397 513 | 35 506 | 8,9 | 126 | 0,4 | 317 | 0,9 | 5 071 | 14,3 | 1,3 | 35 | 0,7 | 36 | 0,7 |
| Grækenland | 210 982 | 92 332 | 43,8 | 557 | 0,6 | 688 | 0,7 | 4 080 | 4,4 | 1,9 | 27 | 0,7 | 29 | 0,7 |
| Spanien | 1 775 937 | 302 457 | 17,0 | 471 | 0,2 | 1 825 | 0,6 | 45 712 | 15,1 | 2,6 | 70 | 0,2 | 90 | 0,2 |
| Frankrig | 4 232 508 | 445 155 | 10,5 | 665 | 0,1 | 1 565 | 0,4 | 73 247 | 16,5 | 1,7 | 84 | 0,1 | 280 | 0,4 |
| Nederlandene | 72 344 | 12 047 | 16,7 | 17 | 0,1 | 358 | 3,0 | 2 310 | 19,2 | 3,2 | 3 | 0,1 | 43 | 1,9 |
| Østrig | 550 638 | 56 238 | 10,2 | 336 | 0,6 | 517 | 0,9 | 8 462 | 15,0 | 1,5 | 32 | 0,4 | 35 | 0,4 |
| Portugal | 422 430 | 86 825 | 20,6 | 442 | 0,5 | 1 201 | 1,4 | 11 003 | 12,7 | 2,6 | 83 | 0,8 | 83 | 0,8 |
| Finland | 46 311 | 7 072 | 36,0 | 36 | 0,5 | 97 | 1,4 | 1 454 | 20,6 | 3,1 | 6 | 0,4 | 6 | 0,4 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenien | 88 781 | 13 009 | 14,7 | 662 | 5,1 | 692 | 5,3 | 2 337 | 18,0 | 2,6 | 121 | 5,2 | 121 | 5,2 |
| EU-10 | 7 797 444 | 1 050 641 | 13,5 | 3 312 | 0,3 | 7 260 | 0,7 | 153 676 | 14,6 | 2,0 | 461 | 0,3 | 723 | 0,5 |
| Kilde: IFKS-statikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.
  Årlig aktivitetsrapport — GD AGRI. |

Medlemsstat

Samlet antal dyr

Kontrollerede dyr, der var blevet delvist afvist

Kontrollerede dyr, der var blevet afvist

Kontrollerede dyr

(tilfældigt udvalgte)

Anmeldte dyr

Kontrollerede dyr

i %

Antal

i %

Antal

% af samlede antal anmeldte dyr

Antal

% af alle kontrollerede dyr

% af samlede antal anmeldte dyr

Delvist afvist

% delvist afvist

Afviste

% afviste

Belgien

397 513

35 506

8,9

126

0,4

317

0,9

5 071

14,3

1,3

35

0,7

36

0,7

Grækenland

210 982

92 332

43,8

557

0,6

688

0,7

4 080

4,4

1,9

27

0,7

29

0,7

Spanien

1 775 937

302 457

17,0

471

0,2

1 825

0,6

45 712

15,1

2,6

70

0,2

90

0,2

Frankrig

4 232 508

445 155

10,5

665

0,1

1 565

0,4

73 247

16,5

1,7

84

0,1

280

0,4

Nederlandene

72 344

12 047

16,7

17

0,1

358

3,0

2 310

19,2

3,2

3

0,1

43

1,9

Østrig

550 638

56 238

10,2

336

0,6

517

0,9

8 462

15,0

1,5

32

0,4

35

0,4

Portugal

422 430

86 825

20,6

442

0,5

1 201

1,4

11 003

12,7

2,6

83

0,8

83

0,8

Finland

46 311

7 072

36,0

36

0,5

97

1,4

1 454

20,6

3,1

6

0,4

6

0,4

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0,0

0

0,0

0

0,0

Slovenien

88 781

13 009

14,7

662

5,1

692

5,3

2 337

18,0

2,6

121

5,2

121

5,2

EU-10

7 797 444

1 050 641

13,5

3 312

0,3

7 260

0,7

153 676

14,6

2,0

461

0,3

723

0,5

Kilde: IFKS-statikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

Årlig aktivitetsrapport — GD AGRI.

Image

Situationen i Grækenland

| 5.11. | For femte år i træk fremsætter generaldirektøren i sin erklæring et forbehold på grund af den utilstrækkelige anvendelse af IFKS i Grækenland. Rettens revision vedrørende 2006 bekræfter, at der stadig er problemer med udførelsen af de centrale kontroller. Det gælder særlig: behandlingen af ansøgninger, inspektionsprocedurerne, dyredatabasens integritet og markidentifikationssystemet. Under disse utilfredsstillende kontrolvilkår udbetales der årligt ca. 850 millioner euro. For perioden 1996-2005 pålagde Kommissionen korrektioner på i alt 479 millioner euro svarende til ca. 6 % af de anmeldte udgifter. Der er også blevet foretaget korrektioner vedrørende tørrede druer. |
| --- | --- |

5.11.

For femte år i træk fremsætter generaldirektøren i sin erklæring et forbehold på grund af den utilstrækkelige anvendelse af IFKS i Grækenland. Rettens revision vedrørende 2006 bekræfter, at der stadig er problemer med udførelsen af de centrale kontroller. Det gælder særlig: behandlingen af ansøgninger, inspektionsprocedurerne, dyredatabasens integritet og markidentifikationssystemet. Under disse utilfredsstillende kontrolvilkår udbetales der årligt ca. 850 millioner euro. For perioden 1996-2005 pålagde Kommissionen korrektioner på i alt 479 millioner euro svarende til ca. 6 % af de anmeldte udgifter. Der er også blevet foretaget korrektioner vedrørende tørrede druer.

| 5.11. | Hvad angår regnskabsåret 2006 (produktionsåret 2005), bekræfter revisionerne, at der stadig er store mangler på centrale områder i IFKS-inspektionerne i Grækenland, f.eks. proceduren for betalingsanmodning, kvaliteten af kontrol på stedet, kvaliteten af dyredatabaser og navnlig markidentifikationssystemet. |
| --- | --- |

5.11.

Hvad angår regnskabsåret 2006 (produktionsåret 2005), bekræfter revisionerne, at der stadig er store mangler på centrale områder i IFKS-inspektionerne i Grækenland, f.eks. proceduren for betalingsanmodning, kvaliteten af kontrol på stedet, kvaliteten af dyredatabaser og navnlig markidentifikationssystemet.

For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser viderefører Kommissionen et intensivt revisionsprogram og vil så længe som nødvendigt anvende finansielle korrektioner over for Grækenland.

Kommissionen overvåger endvidere nøje den græske handlingsplan, der er udarbejdet af de græske myndigheder på særlig anmodning fra og i nært samarbejde med Kommissionen for at afhjælpe ovennævnte mangler. Handlingsplanen indeholder strenge frister for gennemførelse af de forskellige foranstaltninger, som skal begynde at give resultater fra regnskabsåret 2007 (produktionsåret 2006).

| 5.12. | Under støtteordningen for tørrede druer skal producenterne producere en minimumsmængde tørrede druer pr. hektar (dvs. at de skal opnå et minimumsudbytte). Næsten hele støtten (omkring 115 millioner euro om året) udbetales i Grækenland. |
| --- | --- |

5.12.

Under støtteordningen for tørrede druer skal producenterne producere en minimumsmængde tørrede druer pr. hektar (dvs. at de skal opnå et minimumsudbytte). Næsten hele støtten (omkring 115 millioner euro om året) udbetales i Grækenland.

| 5.13. | Rettens DAS-revision for de seneste regnskabsår og en specifik revision i 2006 har vist, at de græske myndigheder i strid med reglerne siden 1999 har nedsat kravet om minimumsudbytte for såvel sultanas som korender på størstedelen af det område, hvor der produceres tørrede druer. Kun i 2002/03, som var et år, hvor det meste af Grækenland var ramt af hårdt vejr, var disse nedsætttelser baseret på forsikringsselskabernes skadesvurderinger og i overensstemmelse med reglerne. De andre år var de fleste af de nationale myndigheders beslutninger om at nedsætte kravet til mimimumsudbytte ikke begrundet med naturkatastrofer (15). Resultatet er, at der er udbetalt støtte til producenter, som ikke overholdt kravet om minimumsudbytte (det gælder særlig sultanas — ca. 50 % af den samlede produktion) — og som ikke var ramt af en naturkatastrofe. |
| --- | --- |

5.13.

Rettens DAS-revision for de seneste regnskabsår og en specifik revision i 2006 har vist, at de græske myndigheder i strid med reglerne siden 1999 har nedsat kravet om minimumsudbytte for såvel sultanas som korender på størstedelen af det område, hvor der produceres tørrede druer. Kun i 2002/03, som var et år, hvor det meste af Grækenland var ramt af hårdt vejr, var disse nedsætttelser baseret på forsikringsselskabernes skadesvurderinger og i overensstemmelse med reglerne. De andre år var de fleste af de nationale myndigheders beslutninger om at nedsætte kravet til mimimumsudbytte ikke begrundet med naturkatastrofer (15). Resultatet er, at der er udbetalt støtte til producenter, som ikke overholdt kravet om minimumsudbytte (det gælder særlig sultanas — ca. 50 % af den samlede produktion) — og som ikke var ramt af en naturkatastrofe.

| 5.13. | Kommissionen har i de seneste år gennemført flere kontrolbesøg i Grækenland i forbindelse med ordningen for tørrede druer og er bekendt med de tendenser, der er beskrevet. I de seneste år har de græske myndigheder indrømmet generelle undtagelser i form af ensartede reduktioner af minimumsudbyttet for hele Grækenland med henvisning til nationale katastrofer og, i mindre omfang, andre årsager. |
| --- | --- |

5.13.

Kommissionen har i de seneste år gennemført flere kontrolbesøg i Grækenland i forbindelse med ordningen for tørrede druer og er bekendt med de tendenser, der er beskrevet. I de seneste år har de græske myndigheder indrømmet generelle undtagelser i form af ensartede reduktioner af minimumsudbyttet for hele Grækenland med henvisning til nationale katastrofer og, i mindre omfang, andre årsager.

Kommissionen mener ikke, at dette er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, og som et resultat af dens kontrolbesøg på stedet er der ved at blive fastlagt procedurer, som skal sikre overensstemmelse med reglerne.

| 5.14. | Kommissionen har foretaget faste finansielle korrektioner for perioden 1997-2002 på grund af svigt i de centrale kontroller (40 millioner euro). Der er endnu ikke blevet foreslået korrektioner for de følgende år, og Kommissionen har ikke fastslået omfanget af ikke-støtteberettigede betalinger. For sultanas vedkommende kan der være tale om et betydeligt beløb. |
| --- | --- |

5.14.

Kommissionen har foretaget faste finansielle korrektioner for perioden 1997-2002 på grund af svigt i de centrale kontroller (40 millioner euro). Der er endnu ikke blevet foreslået korrektioner for de følgende år, og Kommissionen har ikke fastslået omfanget af ikke-støtteberettigede betalinger. For sultanas vedkommende kan der være tale om et betydeligt beløb.

| 5.14. | Overensstemmelsesprocedurerne er i gang med hensyn til de resterende år og på grund af integreringen i enkeltbetalingsordningen fra 2008 har Kommissionen til hensigt at foreslå finansielle korrektioner i to pakker — én for de år, der endnu ikke er korrigeret (dvs. 2003 til 2005) og om nødvendigt endnu en for den tilbageværende periode, hvormed der navnlig vil blive taget hensyn til, at undtagelserne fra mindsteudbyttekravet i de seneste år tilsyneladende ikke er indrømmet i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

5.14.

Overensstemmelsesprocedurerne er i gang med hensyn til de resterende år og på grund af integreringen i enkeltbetalingsordningen fra 2008 har Kommissionen til hensigt at foreslå finansielle korrektioner i to pakker — én for de år, der endnu ikke er korrigeret (dvs. 2003 til 2005) og om nødvendigt endnu en for den tilbageværende periode, hvormed der navnlig vil blive taget hensyn til, at undtagelserne fra mindsteudbyttekravet i de seneste år tilsyneladende ikke er indrømmet i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

Enkeltbetalingsordningen

Hvad indebærer den, og hvordan fungerer den?

| 5.15. | Under enkeltbetalingsordningen får landbrugerne ikke betaling på grundlag af, hvad de producerer, eller hvor mange dyr de har (16). For at opnå fuld støtte skal der i stedet gøres følgende: |
| --- | --- |

5.15.

Under enkeltbetalingsordningen får landbrugerne ikke betaling på grundlag af, hvad de producerer, eller hvor mange dyr de har (16). For at opnå fuld støtte skal der i stedet gøres følgende:

| a) | Der skal ansøges om betalingsrettigheder for det første år (og i det samme år skal der indsendes en betalingsanmodning (enkeltansøgning) vedlagt en anmeldelse af de støtteberettigede arealer). |
| --- | --- |

a)

Der skal ansøges om betalingsrettigheder for det første år (og i det samme år skal der indsendes en betalingsanmodning (enkeltansøgning) vedlagt en anmeldelse af de støtteberettigede arealer).

| b) | Når betalingsrettighederne er fastslået, skal der (hvert år) indsendes en enkeltansøgning, hvor alle arealer, særlig arealer, som er støtteberettigede under enkeltbetalingsordningen, er anmeldt. |
| --- | --- |

b)

Når betalingsrettighederne er fastslået, skal der (hvert år) indsendes en enkeltansøgning, hvor alle arealer, særlig arealer, som er støtteberettigede under enkeltbetalingsordningen, er anmeldt.

| c) | Landbrugeren skal bevare sin jord i god landbrugsmæssig stand og opfylde en række særlige miljøkrav (krydsoverensstemmelse). |
| --- | --- |

c)

Landbrugeren skal bevare sin jord i god landbrugsmæssig stand og opfylde en række særlige miljøkrav (krydsoverensstemmelse).

| 5.16. | For at være berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen skal landbrugerne først have »betalingsrettigheder« (17). De nationale myndigheder vælger en af de modeller, der er fastsat i EU-lovgivningen (jf.
  tabel 5.4
  ), og beregner antallet og værdien af hver enkelt landbrugers betalingsrettigheder. Under den historiske model fordeles betalingsrettighederne til landbrugerne i forhold til den støtte, de hver især i gennemsnit har modtaget, og det areal, de har dyrket i referenceperioden 2000-2002. Under den regionale model gives samme beløb til alle regionens landbrugsarealer, og landbrugerne tildeles en betalingsrettighed for hver støtteberettiget hektar, som anmeldes i det år, ordningen iværksættes. I hybridmodellen kombineres det historiske element med et fast beløb, og hvis ordningen er dynamisk, bliver det historiske element hvert år mindre, indtil der i overvejende grad bliver tale om en ordning med et fast beløb. |
| --- | --- |

5.16.

For at være berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen skal landbrugerne først have »betalingsrettigheder« (17). De nationale myndigheder vælger en af de modeller, der er fastsat i EU-lovgivningen (jf.
  tabel 5.4
  ), og beregner antallet og værdien af hver enkelt landbrugers betalingsrettigheder. Under den historiske model fordeles betalingsrettighederne til landbrugerne i forhold til den støtte, de hver især i gennemsnit har modtaget, og det areal, de har dyrket i referenceperioden 2000-2002. Under den regionale model gives samme beløb til alle regionens landbrugsarealer, og landbrugerne tildeles en betalingsrettighed for hver støtteberettiget hektar, som anmeldes i det år, ordningen iværksættes. I hybridmodellen kombineres det historiske element med et fast beløb, og hvis ordningen er dynamisk, bliver det historiske element hvert år mindre, indtil der i overvejende grad bliver tale om en ordning med et fast beløb.

| 5.16. | Ifølge enkeltbetalingsordningens regler har medlemsstaterne betydelige skønsbeføjelser med hensyn til etablering af et system i overensstemmelse med deres specifikke behov og mål. Det gælder dels for det grundlæggende valg af model med den regionale model som et alternativ til den historiske model, dels for fastlæggelse af specifikke gennemførelsesbestemmelser for den valgte model. |
| --- | --- |

5.16.

Ifølge enkeltbetalingsordningens regler har medlemsstaterne betydelige skønsbeføjelser med hensyn til etablering af et system i overensstemmelse med deres specifikke behov og mål. Det gælder dels for det grundlæggende valg af model med den regionale model som et alternativ til den historiske model, dels for fastlæggelse af specifikke gennemførelsesbestemmelser for den valgte model.

Tabel 5.4 — Enkeltbetalingsordningen — de modeller, medlemsstaterne har valgt

| Medlemsstat | Model | Modtagere af direkte EU-støtte — ansøgningsår 2004 (18) | Ansøgninger under enkeltbetalingsordningen indgivet i 2005 (19) | 2005 i % af 2004 (afrundet) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal
  (1 000 ha) | Antal (20) | Areal
  (1 000 ha) (21) | Antal
  (%) | Areal (%) |
| Danmark | Hybridmodel — dynamisk | 52 420 | 2 329,00 | 69 474 | 2 734,00 | 132,53 | 117,00 |
| Tyskland | Hybridmodel — dynamisk | 330 640 | 14 050,00 | 386 237 | 16 825,00 | 116,81 | 119,00 |
| Luxembourg | Hybridmodel — statisk | 1 970 | 122,00 | 2 006 | 123,00 | 101,83 | 101,00 |
| Sverige | Hybridmodel — statisk | 59 440 | 2 763,00 | 84 454 | 3 171,00 | 142,08 | 115,00 |
| Det Forenede Kongerige |
| UK — England | Hybridmodel — dynamisk | 70 031 | 7 425,00 | 116 500 | 8 248,00 | 166,00 | 111,00 |
| UK — Skotland | Historisk model | 19 596 | 4 358,00 | 21 669 | 4 606,00 | 111,00 | 106,00 |
| UK — Wales | Historisk model | 16 821 | 1 301,00 | 18 364 | 1 439,00 | 109,00 | 111,00 |
| UK — NordIrland | Hybridmodel — statisk | 24 962 | 1 017,00 | 41 545 | 1 007,00 | 166,00 | 99,00 |
| I ALT | 575 880 | 33 365,00 | 740 249 | 38 153,00 | 129,00 | 114,00 |

Medlemsstat

Model

Modtagere af direkte EU-støtte — ansøgningsår 2004 (18)

Ansøgninger under enkeltbetalingsordningen indgivet i 2005 (19)

2005 i % af 2004 (afrundet)

Antal

Areal

(1 000 ha)

Antal (20)

Areal

(1 000 ha) (21)

Antal

(%)

Areal (%)

Danmark

Hybridmodel — dynamisk

52 420

2 329,00

69 474

2 734,00

132,53

117,00

Tyskland

Hybridmodel — dynamisk

330 640

14 050,00

386 237

16 825,00

116,81

119,00

Luxembourg

Hybridmodel — statisk

1 970

122,00

2 006

123,00

101,83

101,00

Sverige

Hybridmodel — statisk

59 440

2 763,00

84 454

3 171,00

142,08

115,00

Det Forenede Kongerige

UK — England

Hybridmodel — dynamisk

70 031

7 425,00

116 500

8 248,00

166,00

111,00

UK — Skotland

Historisk model

19 596

4 358,00

21 669

4 606,00

111,00

106,00

UK — Wales

Historisk model

16 821

1 301,00

18 364

1 439,00

109,00

111,00

UK — NordIrland

Hybridmodel — statisk

24 962

1 017,00

41 545

1 007,00

166,00

99,00

I ALT

575 880

33 365,00

740 249

38 153,00

129,00

114,00

| 5.17. | Medlemsstaterne skal oprette en national reserve (22), som de tildeler betalingsrettigheder fra til nye landbrugere, og til landbrugere, som befinder sig i en særlig situation, eller som er berørt af omstrukturerings- eller udviklingsprogrammer. |
| --- | --- |

5.17.

Medlemsstaterne skal oprette en national reserve (22), som de tildeler betalingsrettigheder fra til nye landbrugere, og til landbrugere, som befinder sig i en særlig situation, eller som er berørt af omstrukturerings- eller udviklingsprogrammer.

Revisionsmålene

| 5.18. | Retten har revideret de systemer, der anvendes til beregning af betalingsrettigheder i de ti medlemstater (23), som indførte enkeltbetalingsordningen i 2005 (betalinger i 2006, budgetloft 15 088 millioner euro (24), 27 % af de samlede landbrugsudgifter) (25). |
| --- | --- |

5.18.

Retten har revideret de systemer, der anvendes til beregning af betalingsrettigheder i de ti medlemstater (23), som indførte enkeltbetalingsordningen i 2005 (betalinger i 2006, budgetloft 15 088 millioner euro (24), 27 % af de samlede landbrugsudgifter) (25).

Målene for revisionen var at vurdere, om:

| a) | de nationale bestemmelser, som medlemsstaterne har vedtaget, er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, og om betalingsrettighederne var beregnet korrekt |
| --- | --- |

a)

de nationale bestemmelser, som medlemsstaterne har vedtaget, er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, og om betalingsrettighederne var beregnet korrekt

| b) | medlemsstaterne har indført hensigtsmæssige administrative procedurer og pålidelig intern kontrol, som sikrer korrekt, fuldstændig og nøjagtig fastlæggelse og forvaltning af betalingsrettigheder |
| --- | --- |

b)

medlemsstaterne har indført hensigtsmæssige administrative procedurer og pålidelig intern kontrol, som sikrer korrekt, fuldstændig og nøjagtig fastlæggelse og forvaltning af betalingsrettigheder

| c) | medlemsstaterne har iværksat et pålideligt forvaltnings- og kontrolsystem til behandling af ansøgninger om støtte under enkeltbetalingsordningen (26). |
| --- | --- |

c)

medlemsstaterne har iværksat et pålideligt forvaltnings- og kontrolsystem til behandling af ansøgninger om støtte under enkeltbetalingsordningen (26).

Beregning og fordeling af betalingsrettigheder

| 5.19. | Korrekt beregning og fordeling af betalingsrettigheder er en forudsætning for, at der kan foretages korrekte betalinger under enkeltbetalingsordningen. Hvis betalingsrettighederne ikke fastlægges korrekt, vil det betyde, at der udbetales for meget eller for lidt i det første år og i alle efterfølgende år, hvis fejlen ikke opdages. |
| --- | --- |

5.19.

Korrekt beregning og fordeling af betalingsrettigheder er en forudsætning for, at der kan foretages korrekte betalinger under enkeltbetalingsordningen. Hvis betalingsrettighederne ikke fastlægges korrekt, vil det betyde, at der udbetales for meget eller for lidt i det første år og i alle efterfølgende år, hvis fejlen ikke opdages.

Manglende overholdelse af reglerne

Timånedersreglen

| 5.20. | I henhold til fællesskabslovgivningen skal ansøgeren have råderet over den jord, der ansøges om støtte til under enkeltbetalingsordningen, i mindst ti måneder hvert år. I strid hermed var der i Det Forenede Kongerige blevet tildelt betalingsrettigheder under enkeltbetalingsordningen og udbetalt støtte til jordejere, som ikke var beskæftiget med landbrug, og som det meste af året lejede deres jord ud og dermed ikke opfyldte kravet. I Nordirland var mere end 176 000 betalingsrettigheder (værdi 13,8 millioner euro) f.eks. blevet tildelt sådanne jordejere (27). |
| --- | --- |

5.20.

I henhold til fællesskabslovgivningen skal ansøgeren have råderet over den jord, der ansøges om støtte til under enkeltbetalingsordningen, i mindst ti måneder hvert år. I strid hermed var der i Det Forenede Kongerige blevet tildelt betalingsrettigheder under enkeltbetalingsordningen og udbetalt støtte til jordejere, som ikke var beskæftiget med landbrug, og som det meste af året lejede deres jord ud og dermed ikke opfyldte kravet. I Nordirland var mere end 176 000 betalingsrettigheder (værdi 13,8 millioner euro) f.eks. blevet tildelt sådanne jordejere (27).

| 5.20. | Der bør også tages hensyn til det generelle afkoblingsbegreb. |
| --- | --- |

5.20.

Der bør også tages hensyn til det generelle afkoblingsbegreb.

Artikel 33 i forordning (EF) nr. 1782/2003 fastsætter, at kun landbrugere som defineret i artikel 2, litra a), i nævnte forordning har adgang til enkelbetalingsordningen.

Under den regionale model, der blev vedtaget som en undtagelse fra den historiske model på anmodning fra flere medlemsstater, er det tilladt at foretage udbetalinger på grundlag af hele det landbrugsområde, der er anmeldt det første ansøgningsår. Denne udvidelse vedrørte især græsningsarealer og frugt og grøntsager. Denne model indebærer således, at nye støttemodtagere, som ikke tidligere har modtaget direkte støtte, bliver støtteberettigede, hvis arealet er til deres rådighed, hvis reglerne om god landbrugs- og miljømæssig praksis er fulgt, og hvis de udøver en landbrugsaktivitet, der er i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 1782/2003. Dette kan omfatte jordejere, men kun hvis de »udøver en landbrugsaktivitet«.

Ansøgeren skal have det anmeldte areal til sin rådighed i mindst 10 måneder. Hvis arealerne i de tilfælde, som Retten beskriver, er til jordejernes rådighed i mindre end 10 måneder, er de ikke støtteberettigede. Kommissionen træffer foranstaltninger på baggrund af overensstemmelsesprocedurer.

| 5.21. | Myndighederne i Det Forenede Kongerige mener, at jordejere — afhængigt af betingelserne i forpagtningskontrakterne — kan være berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen og/eller ordningen til udvikling af landdistrikterne for jord, som bortforpagtes til en landbruger, der driver landbrug på den. Men ifølge EU-ret er det kun den landbruger, dvs. den person, som har rådighed over jorden, og som udøver en landbrugsmæssig aktivitet på jorden, som er berettiget til at få udbetalt enkeltbetalingsstøtte og støtte under ordningen til udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

5.21.

Myndighederne i Det Forenede Kongerige mener, at jordejere — afhængigt af betingelserne i forpagtningskontrakterne — kan være berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen og/eller ordningen til udvikling af landdistrikterne for jord, som bortforpagtes til en landbruger, der driver landbrug på den. Men ifølge EU-ret er det kun den landbruger, dvs. den person, som har rådighed over jorden, og som udøver en landbrugsmæssig aktivitet på jorden, som er berettiget til at få udbetalt enkeltbetalingsstøtte og støtte under ordningen til udvikling af landdistrikterne.

| 5.21. | Kommissionen deler Rettens fortolkning af den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

5.21.

Kommissionen deler Rettens fortolkning af den relevante EU-lovgivning.

En betingelse for støtteberettigelse er, at der drives landbrug.

Medlemsstaterne skal fastslå, hvem der kan betragtes som aktive landbrugere (med ret til betalingsrettigheder). Hvis en jordejer bærer den økonomiske risiko for landbrugsaktiviteten, kan det eventuelt vurderes, at han »driver landbrug«.

Konsolidering af betalingsrettigheder

| 5.22. | Ifølge EU-lovgivningen kan der fastlægges referencebeløb for landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at dyrkningen af landbrugsarealer opgives, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder. Når en landbruger har mistet jord på denne måde og ikke længere er i stand til at aktivere alle sine betalingsrettigheder, kan disse konsolideres, dvs. at de kan ombyttes med et mindre antal til en højere værdi. |
| --- | --- |

5.22.

Ifølge EU-lovgivningen kan der fastlægges referencebeløb for landbrugere i områder, der er omfattet af omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en eller anden form for offentlig intervention, for at undgå, at dyrkningen af landbrugsarealer opgives, og/eller for at kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder. Når en landbruger har mistet jord på denne måde og ikke længere er i stand til at aktivere alle sine betalingsrettigheder, kan disse konsolideres, dvs. at de kan ombyttes med et mindre antal til en højere værdi.

| 5.23. | Nogle medlemsstater/lande (Irland, Østrig, Skotland og Wales) overholdt ikke EU-lovgivningen. De lod denne bestemmelse gælde for alle de tilfælde (28), hvor en landbruger i 2005 havde færre hektarer end betalingsrettigheder. Konsolideringen blev foretaget for at kunne koncentrere referencebeløbet på et antal betalingsrettigheder, som svarede til det antal hektar, den pågældende landbruger havde, og dermed gøre det muligt for ham at aktivere alle sine betalingsrettigheder. Skotland og Wales foretog kun denne uretmæssige form for konsolidering i det år, hvor enkeltbetalingsordningen blev iværksat, hvorimod det stadig sker i Irland og Østrig. I 2005 var mere end 200 000 hektar blevet konsolideret på denne måde. Effekten heraf skønnes af være 60 millioner euro pr. år (29). |
| --- | --- |

5.23.

Nogle medlemsstater/lande (Irland, Østrig, Skotland og Wales) overholdt ikke EU-lovgivningen. De lod denne bestemmelse gælde for alle de tilfælde (28), hvor en landbruger i 2005 havde færre hektarer end betalingsrettigheder. Konsolideringen blev foretaget for at kunne koncentrere referencebeløbet på et antal betalingsrettigheder, som svarede til det antal hektar, den pågældende landbruger havde, og dermed gøre det muligt for ham at aktivere alle sine betalingsrettigheder. Skotland og Wales foretog kun denne uretmæssige form for konsolidering i det år, hvor enkeltbetalingsordningen blev iværksat, hvorimod det stadig sker i Irland og Østrig. I 2005 var mere end 200 000 hektar blevet konsolideret på denne måde. Effekten heraf skønnes af være 60 millioner euro pr. år (29).

| 5.23. | Den praksis, der beskrives af Retten, er allerede påvist af Kommissionen og følges op ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer. |
| --- | --- |

5.23.

Den praksis, der beskrives af Retten, er allerede påvist af Kommissionen og følges op ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

| 5.24. | I England og Nordirland, hvor man anvendte hybridmodellen, opstod der en konsolideringseffekt, da landbrugerne i strid med fællesskabsbestemmelserne (30) fik lov til kun at fordele deres betalingsrettigheder på en del af det støtteberettigede areal, de havde anmeldt i deres ansøgning for 2005. Det gav landbrugerne mulighed for at sprede deres historiske referencebeløb ud på færre hektarer, dvs. at de fik tildelt færre betalingsrettigheder, men til en højere værdi, og det gav jordejere mulighed for at ansøge om betalingsrettigheder i deres eget navn for jord, som de lejede ud til landbrugere. |
| --- | --- |

5.24.

I England og Nordirland, hvor man anvendte hybridmodellen, opstod der en konsolideringseffekt, da landbrugerne i strid med fællesskabsbestemmelserne (30) fik lov til kun at fordele deres betalingsrettigheder på en del af det støtteberettigede areal, de havde anmeldt i deres ansøgning for 2005. Det gav landbrugerne mulighed for at sprede deres historiske referencebeløb ud på færre hektarer, dvs. at de fik tildelt færre betalingsrettigheder, men til en højere værdi, og det gav jordejere mulighed for at ansøge om betalingsrettigheder i deres eget navn for jord, som de lejede ud til landbrugere.

| 5.24. | Dette spørgsmål vil der blive fulgt op på ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer. |
| --- | --- |

5.24.

Dette spørgsmål vil der blive fulgt op på ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

Nye støttemodtagere

| 5.25. | Ifølge EU-lovgivningen (31) har en landbruger defineret som en fysisk eller juridisk person, hvis bedrift befinder sig på Fællesskabets område, og som udøver en landbrugsaktivitet — produktion, kvægavl eller dyrkning af landbrugsprodukter eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand — adgang til enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

5.25.

Ifølge EU-lovgivningen (31) har en landbruger defineret som en fysisk eller juridisk person, hvis bedrift befinder sig på Fællesskabets område, og som udøver en landbrugsaktivitet — produktion, kvægavl eller dyrkning af landbrugsprodukter eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand — adgang til enkeltbetalingsordningen.

| 5.26. | Selv om en ansøger vil være berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen, blot han bevarer jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, var betingelserne for at komme i betragtning ikke de samme overalt i Fællesskabet. I Luxembourg fik f.eks. kun de ansøgere, som rent faktisk driver en landbrugsbedrift med alle de maskiner og det udstyr, der er nødvendige for selv at styre bedriften, tildelt betalingsrettigheder. Alle de andre medlemsstater, som anvender den regionale model eller hybridmodellen, accepterede ansøgninger fra jordejere, som påtog sig at bevare deres jord eller få den bevaret i god landbrugs- og miljømæssig stand, også selv om de hverken havde landbrugsmaskiner eller udstyr. |
| --- | --- |

5.26.

Selv om en ansøger vil være berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen, blot han bevarer jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, var betingelserne for at komme i betragtning ikke de samme overalt i Fællesskabet. I Luxembourg fik f.eks. kun de ansøgere, som rent faktisk driver en landbrugsbedrift med alle de maskiner og det udstyr, der er nødvendige for selv at styre bedriften, tildelt betalingsrettigheder. Alle de andre medlemsstater, som anvender den regionale model eller hybridmodellen, accepterede ansøgninger fra jordejere, som påtog sig at bevare deres jord eller få den bevaret i god landbrugs- og miljømæssig stand, også selv om de hverken havde landbrugsmaskiner eller udstyr.

| 5.26. | I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er det medlemsstaternes ansvar at foretage den konkrete gennemførelse af reglerne om god landbrugs- og miljømæssig praksis. Der er således ikke tale om en ensartet gennemførelse i EU. Luxembourg fandt det hensigtsmæssigt at anvende strengere regler, men de er ikke obligatoriske for de andre medlemsstater. Kommissionen modsætter sig ikke en sådan løsning. |
| --- | --- |

5.26.

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er det medlemsstaternes ansvar at foretage den konkrete gennemførelse af reglerne om god landbrugs- og miljømæssig praksis. Der er således ikke tale om en ensartet gennemførelse i EU. Luxembourg fandt det hensigtsmæssigt at anvende strengere regler, men de er ikke obligatoriske for de andre medlemsstater. Kommissionen modsætter sig ikke en sådan løsning.

| 5.27. | Tabel 5.4
  viser, at antallet af modtagere af direkte støtte er steget betragteligt. Særlig under den regionale model, hvor alle græsarealer og arealer, hvor der dyrkes frugt og grøntsager, nu berettiger til enkeltbetalingsstøtte, har enkeltbetalingsordningen betydet en væsentlig stigning i antallet af hektarer, for hvilke der udbetales direkte støtte, og i antallet af støttemodtagere. Retten bemærkede, at der blandt disse også var jernbaneselskaber (England), rideklubber/stutterier (Tyskland og Sverige) og golf-/sportsklubber og kommunalbestyrelser (Danmark og England). |
| --- | --- |

5.27.

Tabel 5.4
  viser, at antallet af modtagere af direkte støtte er steget betragteligt. Særlig under den regionale model, hvor alle græsarealer og arealer, hvor der dyrkes frugt og grøntsager, nu berettiger til enkeltbetalingsstøtte, har enkeltbetalingsordningen betydet en væsentlig stigning i antallet af hektarer, for hvilke der udbetales direkte støtte, og i antallet af støttemodtagere. Retten bemærkede, at der blandt disse også var jernbaneselskaber (England), rideklubber/stutterier (Tyskland og Sverige) og golf-/sportsklubber og kommunalbestyrelser (Danmark og England).

| 5.27. | Kriterierne for tildeling af betalingsrettigheder skulle være opfyldt af støttemodtageren. For at aktivere en betalingsrettighed skal han råde over støtteberettigede arealer og der udøve en landbrugsaktivitet. Fysiske personer eller juridiske personer, der opfylder alle kriterier for støtteberettigelse med hensyn til det areal, der er til deres rådighed og anmeldt, er støtteberettigede. Golfbaner giver ikke i sig selv støtteberettigelse. Det er ligeledes klart, at det areal, der anvendes til at spille golf på eller til andre fritidsaktiviteter, ligeledes er udelukket, og at kun arealer, der anvendes til landbrugsformål, er støtteberettigede. Kommissionen vil gennemgå de tilfælde, Retten har nævnt. |
| --- | --- |

5.27.

Kriterierne for tildeling af betalingsrettigheder skulle være opfyldt af støttemodtageren. For at aktivere en betalingsrettighed skal han råde over støtteberettigede arealer og der udøve en landbrugsaktivitet. Fysiske personer eller juridiske personer, der opfylder alle kriterier for støtteberettigelse med hensyn til det areal, der er til deres rådighed og anmeldt, er støtteberettigede. Golfbaner giver ikke i sig selv støtteberettigelse. Det er ligeledes klart, at det areal, der anvendes til at spille golf på eller til andre fritidsaktiviteter, ligeledes er udelukket, og at kun arealer, der anvendes til landbrugsformål, er støtteberettigede. Kommissionen vil gennemgå de tilfælde, Retten har nævnt.

Sideeffekter ved enkeltbetalingsordningen

| 5.28. | Under hybridmodellen får jordejere, som ikke er beskæftiget med landbrug, udelukkende tildelt betalingsrettigheder på basis af det regionale element i enkeltbetalingsordningen (et fast beløb). Under den dynamiske udgave af modellen er værdien af sådanne betalingsrettigheder i starten lav, men ved slutningen af den dynamiske fase vil disse betalingsrettigheders værdi være meget højere: Værdien af alle betalingsrettighederne vil til slut være den samme. Der vil opstå en betydelig omfordelingseffekt, som vil betyde, at den direkte EU-støtte vil blive dirigeret væk fra dem, som rent faktisk driver landbrug, til fordel for jordejere, som vil få værdien af deres betalingsrettigheder ganget med fire i Danmark og Tyskland og med ti i England. I England var de betalingsrettigheder, som udløser et fast beløb, 28,20 euro pr. hektar værd i 2005, hvorimod den nominelle værdi af alle betalingsrettigheder vil være ca. 280 euro pr. hektar i 2012 (32). |
| --- | --- |

5.28.

Under hybridmodellen får jordejere, som ikke er beskæftiget med landbrug, udelukkende tildelt betalingsrettigheder på basis af det regionale element i enkeltbetalingsordningen (et fast beløb). Under den dynamiske udgave af modellen er værdien af sådanne betalingsrettigheder i starten lav, men ved slutningen af den dynamiske fase vil disse betalingsrettigheders værdi være meget højere: Værdien af alle betalingsrettighederne vil til slut være den samme. Der vil opstå en betydelig omfordelingseffekt, som vil betyde, at den direkte EU-støtte vil blive dirigeret væk fra dem, som rent faktisk driver landbrug, til fordel for jordejere, som vil få værdien af deres betalingsrettigheder ganget med fire i Danmark og Tyskland og med ti i England. I England var de betalingsrettigheder, som udløser et fast beløb, 28,20 euro pr. hektar værd i 2005, hvorimod den nominelle værdi af alle betalingsrettigheder vil være ca. 280 euro pr. hektar i 2012 (32).

| 5.28. | Se også Kommissionens svar på punkt 5.20 for så vidt angår begrebet den regionale model og dens betydning for bevaring. |
| --- | --- |

5.28.

Se også Kommissionens svar på punkt 5.20 for så vidt angår begrebet den regionale model og dens betydning for bevaring.

Det er i første række medlemsstaten, der træffer valget om model. Den her beskrevne model har også en omfordelingseffekt, fordi den på grund af ønsket om at indføre betalinger med faste satser for alle støtteberettigede landbrugsarealer indebærer: 1) at dækningen udvides til områder, for hvilke der ikke tidligere blev udbetalt støtte, 2) at visse individuelle historiske rettigheder (som varierer mellem støttemodtagere og pr. hektar) føjes til og fordeles ligeligt på området/det udvidede område.

En juridisk eller fysisk person, der opfyldte kriterierne for støtteberettigelse, var berettiget til at modtage enkeltbetaling.

Omfordelingseffekt

| 5.29. | Medlemsstaterne kan anvende den såkaldte bestemmelse om ekstrafortjeneste (33), hvorved en landbruger, som har solgt eller bortforpagtet hele sin bedrift eller en del af den i seks år eller mere efter referenceperioden (34), får det antal betalingsrettigheder, han skulle have haft på basis af den støtte, han modtog i referenceperioden, nedsat med op til 90 %. Disse nedsættelser tilføres den nationale reserve. Kun Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg og Sverige har valgt at anvende denne bestemmelse (35). I de andre medlemsstater har landbrugerne lov til at beholde alle deres betalingsrettigheder. Ekstrafortjenesterne har ikke kun øget den bidragsprocent, som alle landbrugere skal betale til den nationale reserve, de har også betydet, at landbrugerne i EU ikke er blevet behandlet ens. |
| --- | --- |

5.29.

Medlemsstaterne kan anvende den såkaldte bestemmelse om ekstrafortjeneste (33), hvorved en landbruger, som har solgt eller bortforpagtet hele sin bedrift eller en del af den i seks år eller mere efter referenceperioden (34), får det antal betalingsrettigheder, han skulle have haft på basis af den støtte, han modtog i referenceperioden, nedsat med op til 90 %. Disse nedsættelser tilføres den nationale reserve. Kun Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg og Sverige har valgt at anvende denne bestemmelse (35). I de andre medlemsstater har landbrugerne lov til at beholde alle deres betalingsrettigheder. Ekstrafortjenesterne har ikke kun øget den bidragsprocent, som alle landbrugere skal betale til den nationale reserve, de har også betydet, at landbrugerne i EU ikke er blevet behandlet ens.

| 5.29. | Medlemsstaterne kan under visse omstændigheder føre betalingsrettigheder tilbage til den nationale reserve. Fire af medlemsstaterne valgte denne løsning. |
| --- | --- |

5.29.

Medlemsstaterne kan under visse omstændigheder føre betalingsrettigheder tilbage til den nationale reserve. Fire af medlemsstaterne valgte denne løsning.

Hvis denne løsning vælges, skal visse betingelser være opfyldt (jf. artikel 42, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1782/2003 og artikel 10 i forordning (EF) nr. 795/2004). Medlemsstaterne afgør selv, om de vil anvende klausulen om ekstrafortjeneste. Antallet af situationer med ekstrafortjeneste er ofte blevet begrænset mærkbart gennem privatkontraktklausuler, fordi det ikke er muligt for sælgerne at aktivere betalingsrettigheder uden jord.

| 5.30. | Retten konstaterede, at tildelingerne under de nye investeringsordninger gav landbrugerne en betydelig og unormal fortjeneste, som både er og ikke er omfattet af bestemmelsen om ekstrafortjeneste. |
| --- | --- |

5.30.

Retten konstaterede, at tildelingerne under de nye investeringsordninger gav landbrugerne en betydelig og unormal fortjeneste, som både er og ikke er omfattet af bestemmelsen om ekstrafortjeneste.

| 5.31. | Ifølge EU-lovgivningen (36) kan medlemsstaterne tildele referencebeløb fra den nationale reserve til nye landbrugere (37), der indledte deres landbrugsaktivitet efter referenceperioden. I Skotland fik flere nye landbrugere tildelt betalingsrettigheder, selv om ansøgerne ikke opfyldte kriterierne i ordningen for nye landbrugere (38). I et tilfælde overtog en landbruger, A, en bedrift i maj 2004, som den tidligere landbruger, B, havde fået tildelt 602 betalingsrettigheder til en værdi af 287 000 euro for i 2005. A ansøgte om støtte fra den nationale reserve under ordningen for nye landbrugere og fik tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 111 000 euro, som han fik udbetalt fuldt ud i 2005. B anmeldte 410 (39) af sine 602 betalingsrettigheder med 410 ha græsgange, som han havde forpagtet mere end 300 km længere væk i det skotske højland (40), og hvor han holdt 85 får. For denne nye landbrugsaktivitet fik han udbetalt 182 000 euro i 2005. A og B var begge juridiske personer, og indtil marts 2004 drev de den pågældende bedrift i fællesskab. |
| --- | --- |

5.31.

Ifølge EU-lovgivningen (36) kan medlemsstaterne tildele referencebeløb fra den nationale reserve til nye landbrugere (37), der indledte deres landbrugsaktivitet efter referenceperioden. I Skotland fik flere nye landbrugere tildelt betalingsrettigheder, selv om ansøgerne ikke opfyldte kriterierne i ordningen for nye landbrugere (38). I et tilfælde overtog en landbruger, A, en bedrift i maj 2004, som den tidligere landbruger, B, havde fået tildelt 602 betalingsrettigheder til en værdi af 287 000 euro for i 2005. A ansøgte om støtte fra den nationale reserve under ordningen for nye landbrugere og fik tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 111 000 euro, som han fik udbetalt fuldt ud i 2005. B anmeldte 410 (39) af sine 602 betalingsrettigheder med 410 ha græsgange, som han havde forpagtet mere end 300 km længere væk i det skotske højland (40), og hvor han holdt 85 får. For denne nye landbrugsaktivitet fik han udbetalt 182 000 euro i 2005. A og B var begge juridiske personer, og indtil marts 2004 drev de den pågældende bedrift i fællesskab.

| 5.31. | Landmand A kunne som beskrevet ikke klassificeres som ny landbruger, og tildelingen fra den nationale reserve skal derfor kontrolleres. |
| --- | --- |

5.31.

Landmand A kunne som beskrevet ikke klassificeres som ny landbruger, og tildelingen fra den nationale reserve skal derfor kontrolleres.

Der følges op på den beskrevne praksis ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

| 5.32. | En simpel overdragelse af en bedrift mellem familiemedlemmer i eller efter referenceperioden var nok til at øge antallet og værdien af de betalingsrettigheder, som blev tildelt til bedriften. I Irland forpagtede en landbruger, som ophørte med at drive landbrug i 2002, bedriften til sin søn. Faderen fik tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 38 000 euro på basis af de præmier, der var blevet udbetalt i 2000 og 2001. Sønnen blev godkendt som ny landbruger og fik tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 87 000 euro på basis af de præmier, der var blevet udbetalt i 2002. I 2005 overdrog faderen vederlagsfrit sin jord og sine rettigheder til sønnen, som dermed kom op på at have betalingsrettigheder til en værdi af 125 000 euro. Hvis overdragelsen ikke havde fundet sted, ville bedriften have fået tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 67 800 euro. |
| --- | --- |

5.32.

En simpel overdragelse af en bedrift mellem familiemedlemmer i eller efter referenceperioden var nok til at øge antallet og værdien af de betalingsrettigheder, som blev tildelt til bedriften. I Irland forpagtede en landbruger, som ophørte med at drive landbrug i 2002, bedriften til sin søn. Faderen fik tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 38 000 euro på basis af de præmier, der var blevet udbetalt i 2000 og 2001. Sønnen blev godkendt som ny landbruger og fik tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 87 000 euro på basis af de præmier, der var blevet udbetalt i 2002. I 2005 overdrog faderen vederlagsfrit sin jord og sine rettigheder til sønnen, som dermed kom op på at have betalingsrettigheder til en værdi af 125 000 euro. Hvis overdragelsen ikke havde fundet sted, ville bedriften have fået tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 67 800 euro.

| 5.32. | Hvis der fandt overdragelse sted inden for referenceperioden, vil det samme stykke jord afføde to betalingsrettigheder. Situationen skyldes, at referenceperioden (2000-2002) for far og søn, i hvilken de begge kunne få tildelt betalingsrettigheder for det samme areal, var ufuldstændig. |
| --- | --- |

5.32.

Hvis der fandt overdragelse sted inden for referenceperioden, vil det samme stykke jord afføde to betalingsrettigheder. Situationen skyldes, at referenceperioden (2000-2002) for far og søn, i hvilken de begge kunne få tildelt betalingsrettigheder for det samme areal, var ufuldstændig.

Der følges op på den beskrevne praksis ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

Stigning i værdien af betalingsrettigheder på grund af investeringer

| 5.33. | Der kan tildeles betalingsrettigheder fra den nationale reserve til landbrugere, som har investeret i produktionskapacitet eller opkøbt jord. I Skotland stod tildelingen af betalingsrettigheder for investeringer ikke i et rimeligt forhold til de investeringer, der var foretaget. En landbruger havde f.eks. investeret i 1 802 ha jord, som lå i et yderst ugunstigt stillet område, men tildelingen blev beregnet på grundlag af den gennemsnitlige værdi for anden jord i regionen, som var meget højere. Han fik betalingsrettigheder til en værdi af 417 966 euro. I Nordirland fik en landbruger tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 109 000 euro. Efter referenceperioden overdrog han mere end 600 stykker kvæg til et familiemedlems bedrift, som under investeringsordningen fik tildelt 140 000 euro for de samme dyr. |
| --- | --- |

5.33.

Der kan tildeles betalingsrettigheder fra den nationale reserve til landbrugere, som har investeret i produktionskapacitet eller opkøbt jord. I Skotland stod tildelingen af betalingsrettigheder for investeringer ikke i et rimeligt forhold til de investeringer, der var foretaget. En landbruger havde f.eks. investeret i 1 802 ha jord, som lå i et yderst ugunstigt stillet område, men tildelingen blev beregnet på grundlag af den gennemsnitlige værdi for anden jord i regionen, som var meget højere. Han fik betalingsrettigheder til en værdi af 417 966 euro. I Nordirland fik en landbruger tildelt betalingsrettigheder til en værdi af 109 000 euro. Efter referenceperioden overdrog han mere end 600 stykker kvæg til et familiemedlems bedrift, som under investeringsordningen fik tildelt 140 000 euro for de samme dyr.

| 5.33. | Medlemsstaterne har skønsbeføjelse, når de anvender investeringsklausulen ved tildeling af betalingsrettigheder. Fordelingen af betalingsrettigheder skal imidlertid baseres på objektive kriterier og sikre lige behandling af landbrugerne. |
| --- | --- |

5.33.

Medlemsstaterne har skønsbeføjelse, når de anvender investeringsklausulen ved tildeling af betalingsrettigheder. Fordelingen af betalingsrettigheder skal imidlertid baseres på objektive kriterier og sikre lige behandling af landbrugerne.

Der følges op på den beskrevne praksis ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

| 5.34. | I midten af 2003 var elementerne i reformen, herunder også ordningen med tildeling af betalingsrettigheder til investorer, blevet offentligt kendt. I Det Forenede Kongerige blev en indkomstigning på 10 % betragtet som tilstrækkeligt bevis for, at der var foretaget en investering. Ved at øge antallet af dyr slagtet i 2002 (dvs. en formindskelse af bestanden) kunne landbrugerne paradoksalt nok opfylde dette investeringskriterium. Som følge heraf var der et generelt run på kvægpræmier. I Nordirland blev der f.eks. i 2004 ansøgt om støtte under den særlige oksekødspræmieordning og slagtepræmieordningen for 20 % flere dyr end gennemsnittet for 2000-2002. Som følge heraf blev mere end 82 % (værdi: 10,5 millioner euro) af midlerne fra den nationale reserve tildelt investorer. Samme fænomen konstateredes i England og Skotland (henholdsvis 85 % (34,4 millioner euro) og 78 % (94 millioner euro)). Dette run på præmier og den manglende anvendelse af bestemmelsen om ekstrafortjeneste forklarer, hvorfor bidragsprocenten til den nationale reserve overskred loftet på 3 %. |
| --- | --- |

5.34.

I midten af 2003 var elementerne i reformen, herunder også ordningen med tildeling af betalingsrettigheder til investorer, blevet offentligt kendt. I Det Forenede Kongerige blev en indkomstigning på 10 % betragtet som tilstrækkeligt bevis for, at der var foretaget en investering. Ved at øge antallet af dyr slagtet i 2002 (dvs. en formindskelse af bestanden) kunne landbrugerne paradoksalt nok opfylde dette investeringskriterium. Som følge heraf var der et generelt run på kvægpræmier. I Nordirland blev der f.eks. i 2004 ansøgt om støtte under den særlige oksekødspræmieordning og slagtepræmieordningen for 20 % flere dyr end gennemsnittet for 2000-2002. Som følge heraf blev mere end 82 % (værdi: 10,5 millioner euro) af midlerne fra den nationale reserve tildelt investorer. Samme fænomen konstateredes i England og Skotland (henholdsvis 85 % (34,4 millioner euro) og 78 % (94 millioner euro)). Dette run på præmier og den manglende anvendelse af bestemmelsen om ekstrafortjeneste forklarer, hvorfor bidragsprocenten til den nationale reserve overskred loftet på 3 %.

| 5.34. | Medlemsstaterne har skønsbeføjelser med hensyn til anvendelsen af investeringsklausulen. Den beskrevne fortolkning af »investering« er imidlertid ikke dækket af den tilsvarende fællesskabslovgivning. |
| --- | --- |

5.34.

Medlemsstaterne har skønsbeføjelser med hensyn til anvendelsen af investeringsklausulen. Den beskrevne fortolkning af »investering« er imidlertid ikke dækket af den tilsvarende fællesskabslovgivning.

EU-lovgivningen omhandler forøgelse af produktionskapaciteten og køb af jord, og en forøgelse af indtægten afspejler i visse tilfælde (som beskrevet) ikke nødvendigvis en forøgelse af produktionskapaciteten.

Se også Kommissionens svar på punkt 5.29 om ikke-anvendelse af bestemmelsen om ekstrafortjeneste.

Der følges op på sagen ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

Aktivering af betalingsrettigheder og betalinger

Forvaltnings- og kontrolsystemets kvalitet er generelt rimelig god

| 5.35. | I 2005 blev der foretaget tre større ændringer i de forvaltnings- og kontrolsystemer, som medlemsstaterne anvender til behandling af landbrugernes støtteansøgninger: Der blev indført et obligatorisk geografisk informationssystem (GIS), et nyt system til identificering og registrering af betalingsrettigheder, og det blev obligatorisk at foretage krydsoverensstemmelseskontrol. Rettens revision dækkede de første to elementer. De detaljerede bemærkninger herom findes i
  bilag 5.2
  sammen med den samlede evaluering. |
| --- | --- |

5.35.

I 2005 blev der foretaget tre større ændringer i de forvaltnings- og kontrolsystemer, som medlemsstaterne anvender til behandling af landbrugernes støtteansøgninger: Der blev indført et obligatorisk geografisk informationssystem (GIS), et nyt system til identificering og registrering af betalingsrettigheder, og det blev obligatorisk at foretage krydsoverensstemmelseskontrol. Rettens revision dækkede de første to elementer. De detaljerede bemærkninger herom findes i
  bilag 5.2
  sammen med den samlede evaluering.

| 5.36. | I Skotland er systemet til identifikation og registrering af betalingsrettigheder ikke komplet, eftersom det i strid med reglerne ikke registrerer overdragelser af betalingsrettigheder og heller ikke overvåger, om minimumsforpligtelserne i forbindelse med aktivering er overholdt (41). I flere medlemsstater var beregningen af betalinger ukorrekt i de tilfælde, hvor det areal, der blev fastlagt efter kontrollen, ikke var stort nok til at aktivere alle de betalingsrettigheder, som landbrugeren havde angivet. |
| --- | --- |

5.36.

I Skotland er systemet til identifikation og registrering af betalingsrettigheder ikke komplet, eftersom det i strid med reglerne ikke registrerer overdragelser af betalingsrettigheder og heller ikke overvåger, om minimumsforpligtelserne i forbindelse med aktivering er overholdt (41). I flere medlemsstater var beregningen af betalinger ukorrekt i de tilfælde, hvor det areal, der blev fastlagt efter kontrollen, ikke var stort nok til at aktivere alle de betalingsrettigheder, som landbrugeren havde angivet.

| 5.36. | Kommissionen vil følge op på disse påståede mangler ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer. |
| --- | --- |

5.36.

Kommissionen vil følge op på disse påståede mangler ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

Fastlæggelsen af betalingsrettigheder og afholdelsen af betalinger var meget forsinket

| 5.37. | I alle de besøgte medlemsstater (undtagen Belgien og Portugal) var de definitive betalingsrettigheder helt eller delvist blevet tildelt efter den lovpligtige frist den 31. december 2005 (værdi mere end 8,3 milliarder euro). Nogle medlemsstater var derfor ikke i stand til at betale alle landbrugerne inden for den fastsatte frist, som var den 30. juni 2006. Det var især et problem i England. |
| --- | --- |

5.37.

I alle de besøgte medlemsstater (undtagen Belgien og Portugal) var de definitive betalingsrettigheder helt eller delvist blevet tildelt efter den lovpligtige frist den 31. december 2005 (værdi mere end 8,3 milliarder euro). Nogle medlemsstater var derfor ikke i stand til at betale alle landbrugerne inden for den fastsatte frist, som var den 30. juni 2006. Det var især et problem i England.

| 5.37. | Generelt førte den forsinkede fastlæggelse af arealer ikke til forsinkelser i enkeltbetalingerne til landbrugerne. Ved manglende overholdelse af reglerne finder forordning (EF) nr. 883/2006 anvendelse, herunder navnlig artikel 9. Det er kun i England, at der anvendes reduktioner på grund af sene betalinger i 2006. |
| --- | --- |

5.37.

Generelt førte den forsinkede fastlæggelse af arealer ikke til forsinkelser i enkeltbetalingerne til landbrugerne. Ved manglende overholdelse af reglerne finder forordning (EF) nr. 883/2006 anvendelse, herunder navnlig artikel 9. Det er kun i England, at der anvendes reduktioner på grund af sene betalinger i 2006.

Overbetalinger

| 5.38. | Under Rettens revision på støttemodtagerniveau konstateredes det, at i forbindelse med 13 af de 54 tilfældigt udvalgte betalinger, som blev testet, (24 %), var et forkert areal og/eller arealer, som ikke var støtteberettigede, blevet taget i betragtning ved beregningen af antallet af betalingsrettigheder. Forskellene i areal lå på mellem 0,35 % og 6,92 %, men den samlede finansielle effekt er begrænset. Det skal dog bemærkes, at under den dynamiske model kan selv ganske små fejl få væsentlig indvirkning på fremtidige betalinger (jf. punkt 5.28). |
| --- | --- |

5.38.

Under Rettens revision på støttemodtagerniveau konstateredes det, at i forbindelse med 13 af de 54 tilfældigt udvalgte betalinger, som blev testet, (24 %), var et forkert areal og/eller arealer, som ikke var støtteberettigede, blevet taget i betragtning ved beregningen af antallet af betalingsrettigheder. Forskellene i areal lå på mellem 0,35 % og 6,92 %, men den samlede finansielle effekt er begrænset. Det skal dog bemærkes, at under den dynamiske model kan selv ganske små fejl få væsentlig indvirkning på fremtidige betalinger (jf. punkt 5.28).

| 5.38. | Retten er selv enig i, at udformningen og gennemførelsen af enkeltbetalingsordningen er med til at begrænse risikoen for uretmæssige betalinger (jf. punkt 5.66). |
| --- | --- |

5.38.

Retten er selv enig i, at udformningen og gennemførelsen af enkeltbetalingsordningen er med til at begrænse risikoen for uretmæssige betalinger (jf. punkt 5.66).

Den generelle arealbetalingsordning

| 5.39. | Den største forskel mellem den generelle arealbetalingsordning og enkeltbetalingsordningen er, at der under førstnævnte ordning ikke fastlægges »betalingsrettigheder«. Der udbetales et standardbeløb for hver hektar støtteberettiget jord. De otte medlemsstater, som anvender den generelle arealbetalingsordning (42), vil til sin tid skulle gå over til enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

5.39.

Den største forskel mellem den generelle arealbetalingsordning og enkeltbetalingsordningen er, at der under førstnævnte ordning ikke fastlægges »betalingsrettigheder«. Der udbetales et standardbeløb for hver hektar støtteberettiget jord. De otte medlemsstater, som anvender den generelle arealbetalingsordning (42), vil til sin tid skulle gå over til enkeltbetalingsordningen.

| 5.40. | For at dække den generelle arealbetalingsordning i 2006 blev der aflagt besøg i de tre resterende nye medlemsstater, som anvender ordningen (Estland, Cypern og Letland) (43), og tre medlemsstater blev besøgt for anden gang (Litauen, Ungarn og Polen). Der blev i alt testet 24 betalinger på støttemodtagerniveau. |
| --- | --- |

5.40.

For at dække den generelle arealbetalingsordning i 2006 blev der aflagt besøg i de tre resterende nye medlemsstater, som anvender ordningen (Estland, Cypern og Letland) (43), og tre medlemsstater blev besøgt for anden gang (Litauen, Ungarn og Polen). Der blev i alt testet 24 betalinger på støttemodtagerniveau.

| 5.41. | I Estland havde de fire modtagere, som revisionen omfattede, fået betaling for et areal, som var større end det, som blev målt på stedet (i gennemsnit 4,6 %), og de estiske myndigheder kunne ikke dokumentere det tal, der var brugt til beregning af den anvendte nedsættelseskoefficient (3,51 %) (44). I Cypern er der fortsat svagheder i matrikelsystemet (det stammer fra 1926, og de ændringer af markernes naturlige afgrænsninger, der er foretaget siden da, vises ikke heri). Disse svagheder forklarer de to relativt store forskelle i areal, der blev konstateret (7,26 % og 18,7 %). I Ungarn var nedsættelseskoefficienten beregnet forkert, hvilket resulterede i en systematisk overbetaling på 1,62 %. |
| --- | --- |

5.41.

I Estland havde de fire modtagere, som revisionen omfattede, fået betaling for et areal, som var større end det, som blev målt på stedet (i gennemsnit 4,6 %), og de estiske myndigheder kunne ikke dokumentere det tal, der var brugt til beregning af den anvendte nedsættelseskoefficient (3,51 %) (44). I Cypern er der fortsat svagheder i matrikelsystemet (det stammer fra 1926, og de ændringer af markernes naturlige afgrænsninger, der er foretaget siden da, vises ikke heri). Disse svagheder forklarer de to relativt store forskelle i areal, der blev konstateret (7,26 % og 18,7 %). I Ungarn var nedsættelseskoefficienten beregnet forkert, hvilket resulterede i en systematisk overbetaling på 1,62 %.

| 5.41. | Hvad angår Estland, gennemførte Kommissionen en IFKS-revision i 2005, som ikke afslørede større mangler. |
| --- | --- |

5.41.

Hvad angår Estland, gennemførte Kommissionen en IFKS-revision i 2005, som ikke afslørede større mangler.

Rettens undersøgelsesresultater ligger på linje med den fejlfrekvens, Estland indberettede til Kommissionen.

Hvad angår Cypern, deler Kommissionen Rettens bekymringer. Der følges op på manglerne ved hjælp af overensstemmelsesprocedurerne. Efter revisionen i 2005 er der planlagt en supplerende revision af IFKS i Cypern i anden halvdel af 2007. Med hensyn til manglernes art anmodede Kommissionen desuden de cypriotiske myndigheder om at træffe øjeblikkelige foranstaltninger for at afhjælpe disse mangler.

For så vidt angår Ungarn vil Kommissionen gennemgå Rettens undersøgelsesresultater i lyset af Ungarns svar og om nødvendigt følge op på dem ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

Udvikling af landdistrikterne

EUGFL, Garantisektionens udgifter

| 5.42. | EUGFL, Garantisektionens udgifter til udvikling af landdistrikterne beløb sig til 5 623 millioner euro i 2006 (45). Dette beløb omfatter udgifterne til en lang række foranstaltninger som f.eks. landbrugsmiljøforanstaltninger, udligningsbeløb til landbrug i ugunstigt stillede områder, investering i landbrugsbedrifter og infrastruktur i landområder. |
| --- | --- |

5.42.

EUGFL, Garantisektionens udgifter til udvikling af landdistrikterne beløb sig til 5 623 millioner euro i 2006 (45). Dette beløb omfatter udgifterne til en lang række foranstaltninger som f.eks. landbrugsmiljøforanstaltninger, udligningsbeløb til landbrug i ugunstigt stillede områder, investering i landbrugsbedrifter og infrastruktur i landområder.

| 5.43. | Rettens revision dækkede de administrative procedurer og kontrolprocedurerne, og 25 betalinger blev kontrolleret hos de endelige modtagere i otte medlemsstater. |
| --- | --- |

5.43.

Rettens revision dækkede de administrative procedurer og kontrolprocedurerne, og 25 betalinger blev kontrolleret hos de endelige modtagere i otte medlemsstater.

| 5.44. | Rettens revision viste en høj forekomst af fejl i forbindelse med landbrugsmiljøordningerne, både for så vidt angår art og de involverede beløb. Betalingerne under disse ordninger er betinget af, at modtagerne opfylder en række (ofte komplicerede) betingelser, som f.eks. overholdelse af god landbrugsmæssig praksis. I syv af de otte tilfælde, som Retten reviderede, konstateredes det, at landbrugerne ikke havde overholdt deres forpligtelser, eller at myndighederne — for nogle af betingelsernes vedkommende — ikke havde kontrolleret effektivt, om de var opfyldt. |
| --- | --- |

5.44.

Rettens revision viste en høj forekomst af fejl i forbindelse med landbrugsmiljøordningerne, både for så vidt angår art og de involverede beløb. Betalingerne under disse ordninger er betinget af, at modtagerne opfylder en række (ofte komplicerede) betingelser, som f.eks. overholdelse af god landbrugsmæssig praksis. I syv af de otte tilfælde, som Retten reviderede, konstateredes det, at landbrugerne ikke havde overholdt deres forpligtelser, eller at myndighederne — for nogle af betingelsernes vedkommende — ikke havde kontrolleret effektivt, om de var opfyldt.

| 5.44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den store fejlhyppighed i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, som Retten har konstateret, ikke generelt er repræsentativ for udgifterne til udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

5.44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den store fejlhyppighed i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, som Retten har konstateret, ikke generelt er repræsentativ for udgifterne til udvikling af landdistrikter.

Hvad angår de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, vurderer Kommissionen, at det er temmelig vanskeligt at føre kontrol med dem, men målet med disse foranstaltninger er at inddrage miljøaspekter i landbruget, og værditilvæksten i forbindelse hermed er almindeligt anerkendt.

Hvad angår syv ud af de otte tilfælde, der nævnes af Retten, var der hyppigt enten tale om delvist manglende overholdelse af forpligtelserne vedrørende miljøvenligt landbrug eller om begrænset miljømæssig indvirkning.

Kommissionen har udarbejdet et omfattende program for revision af nationale forvaltnings- og kontrolsystemer til anvendelse i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger.

| 5.45. | I to tilfælde kunne Retten ikke komme med en vurdering, fordi der ikke var tilstrækkelig dokumentation vedrørende det beløb, modtageren havde fået udbetalt. I det ene tilfælde var det ikke muligt at efterprøve, om investeringen reelt var foretaget, og i det andet kunne der ikke etableres en forbindelse mellem de anmeldte udgifter (rentegodtgørelse for lån) og den finansielle fordel for landbrugerne. |
| --- | --- |

5.45.

I to tilfælde kunne Retten ikke komme med en vurdering, fordi der ikke var tilstrækkelig dokumentation vedrørende det beløb, modtageren havde fået udbetalt. I det ene tilfælde var det ikke muligt at efterprøve, om investeringen reelt var foretaget, og i det andet kunne der ikke etableres en forbindelse mellem de anmeldte udgifter (rentegodtgørelse for lån) og den finansielle fordel for landbrugerne.

| 5.45. | Kommissionen vil følge op på disse sager ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer. |
| --- | --- |

5.45.

Kommissionen vil følge op på disse sager ved hjælp af overensstemmelsesprocedurer.

Det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikterne

| 5.46. | Under »Det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikterne« er der afsat midler til støtte af landdistrikterne i EU-10 i perioden 2004-2006. Heraf blev 2 116 millioner euro udbetalt i 2006. Retten udførte systemrevision i to medlemsstater: Letland og Ungarn. Der blev ikke konstateret problemer i Letland. |
| --- | --- |

5.46.

Under »Det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikterne« er der afsat midler til støtte af landdistrikterne i EU-10 i perioden 2004-2006. Heraf blev 2 116 millioner euro udbetalt i 2006. Retten udførte systemrevision i to medlemsstater: Letland og Ungarn. Der blev ikke konstateret problemer i Letland.

| 5.47. | Under revisionen i Ungarn af den finansielt set største foranstaltning — miljøvenligt landbrug (72,6 millioner euro) — blev der konstateret mangler i kontrol- og forvaltningssystemet. F.eks.: I 2005 blev der ikke udført stedlig kontrol i løbet af året, men først efter hovedhøsten (derfor blev opfyldelsen af mange betingelser slet ikke efterprøvet), det var ikke altid muligt at identificere hver enkelt mark på en pålidelig måde, og den maksimale kvægtæthed blev ikke krydskontrolleret (med kvægdatabaserne) som led i IFKS-kontrollen. |
| --- | --- |

5.47.

Under revisionen i Ungarn af den finansielt set største foranstaltning — miljøvenligt landbrug (72,6 millioner euro) — blev der konstateret mangler i kontrol- og forvaltningssystemet. F.eks.: I 2005 blev der ikke udført stedlig kontrol i løbet af året, men først efter hovedhøsten (derfor blev opfyldelsen af mange betingelser slet ikke efterprøvet), det var ikke altid muligt at identificere hver enkelt mark på en pålidelig måde, og den maksimale kvægtæthed blev ikke krydskontrolleret (med kvægdatabaserne) som led i IFKS-kontrollen.

| 5.47. | Kommissionen har konstateret lignende svagheder under sine revisioner i Ungarn. Konsekvenserne af de påviste svagheder er blevet analyseret under overensstemmelsesproceduren og i de tilfælde, hvor der er konstateret risici for fonden, gennemføres der finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.47.

Kommissionen har konstateret lignende svagheder under sine revisioner i Ungarn. Konsekvenserne af de påviste svagheder er blevet analyseret under overensstemmelsesproceduren og i de tilfælde, hvor der er konstateret risici for fonden, gennemføres der finansielle korrektioner.

Efterfølgende kontrol af betalinger til forhandlere og forarbejdere

| 5.48. | Medlemsstaterne skal hvert år gennemføre et program for efterudbetalingskontrol af forretningspapirer i relation til eksportrestitutioner, forarbejdnings- og bearbejdningsstøtte og en række udgifter til udvikling af landdistrikterne. Medlemsstaterne skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk er blevet gennemført, og at det er sket på behørig måde, og skal træffe de fornødne forholdsregler for at inddrive beløb, der på grund af uregelmæssigheder eller forsømmelse er blevet uretmæssigt udbetalt. Denne kontrol udføres i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89. |
| --- | --- |

5.48.

Medlemsstaterne skal hvert år gennemføre et program for efterudbetalingskontrol af forretningspapirer i relation til eksportrestitutioner, forarbejdnings- og bearbejdningsstøtte og en række udgifter til udvikling af landdistrikterne. Medlemsstaterne skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk er blevet gennemført, og at det er sket på behørig måde, og skal træffe de fornødne forholdsregler for at inddrive beløb, der på grund af uregelmæssigheder eller forsømmelse er blevet uretmæssigt udbetalt. Denne kontrol udføres i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89.

| 5.49. | Kommissionen har en overvågnings- og koordineringsfunktion og skal sikre sig, at medlemsstaternes risikoanalyser og kontrolprogrammer er hensigtsmæssige. Den skal endvidere analysere de relevante rapporter og andre dokumenter, som medlemsstaterne indsender, og eventuelt aflægge besøg i medlemsstaterne for at kontrollere, at reglerne følges. |
| --- | --- |

5.49.

Kommissionen har en overvågnings- og koordineringsfunktion og skal sikre sig, at medlemsstaternes risikoanalyser og kontrolprogrammer er hensigtsmæssige. Den skal endvidere analysere de relevante rapporter og andre dokumenter, som medlemsstaterne indsender, og eventuelt aflægge besøg i medlemsstaterne for at kontrollere, at reglerne følges.

| 5.50. | I 2006 gennemførte Kommissionen specifikke revisioner i otte medlemsstater (46). Som led i det udførte arbejde blev der foretaget 35 overensstemmelseskontroller, som omfattede en gennemgang af mindst en efterudbetalingskontrol. For nogle foranstaltningers vedkommende indførte Kommissionen også ved udgangen af december 2006 nye harmoniserede metoder til undersøgelse af aspekter af forordningen i forbindelse med overensstemmelseskontrol (47). For at sikre standardisering med hensyn til metode og dækning bør alle involverede foranstaltninger omfattes. I 2006 udførte den enhed, der er ansvarlig for overensstemmelseskontrol i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, ingen revisioner, som dækkede aspekter af forordningen, selv om dette område tegner sig for 16 % af de potentielle uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har indberettet. På de andre områder blev der udført både horisontal revision og overensstemmelseskontrol. |
| --- | --- |

5.50.

I 2006 gennemførte Kommissionen specifikke revisioner i otte medlemsstater (46). Som led i det udførte arbejde blev der foretaget 35 overensstemmelseskontroller, som omfattede en gennemgang af mindst en efterudbetalingskontrol. For nogle foranstaltningers vedkommende indførte Kommissionen også ved udgangen af december 2006 nye harmoniserede metoder til undersøgelse af aspekter af forordningen i forbindelse med overensstemmelseskontrol (47). For at sikre standardisering med hensyn til metode og dækning bør alle involverede foranstaltninger omfattes. I 2006 udførte den enhed, der er ansvarlig for overensstemmelseskontrol i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, ingen revisioner, som dækkede aspekter af forordningen, selv om dette område tegner sig for 16 % af de potentielle uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har indberettet. På de andre områder blev der udført både horisontal revision og overensstemmelseskontrol.

| 5.50. | I 2006 gennemførte afdelingen for udvikling af landdistrikter hovedsagelig revision af foranstaltninger, der ikke var omfattet af forordningen, f.eks. inden for miljøvenligt landbrug. Det horisontalt ansvarlige kontor gennemgik 21 kontroller vedrørende udvikling af landdistrikter, der udgjorde 19 % af alle de kontroller, der blev gennemgået af kontoret. Udviklingen af landdistrikter tegner sig for 8 % af udgifterne under forordningen. |
| --- | --- |

5.50.

I 2006 gennemførte afdelingen for udvikling af landdistrikter hovedsagelig revision af foranstaltninger, der ikke var omfattet af forordningen, f.eks. inden for miljøvenligt landbrug. Det horisontalt ansvarlige kontor gennemgik 21 kontroller vedrørende udvikling af landdistrikter, der udgjorde 19 % af alle de kontroller, der blev gennemgået af kontoret. Udviklingen af landdistrikter tegner sig for 8 % af udgifterne under forordningen.

| 5.51. | Med forordning (EF) nr. 40/2006 er der indført krav om, at der skal gøres rede for, hvilke udgifter der rent faktisk er blevet efterprøvet, men det var ikke alle medlemsstater, som var i stand til at levere disse oplysninger i 2006. Med hensyn til kontrol af købere af mælk på det sekundære marked, offentlig oplagring og flerårige projekter til udvikling af landdistrikterne og til, hvad der skal forstås ved en færdigudført kontrol, er situationen den, at reglerne stadig fortolkes og anvendes forskelligt i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.51.

Med forordning (EF) nr. 40/2006 er der indført krav om, at der skal gøres rede for, hvilke udgifter der rent faktisk er blevet efterprøvet, men det var ikke alle medlemsstater, som var i stand til at levere disse oplysninger i 2006. Med hensyn til kontrol af købere af mælk på det sekundære marked, offentlig oplagring og flerårige projekter til udvikling af landdistrikterne og til, hvad der skal forstås ved en færdigudført kontrol, er situationen den, at reglerne stadig fortolkes og anvendes forskelligt i medlemsstaterne.

| 5.51. | Kommissionen er bekendt med disse forskelle på kontrolpraksis i medlemsstaterne, men forskellene er ikke i strid med deres forpligtelser i henhold til forordningen. |
| --- | --- |

5.51.

Kommissionen er bekendt med disse forskelle på kontrolpraksis i medlemsstaterne, men forskellene er ikke i strid med deres forpligtelser i henhold til forordningen.

| 5.52. | I årsberetningen for regnskabsåret 2005 kritiserede Retten Kommissionen for ikke at være i stand til at måle, i hvilket omfang kontrollerne bidrog til at opdage og inddrive uretmæssige betalinger. Ved udgangen af november 2006 søgte Kommissionen at indhente oplysninger fra medlemsstaterne om inddrivelser, men med begrænset succes — seks medlemsstater har indtil dato svaret. Kommissionen ved derfor stadig ikke, i hvor mange tilfælde de potentielle uregelmæssigheder, der oprindeligt blev indberettet i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89, har ført til, at det pågældende beløb er blevet inddrevet, eller hvorfor dette ikke er sket. |
| --- | --- |

5.52.

I årsberetningen for regnskabsåret 2005 kritiserede Retten Kommissionen for ikke at være i stand til at måle, i hvilket omfang kontrollerne bidrog til at opdage og inddrive uretmæssige betalinger. Ved udgangen af november 2006 søgte Kommissionen at indhente oplysninger fra medlemsstaterne om inddrivelser, men med begrænset succes — seks medlemsstater har indtil dato svaret. Kommissionen ved derfor stadig ikke, i hvor mange tilfælde de potentielle uregelmæssigheder, der oprindeligt blev indberettet i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89, har ført til, at det pågældende beløb er blevet inddrevet, eller hvorfor dette ikke er sket.

| 5.52. | Succesen med gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 afhænger af og måles ud fra antallet og værdien af de mulige uregelmæssigheder, der konstateres ved den efterfølgende kontrol. Kommissionen har forelagt Retten præcise oplysninger herom. |
| --- | --- |

5.52.

Succesen med gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 afhænger af og måles ud fra antallet og værdien af de mulige uregelmæssigheder, der konstateres ved den efterfølgende kontrol. Kommissionen har forelagt Retten præcise oplysninger herom.

Ved årets udgang forventer Kommissionen at vide, hvor mange uretmæssige betalinger der er blevet inddrevet i alle medlemsstaterne.

Den opfølgning, der gennemføres i forhold til de uregelmæssigheder, som konstateres, revideres systematisk i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne. Hvad angår de stikprøvekontroller, der blev foretaget i 2006, blev det vurderet, at de iværksatte foranstaltninger og begrundelser generelt kunne godtages.

I henhold til Kommissionens nye retningslinjer skal godkendelsesorganerne fra regnskabsåret 2007 desuden sikre sig, at de udbetalende organer følger op på alle mulige uregelmæssigheder, der konstateres i forbindelse med anvendelse af forordning (EØF) nr. 4045/89.

| 5.53. | Der var stadig et efterslæb for så vidt angår gennemførelsen af kontrol efter udbetalingen af støtte vedrørende 2004/2005 og tidligere år i Tyskland (Niedersachsen), Spanien (Andalusien) og Italien (Ministero Politiche Agricole) på det tidspunkt, da medlemsstaterne indsendte de årlige rapporter pr. 1. januar 2007. |
| --- | --- |

5.53.

Der var stadig et efterslæb for så vidt angår gennemførelsen af kontrol efter udbetalingen af støtte vedrørende 2004/2005 og tidligere år i Tyskland (Niedersachsen), Spanien (Andalusien) og Italien (Ministero Politiche Agricole) på det tidspunkt, da medlemsstaterne indsendte de årlige rapporter pr. 1. januar 2007.

| 5.53. | Efterslæbet for Ministerio Politiche Agricole og Niedersachsen har begrænset finansiel betydning. Det reduceres desuden jævnligt. Kommissionen følger nøje de resultater, der opnås. |
| --- | --- |

5.53.

Efterslæbet for Ministerio Politiche Agricole og Niedersachsen har begrænset finansiel betydning. Det reduceres desuden jævnligt. Kommissionen følger nøje de resultater, der opnås.

Kommissionens kontrolbesøg i Spanien fra 11.-15. juni 2007 viste, at der ikke længere var noget efterslæb for 2004/05 og tidligere i Andalusien.

Eksportrestitutioner

| 5.54. | Eksportrestitutioner, som betales til eksportører af landbrugsprodukter fra EU, dækker forskellen mellem priserne på EU's indre marked og priserne på verdensmarkedet og gør det muligt at afsætte overskudsproduktionen på verdensmarkedet. I 2006 beløb eksportrestitutionerne sig til 2 493 millioner euro. Medlemsstaterne skal foretage fysisk kontrol af 5 % af de eksporterede varer for at sikre sig, at de er beskrevet korrekt og er berettiget til den eksportrestitution, der ansøges om. De skal også udføre kontrol på udgangsstedet fra EU, når dette ikke er det samme, som det sted, hvor varerne blev frembudt til fysisk kontrol (ombytningskontrol) (48). Kommissionen overvåger antallet af disse kontroller og kontrollernes kvalitet. |
| --- | --- |

5.54.

Eksportrestitutioner, som betales til eksportører af landbrugsprodukter fra EU, dækker forskellen mellem priserne på EU's indre marked og priserne på verdensmarkedet og gør det muligt at afsætte overskudsproduktionen på verdensmarkedet. I 2006 beløb eksportrestitutionerne sig til 2 493 millioner euro. Medlemsstaterne skal foretage fysisk kontrol af 5 % af de eksporterede varer for at sikre sig, at de er beskrevet korrekt og er berettiget til den eksportrestitution, der ansøges om. De skal også udføre kontrol på udgangsstedet fra EU, når dette ikke er det samme, som det sted, hvor varerne blev frembudt til fysisk kontrol (ombytningskontrol) (48). Kommissionen overvåger antallet af disse kontroller og kontrollernes kvalitet.

| 5.54. | Kommissionens overvågning af kontrollen omfatter revision på stedet og systematisk sammenholdelse og revision af de årsstatistikker, der indsendes af medlemsstaterne, og som viser få uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

5.54.

Kommissionens overvågning af kontrollen omfatter revision på stedet og systematisk sammenholdelse og revision af de årsstatistikker, der indsendes af medlemsstaterne, og som viser få uregelmæssigheder.

| 5.55. | Medlemsstaterne skal indsende de data til Kommissionen om udgifterne og andre oplysninger vedrørende EUGFL, Garantisektionen, som den skal bruge både til regnskabsafslutningen og til kontrol og udarbejdelse af finansielle overslag (49). En analyse af disse data for 2004/2005, som Retten har foretaget, viser, at de oplysninger, der indsendes vedrørende fysisk kontrol og ombytningskontrol, ikke er pålidelige. Det bemærkedes endvidere, at Grækenland ikke har indsendt nogen data herom. For så vidt angår Nederlandene, konstateredes det, at der i den definition af »fysisk kontrol«, som et betalingsorgan anvendte, også indgik dokumentkontrol, hvilket medførte, at der blev registreret et alt for stort antal udførte kontroller. |
| --- | --- |

5.55.

Medlemsstaterne skal indsende de data til Kommissionen om udgifterne og andre oplysninger vedrørende EUGFL, Garantisektionen, som den skal bruge både til regnskabsafslutningen og til kontrol og udarbejdelse af finansielle overslag (49). En analyse af disse data for 2004/2005, som Retten har foretaget, viser, at de oplysninger, der indsendes vedrørende fysisk kontrol og ombytningskontrol, ikke er pålidelige. Det bemærkedes endvidere, at Grækenland ikke har indsendt nogen data herom. For så vidt angår Nederlandene, konstateredes det, at der i den definition af »fysisk kontrol«, som et betalingsorgan anvendte, også indgik dokumentkontrol, hvilket medførte, at der blev registreret et alt for stort antal udførte kontroller.

| 5.55. | Forordning (EF) nr. 2390/1999 vedrører regnskabsoplysninger, navnlig detaljerede oplysninger om individuelle transaktioner i forbindelse med medlemsstaternes udgifter, men også andre kendte oplysninger om en transaktion på bogføringstidspunktet. Kommissionen er klar over, at oplysningerne af den grund nogle gange er ufuldstændige. Oplysningerne kan imidlertid anvendes til analyser og revision, men anvendes ikke til overvågning af fysiske kontrolniveauer. |
| --- | --- |

5.55.

Forordning (EF) nr. 2390/1999 vedrører regnskabsoplysninger, navnlig detaljerede oplysninger om individuelle transaktioner i forbindelse med medlemsstaternes udgifter, men også andre kendte oplysninger om en transaktion på bogføringstidspunktet. Kommissionen er klar over, at oplysningerne af den grund nogle gange er ufuldstændige. Oplysningerne kan imidlertid anvendes til analyser og revision, men anvendes ikke til overvågning af fysiske kontrolniveauer.

Til det formål er det meget vigtigere med de detaljerede statistikker, som Kommissionen modtager årligt, og som kontrolleres systematisk ved skrivebordskontrol og i forbindelse med revisioner på stedet og anses for at være et meget pålideligt overvågningsredskab.

Spørgsmålet om manglende rubrikker i betalingsoplysningerne blev allerede rejst over for Grækenland ved brev af 19. oktober 2005, og Grækenland medtog disse oplysninger i oplysningerne for 2005-2006.

Hvad angår Nederlandene, afventer Kommissionen medlemsstatens svar.

Kommissionens regnskabsafslutning

| 5.56. | Forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støtten udbetales af medlemsstaterne, som så får udgifterne godtgjort af Kommissionen. Disse godtgørelser betragtes som forskud, indtil Kommissionen afslutter regnskaberne. Det regnskabsafslutningssystem i to etaper, som anvendes for øjeblikket, omfatter en årlig beslutning om finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer. |
| --- | --- |

5.56.

Forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støtten udbetales af medlemsstaterne, som så får udgifterne godtgjort af Kommissionen. Disse godtgørelser betragtes som forskud, indtil Kommissionen afslutter regnskaberne. Det regnskabsafslutningssystem i to etaper, som anvendes for øjeblikket, omfatter en årlig beslutning om finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer.

Finansiel regnskabsafslutning

| 5.57. | I beslutningerne om regnskabsafslutning for 2006 (50) afsluttede Kommissionen regnskaberne for 91 af de 98 betalingsorganer (jf.
  tabel 5.1
  ). Beslutningerne er baseret på attester fra uafhængige revisorer (godkendelsesorganer), som kun attesterer, at betalingsorganernes regnskaber er fuldstændige, nøjagtige og rigtige. Det er ikke angivet udtrykkeligt i forordningerne, at det skal efterprøves, at de tilgrundliggende betalinger er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelse), og Kommissionen beder ikke godkendelsesorganerne om at udføre sådan kontrol. Attesterne kan derfor ikke give den fornødne sikkerhed herfor. |
| --- | --- |

5.57.

I beslutningerne om regnskabsafslutning for 2006 (50) afsluttede Kommissionen regnskaberne for 91 af de 98 betalingsorganer (jf.
  tabel 5.1
  ). Beslutningerne er baseret på attester fra uafhængige revisorer (godkendelsesorganer), som kun attesterer, at betalingsorganernes regnskaber er fuldstændige, nøjagtige og rigtige. Det er ikke angivet udtrykkeligt i forordningerne, at det skal efterprøves, at de tilgrundliggende betalinger er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelse), og Kommissionen beder ikke godkendelsesorganerne om at udføre sådan kontrol. Attesterne kan derfor ikke give den fornødne sikkerhed herfor.

| 5.57. | Ifølge de relevante oplysninger angives det i attesten fra godkendelsesorganet, om det har rimelig sikkerhed for, at de regnskaber, der indsendes til Kommissionen, er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige. Attesten er bl.a. baseret på en undersøgelse af betalingsorganets administrative struktur for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt den pågældende struktur kan sikre, at overholdelsen af EF-reglerne er blevet kontrolleret, inden der foretages betaling. Attesten er en del af et sammenhængende system til forvaltning af og kontrol med udgifter under den fælles landbrugspolitik og bidrager som sådan til at sikre lovmæssigheden og regelmæssigheden af de underliggende transaktioner. Fra og med regnskabsåret 2007 forventes det endvidere, at godkendelsesorganerne udtaler sig om de interne kontrolsystemers effektivitet, dvs. om, hvorvidt de kontrolsystemer, der er etableret af betalingsorganerne, giver rimelig sikkerhed for de underliggende transaktioners lovmæssighed og regelmæssighed. |
| --- | --- |

5.57.

Ifølge de relevante oplysninger angives det i attesten fra godkendelsesorganet, om det har rimelig sikkerhed for, at de regnskaber, der indsendes til Kommissionen, er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige. Attesten er bl.a. baseret på en undersøgelse af betalingsorganets administrative struktur for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt den pågældende struktur kan sikre, at overholdelsen af EF-reglerne er blevet kontrolleret, inden der foretages betaling. Attesten er en del af et sammenhængende system til forvaltning af og kontrol med udgifter under den fælles landbrugspolitik og bidrager som sådan til at sikre lovmæssigheden og regelmæssigheden af de underliggende transaktioner. Fra og med regnskabsåret 2007 forventes det endvidere, at godkendelsesorganerne udtaler sig om de interne kontrolsystemers effektivitet, dvs. om, hvorvidt de kontrolsystemer, der er etableret af betalingsorganerne, giver rimelig sikkerhed for de underliggende transaktioners lovmæssighed og regelmæssighed.

| 5.58. | I 2006 skulle godkendelsesorganerne for første gang revidere enkeltbetalingsordningen. Kommissionen specificerede ikke omfanget af det arbejde, der skulle udføres, og hvor dybtgående revisionen skulle være. I Italien indgik kontrol af betalingsrettigheder for eksempel ikke i godkendelsesorganernes arbejde, og det var nævnt i attesterne. Kommissionen godkendte dette uden kommentarer. |
| --- | --- |

5.58.

I 2006 skulle godkendelsesorganerne for første gang revidere enkeltbetalingsordningen. Kommissionen specificerede ikke omfanget af det arbejde, der skulle udføres, og hvor dybtgående revisionen skulle være. I Italien indgik kontrol af betalingsrettigheder for eksempel ikke i godkendelsesorganernes arbejde, og det var nævnt i attesterne. Kommissionen godkendte dette uden kommentarer.

| 5.58. | Godkendelsesorganerne skal selv sikre sig, at betalingsorganernes procedurer til kontrol af betalingsrettigheder fungerer effektivt. Til gengæld kræves det ikke, at de fører direkte kontrol med de enkelte støttemodtageres nøjagtige betalingsrettigheder ved at tjekke lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende betalinger for hver enkelt støttemodtager. I 2006 opfyldte alle godkendelsesorganer dette krav ved at revidere de udbetalende organers procedurer for kontrol med rettighederne vedrørende enkeltbetalinger. |
| --- | --- |

5.58.

Godkendelsesorganerne skal selv sikre sig, at betalingsorganernes procedurer til kontrol af betalingsrettigheder fungerer effektivt. Til gengæld kræves det ikke, at de fører direkte kontrol med de enkelte støttemodtageres nøjagtige betalingsrettigheder ved at tjekke lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende betalinger for hver enkelt støttemodtager. I 2006 opfyldte alle godkendelsesorganer dette krav ved at revidere de udbetalende organers procedurer for kontrol med rettighederne vedrørende enkeltbetalinger.

Rækkevidden og dybden i det arbejde, der er gjort med enkeltbetalingsordningen, er specificeret i Kommissionens nye retningslinjer for den rapportmodel, der anvendes fra og med regnskabsåret 2007.

| 5.59. | Kommissionen forlader sig hovedsagelig på en skrivebordsgennemgang af godkendelsesorganernes attester og rapporter. Retten konstaterede, at den korte tid, der er til rådighed, og antallet af involverede sprog begrænser omfanget af Kommissionens gennemgang og gør den mindre dybtgående (51). For 7 af de 30 attester og rapporter, som blev revideret (52), kunne Retten på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke drage en konklusion om, hvorvidt der var eller ikke var væsentlige fejl i betalingsorganernes regnskaber. |
| --- | --- |

5.59.

Kommissionen forlader sig hovedsagelig på en skrivebordsgennemgang af godkendelsesorganernes attester og rapporter. Retten konstaterede, at den korte tid, der er til rådighed, og antallet af involverede sprog begrænser omfanget af Kommissionens gennemgang og gør den mindre dybtgående (51). For 7 af de 30 attester og rapporter, som blev revideret (52), kunne Retten på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke drage en konklusion om, hvorvidt der var eller ikke var væsentlige fejl i betalingsorganernes regnskaber.

| 5.59. | Kommissionen gennemfører det revisionsarbejde, der er nødvendigt for (på grundlag af indsendte oplysninger) at opnå rimelig sikkerhed for, at betalingsorganernes regnskaber er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige, dvs. at de er fri for væsentlige fejlangivelser. Der foretages udskillelse, når det ikke er muligt at nå frem til en sikker konklusion. Det er en mekanisme, der adskiller sig fra overensstemmelsesprocedurerne, som tager sigte på at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansiering, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. |
| --- | --- |

5.59.

Kommissionen gennemfører det revisionsarbejde, der er nødvendigt for (på grundlag af indsendte oplysninger) at opnå rimelig sikkerhed for, at betalingsorganernes regnskaber er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige, dvs. at de er fri for væsentlige fejlangivelser. Der foretages udskillelse, når det ikke er muligt at nå frem til en sikker konklusion. Det er en mekanisme, der adskiller sig fra overensstemmelsesprocedurerne, som tager sigte på at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansiering, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne.

Kommissionen var i stand til at sikre sig, at der ikke forelå materielle fejl, hvad angik de samlede udgifter i forbindelse med regnskabsafslutningen. Dette omfatter de syv regnskaber, som Retten henviser til.

| 5.60. | Retten besøgte syv godkendelsesorganer for at gennemgå deres arbejde (53). De vigtigste svagheder, der konstateredes, har at gøre med omfanget af de detaljerede test og med, hvor dybtgående de var, med de bemyndigede organers arbejde, herunder den stedlige kontrol, og kontrollen af debitorregnskabets fuldstændighed. Disse svagheder bør afhjælpes, så der kan opnås en højere grad af sikkerhed gennem det arbejde, der udføres af godkendelsesorganerne. I 2006 besøgte Kommissionen godkendelsesorganerne for fire andre betalingsorganer (54). Dens generelle konklusion var begrænset til en erklæring om, at godkendelsesorganets revisionsmetodologi ser ud til at give den sikkerhed, der er nødvendig for at kunne træffe beslutningen om regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

5.60.

Retten besøgte syv godkendelsesorganer for at gennemgå deres arbejde (53). De vigtigste svagheder, der konstateredes, har at gøre med omfanget af de detaljerede test og med, hvor dybtgående de var, med de bemyndigede organers arbejde, herunder den stedlige kontrol, og kontrollen af debitorregnskabets fuldstændighed. Disse svagheder bør afhjælpes, så der kan opnås en højere grad af sikkerhed gennem det arbejde, der udføres af godkendelsesorganerne. I 2006 besøgte Kommissionen godkendelsesorganerne for fire andre betalingsorganer (54). Dens generelle konklusion var begrænset til en erklæring om, at godkendelsesorganets revisionsmetodologi ser ud til at give den sikkerhed, der er nødvendig for at kunne træffe beslutningen om regnskabsafslutning.

| 5.60. | Hvad angår rækkevidden og dybden af godkendelsesorganernes arbejde, kræver den gældende lovgivning, at de kun skal gennemgå betalingsorganets administrative struktur for at vurdere, om denne struktur kan sikre, at fællesskabsreglerne er overholdt, inden der foretages betalinger. Det er tilstrækkeligt med henblik på regnskabsafslutningen og bør ikke betragtes som en svaghed. |
| --- | --- |

5.60.

Hvad angår rækkevidden og dybden af godkendelsesorganernes arbejde, kræver den gældende lovgivning, at de kun skal gennemgå betalingsorganets administrative struktur for at vurdere, om denne struktur kan sikre, at fællesskabsreglerne er overholdt, inden der foretages betalinger. Det er tilstrækkeligt med henblik på regnskabsafslutningen og bør ikke betragtes som en svaghed.

Kommissionens revisionsbesøg i 2006 bekræfter (på baggrund af en vurdering af den anvendte metode og den gennemførte kontrol), at godkendelsesorganernes rapporter og attester generelt er pålidelige, selv om der er mulighed for at gennemføre forbedringer på visse områder. De nævnte spørgsmål indtager alle en fremtrædende plads i Kommissionens nye retningslinjer vedrørende rapportmodellen. Det forventes, at godkendelsesorganerne dækker disse spørgsmål mere dybtgående og fremlægger deres resultater mere tydeligt.

| 5.61. | Kommissionen har indført en ny inddrivelsesprocedure (55), som omfatter tabeller til opstilling af debitorregnskabet, men de endelige retningslinjer for, hvordan disse tabeller skal udfyldes, blev først udsendt i november 2006. Rettens arbejde i relation til debitorregnskabets rigtighed sætter spørgsmålstegn ved disse tabellers fuldstændighed: Der er begrænsninger i de udtalelser, der afgives i attesterne, og væsentlige konstateringer i rapporterne, det arbejde, nogle af godkendelsesorganerne har udført, er begrænset, og oplysningerne i nogle af deres rapporter er utilstrækkelige. Hertil kommer, at Kommissionens afstemning af disse tabeller resulterede i, at der blev foretaget ændringer i tabeller, som allerede var blevet attesteret som korrekte. |
| --- | --- |

5.61.

Kommissionen har indført en ny inddrivelsesprocedure (55), som omfatter tabeller til opstilling af debitorregnskabet, men de endelige retningslinjer for, hvordan disse tabeller skal udfyldes, blev først udsendt i november 2006. Rettens arbejde i relation til debitorregnskabets rigtighed sætter spørgsmålstegn ved disse tabellers fuldstændighed: Der er begrænsninger i de udtalelser, der afgives i attesterne, og væsentlige konstateringer i rapporterne, det arbejde, nogle af godkendelsesorganerne har udført, er begrænset, og oplysningerne i nogle af deres rapporter er utilstrækkelige. Hertil kommer, at Kommissionens afstemning af disse tabeller resulterede i, at der blev foretaget ændringer i tabeller, som allerede var blevet attesteret som korrekte.

| 5.61. | De tabeller (56), Retten henviser til, har til formål at give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for i forbindelse med uregelmæssigheder at anvende den nye regnskabsafslutningsmekanisme, der er omhandlet i artikel 32 og 33 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005. Der er en klar forbindelse mellem disse tabeller og betalingsorganernes debitorbogholderi, og ifølge Kommissionens nye retningslinjer vedrørende rapportmodellen for godkendelsesorganerne, der anvendes fra og med 2007, skal sidstnævnte sammenholde debitorbogholderiet med tabellerne og redegøre for eventuelle uoverensstemmelser. |
| --- | --- |

5.61.

De tabeller (56), Retten henviser til, har til formål at give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for i forbindelse med uregelmæssigheder at anvende den nye regnskabsafslutningsmekanisme, der er omhandlet i artikel 32 og 33 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005. Der er en klar forbindelse mellem disse tabeller og betalingsorganernes debitorbogholderi, og ifølge Kommissionens nye retningslinjer vedrørende rapportmodellen for godkendelsesorganerne, der anvendes fra og med 2007, skal sidstnævnte sammenholde debitorbogholderiet med tabellerne og redegøre for eventuelle uoverensstemmelser.

Tabellerne er en del af betalingsorganernes årsregnskaber og attesteres som sådan af godkendelsesorganerne. Kommissionen har endvidere gjort en betydelig indsats for at opnå rimelig sikkerhed for, at den indberettede gæld var kategoriseret og anmeldt korrekt. Balancen pr. 15. oktober 2006 blev vurderet, og slutbalancerne for den gamle tabel 105 blev afstemt med åbningsbalancerne for de nye tabeller i bilag III medio oktober 2005. I de tilfælde, hvor afstemningen ikke kunne gennemføres med godt resultat, og beløbene var betydelige, og der således ikke kunne opnås rimelig sikkerhed, som det var tilfældet med AGEA i Italien, blev regnskaberne udskilt.

Kommissionen vil gennemføre en detaljeret opfølgning i løbet af 2007 for at sikre, at gælden indberettes korrekt i tabellerne i bilag III.

| 5.62. | Beslutningen om beløb, som skulle have været inddrevet som følge af uregelmæssigheder, hvor de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse bæres ligeligt af Fællesskabet og af medlemsstaterne (50:50-reglen) (57), blev for første gang medtaget i beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning i 2006. I henhold hertil skal Fællesskabet og medlemsstaterne hver betale et beløb på ca. 130 millioner euro (58). Et yderligere beløb vedrørende uregelmæssigheder på 147 millioner euro, som medlemsstaterne ikke mener vil kunne inddrives, bæres 100 % af Fællesskabet (59). Den nye procedure betyder, at Fælleskabet kommer til at bære væsentlige beløb på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. Det indebærer, at Komissionen nu bliver nødt til at foretage en detaljeret opfølgning for at sikre sig, at de skyldige beløb, der skal bæres af Fællesskabet, opgøres korrekt. |
| --- | --- |

5.62.

Beslutningen om beløb, som skulle have været inddrevet som følge af uregelmæssigheder, hvor de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse bæres ligeligt af Fællesskabet og af medlemsstaterne (50:50-reglen) (57), blev for første gang medtaget i beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning i 2006. I henhold hertil skal Fællesskabet og medlemsstaterne hver betale et beløb på ca. 130 millioner euro (58). Et yderligere beløb vedrørende uregelmæssigheder på 147 millioner euro, som medlemsstaterne ikke mener vil kunne inddrives, bæres 100 % af Fællesskabet (59). Den nye procedure betyder, at Fælleskabet kommer til at bære væsentlige beløb på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. Det indebærer, at Komissionen nu bliver nødt til at foretage en detaljeret opfølgning for at sikre sig, at de skyldige beløb, der skal bæres af Fællesskabet, opgøres korrekt.

| 5.62. | De resultater, Retten henviser til, er en følge af den nye regnskabsafslutningsmekanisme for sager med uregelmæssigheder, der blev indført ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.62.

De resultater, Retten henviser til, er en følge af den nye regnskabsafslutningsmekanisme for sager med uregelmæssigheder, der blev indført ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 1290/2005.

I overensstemmelse med artikel 49 i forordning (EF) nr. 1290/2005 blev den nye 50:50-regel anvendt i 2007 på alle uafsluttede sager, hvor der ikke var sket fuldstændig inddrivelse pr. 16. oktober 2006. Nogle af disse sager går tilbage til 1980'erne. Det forklarer, hvorfor beløbet er så relativt højt. De følgende år, hvor kun de sager, som det pågældende år når grænsen på 4 eller 8 år, er berørt, forventes der betydeligt lavere afregningsbeløb.

De beløb, der skal bæres af den ene eller den anden part, attesteres af godkendelsesorganerne, hvilket betyder, at de skal gennemgås grundigt af disse godkendelsesorganer. I forbindelse med Kommissionens revisioner af godkendelsesorganerne kontrollerer den endvidere, om medlemsstaterne anvender denne nye afslutningsmekanisme korrekt.

Efterprøvende regnskabsafslutning

| 5.63. | Formålet med overensstemmelsesbeslutningerne er at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansiering, når Komissionen har konstateret, at fælleskabsreglerne ikke er overholdt. Generaldirektøren for landbrug foretager også efterprøvende regnskabsafslutning for at underbygge sin revisionserklæring om EUGFL-udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. En analyse af systemet afslørede følgende svagheder: |
| --- | --- |

5.63.

Formålet med overensstemmelsesbeslutningerne er at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansiering, når Komissionen har konstateret, at fælleskabsreglerne ikke er overholdt. Generaldirektøren for landbrug foretager også efterprøvende regnskabsafslutning for at underbygge sin revisionserklæring om EUGFL-udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. En analyse af systemet afslørede følgende svagheder:

| 5.63. | |
| --- | --- |

5.63.

| a) | Overensstemmelsesbeslutningerne vedrørte ikke de betalinger, der var foretaget til de endelige modtagere i det regnskabsår, hvor beslutningerne blev truffet — de vedrørte normalt udgifter for adskillige år, og beslutninger blev truffet flere år bagud. Ved udgangen af 2006 var der ikke foretaget fuldstændig regnskabsafslutning vedrørende noget år senere end 1998. |
| --- | --- |

a)

Overensstemmelsesbeslutningerne vedrørte ikke de betalinger, der var foretaget til de endelige modtagere i det regnskabsår, hvor beslutningerne blev truffet — de vedrørte normalt udgifter for adskillige år, og beslutninger blev truffet flere år bagud. Ved udgangen af 2006 var der ikke foretaget fuldstændig regnskabsafslutning vedrørende noget år senere end 1998.

| a) | Ved udgangen af 2006 var kun 12 revisioner gennemført i 2002 og tidligere, som gav anledning til finansielle korrektioner for perioden før 2001, endnu ikke afsluttet. Det vil sige, at indsatsen for at sikre overensstemmelse med hensyn til udgifterne fra 2000 og årene før i det store og hele er afsluttet.
  Overensstemmelsesprocedurernes flerårige karakter, som Retten henviser til, berører ikke den sikkerhed, der kan udledes for disse procedurer for regnskabsåret 2006. Der træffes først afgørelse om de finansielle konsekvenser ved afslutningen af procedurerne, men de foreløbige resultater af de revisioner, der blev gennemført i 2006, foreligger allerede. Eftersom Kommissionens revision omfatter medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, giver den desuden ikke kun oplysning om de reviderede udgifter, men også indirekte om de fremtidige udgifter, der omfattes af de pågældende systemer. |
| --- | --- |

a)

Ved udgangen af 2006 var kun 12 revisioner gennemført i 2002 og tidligere, som gav anledning til finansielle korrektioner for perioden før 2001, endnu ikke afsluttet. Det vil sige, at indsatsen for at sikre overensstemmelse med hensyn til udgifterne fra 2000 og årene før i det store og hele er afsluttet.

Overensstemmelsesprocedurernes flerårige karakter, som Retten henviser til, berører ikke den sikkerhed, der kan udledes for disse procedurer for regnskabsåret 2006. Der træffes først afgørelse om de finansielle konsekvenser ved afslutningen af procedurerne, men de foreløbige resultater af de revisioner, der blev gennemført i 2006, foreligger allerede. Eftersom Kommissionens revision omfatter medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, giver den desuden ikke kun oplysning om de reviderede udgifter, men også indirekte om de fremtidige udgifter, der omfattes af de pågældende systemer.

| b) | I sin årlige aktivitetsrapport for 2006 henviser GD for Landbrug i kapitlet om sikkerhed til de eventualaktiver, der er opført i GD'ets regnskab for 2006. De beløber sig til 1 472 millioner euro (60) og skal vise den forventede effekt af fremtidige finansielle korrektioner. Denne regnskabsmæssige behandling gør regnskaberne mere informative for brugerne, men den kan ikke give Retten eller Kommissionen sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

b)

I sin årlige aktivitetsrapport for 2006 henviser GD for Landbrug i kapitlet om sikkerhed til de eventualaktiver, der er opført i GD'ets regnskab for 2006. De beløber sig til 1 472 millioner euro (60) og skal vise den forventede effekt af fremtidige finansielle korrektioner. Denne regnskabsmæssige behandling gør regnskaberne mere informative for brugerne, men den kan ikke give Retten eller Kommissionen sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

| b) | Som nævnt i GD AGRI's årsberetning for 2006 kan det af resultaterne af de revisioner, der blev gennemført i 2006, konkluderes, at den generelle situation med hensyn til mangler i de nationale kontrolsystemer kan sammenlignes med situationen de foregående år, og at det derfor fuldt ud er berettiget at foretage et skøn over, hvilket omfang de finansielle korrektioner bør have for at dække risikoen for udgifterne for 2006, på grundlag af den gennemsnitlige historiske nettokorrektionssats for perioden 1996-2001.
  Formålet med at opføre eventualaktiverne i Kommissionens regnskaber er at kunne konstatere (mulige) fordringer på baggrund af revisionerne, og hensigten har ikke været at give sikkerhed med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. |
| --- | --- |

b)

Som nævnt i GD AGRI's årsberetning for 2006 kan det af resultaterne af de revisioner, der blev gennemført i 2006, konkluderes, at den generelle situation med hensyn til mangler i de nationale kontrolsystemer kan sammenlignes med situationen de foregående år, og at det derfor fuldt ud er berettiget at foretage et skøn over, hvilket omfang de finansielle korrektioner bør have for at dække risikoen for udgifterne for 2006, på grundlag af den gennemsnitlige historiske nettokorrektionssats for perioden 1996-2001.

Formålet med at opføre eventualaktiverne i Kommissionens regnskaber er at kunne konstatere (mulige) fordringer på baggrund af revisionerne, og hensigten har ikke været at give sikkerhed med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner.

| c) | Omkostningerne forbundet med de finansielle korrektioner bæres af medlemsstaterne, dvs. normalt af den almindelige skatteyder og ikke af de modtagere, som uretmæssigt har fået udbetalt støtte. |
| --- | --- |

c)

Omkostningerne forbundet med de finansielle korrektioner bæres af medlemsstaterne, dvs. normalt af den almindelige skatteyder og ikke af de modtagere, som uretmæssigt har fået udbetalt støtte.

| c) | Hvor uretmæssige betalinger konstateres eller kan konstateres som resultat af overensstemmelsesprocedurerne, anmodes medlemsstaterne om at følge op på dem ved inddrivelse over for de endelige støttemodtagere. Selv hvis dette ikke er muligt, f.eks. fordi korrektionen er affødt af mangler i det nationale kontrolsystem og ikke kan knyttes sammen med en enkel uretmæssig betaling, er de finansielle korrektioner et vigtigt redskab til at forbedre medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer og dermed også til at forebygge, påvise og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagere. |
| --- | --- |

c)

Hvor uretmæssige betalinger konstateres eller kan konstateres som resultat af overensstemmelsesprocedurerne, anmodes medlemsstaterne om at følge op på dem ved inddrivelse over for de endelige støttemodtagere. Selv hvis dette ikke er muligt, f.eks. fordi korrektionen er affødt af mangler i det nationale kontrolsystem og ikke kan knyttes sammen med en enkel uretmæssig betaling, er de finansielle korrektioner et vigtigt redskab til at forbedre medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer og dermed også til at forebygge, påvise og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagere.

| d) | Det var ikke dokumenteret, at Kommissionen med det antal revisioner, den har udført, i tilstrækkelig grad tog højde for de risici, der var blevet påvist i dens risikoanalyse. De test, der udføres på støttemodtagerniveau, afhænger af den tid, der er til rådighed, og er ikke så meget baseret på en fastlagt instruks til revisor. I revisionerne indgår der ikke systematisk en efterprøvning af, om anmeldelserne fra støttemodtagerne indeholder de fornødne oplysninger, og om oplysningerne er nøjagtige. |
| --- | --- |

d)

Det var ikke dokumenteret, at Kommissionen med det antal revisioner, den har udført, i tilstrækkelig grad tog højde for de risici, der var blevet påvist i dens risikoanalyse. De test, der udføres på støttemodtagerniveau, afhænger af den tid, der er til rådighed, og er ikke så meget baseret på en fastlagt instruks til revisor. I revisionerne indgår der ikke systematisk en efterprøvning af, om anmeldelserne fra støttemodtagerne indeholder de fornødne oplysninger, og om oplysningerne er nøjagtige.

| d) | I 2006 blev der gennemført i alt 354 revisioner inklusive 184 kontroller på stedet og 170 uden kontrol på stedet. Det er Kommissionens opfattelse, at disse revisioner på passende vis dækker de risici, der er identificeret i Kommissionens risikoanalyse.
  Kommissionen gennemfører overensstemmelsesrevisioner for at evaluere kvaliteten af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer. Disse revisioner kan eventuelt omfatte kontrol af de enkelte støttemodtagere, herunder i form af kontrol på stedet. Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder og med Kommissionens revisionsvejledning. |
| --- | --- |

d)

I 2006 blev der gennemført i alt 354 revisioner inklusive 184 kontroller på stedet og 170 uden kontrol på stedet. Det er Kommissionens opfattelse, at disse revisioner på passende vis dækker de risici, der er identificeret i Kommissionens risikoanalyse.

Kommissionen gennemfører overensstemmelsesrevisioner for at evaluere kvaliteten af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer. Disse revisioner kan eventuelt omfatte kontrol af de enkelte støttemodtagere, herunder i form af kontrol på stedet. Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder og med Kommissionens revisionsvejledning.

| e) | Den metode, der anvendes til beregning af de udgifter, der skal udelukkes, er i de fleste tilfælde en enhedssats, hvor en bestemt procent af den samlede udbetalte støtte inddrives. Da denne metode er baseret på, hvor alvorlige svaghederne i kontrolsystemet er, og ikke på værdien af de konstaterede uregelmæssigheder, er der ingen virkelig sammenhæng mellem de beløb, der skal inddrives som følge af overensstemmelsesbeslutninger, og de beløb, som rent faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt. |
| --- | --- |

e)

Den metode, der anvendes til beregning af de udgifter, der skal udelukkes, er i de fleste tilfælde en enhedssats, hvor en bestemt procent af den samlede udbetalte støtte inddrives. Da denne metode er baseret på, hvor alvorlige svaghederne i kontrolsystemet er, og ikke på værdien af de konstaterede uregelmæssigheder, er der ingen virkelig sammenhæng mellem de beløb, der skal inddrives som følge af overensstemmelsesbeslutninger, og de beløb, som rent faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt.

| e) | Målet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med Fællesskabets regler, finansieres af Fællesskabet. Kommissionen mener, at dette mål også nås i tilfælde, hvor der anvendes faste finansielle korrektioner, fordi omfanget af de beløb, der er udbetalt uretmæssigt til støttemodtagere, ikke kan kvantificeres. Faste korrektioner anvendes, når de uretmæssigt udbetalte beløb ikke kan bestemmes ved nøjagtig beregning eller ekstrapolering. Dette princip er jævnligt blevet bekræftet af Domstolen. Ifølge Kommissionen er metoden med de faste korrektioner derfor fuldt ud anvendelig. |
| --- | --- |

e)

Målet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med Fællesskabets regler, finansieres af Fællesskabet. Kommissionen mener, at dette mål også nås i tilfælde, hvor der anvendes faste finansielle korrektioner, fordi omfanget af de beløb, der er udbetalt uretmæssigt til støttemodtagere, ikke kan kvantificeres. Faste korrektioner anvendes, når de uretmæssigt udbetalte beløb ikke kan bestemmes ved nøjagtig beregning eller ekstrapolering. Dette princip er jævnligt blevet bekræftet af Domstolen. Ifølge Kommissionen er metoden med de faste korrektioner derfor fuldt ud anvendelig.

| 5.64. | Retten reviderede tre finansielle korrektioner i de tre overensstemmelsesbeslutninger, som blev truffet i 2006, og som vedrørte perioden 1999-2005 og dækker 25 % af de foretagne korrektioner (61). Der fremsættes følgende bemærkninger: |
| --- | --- |

5.64.

Retten reviderede tre finansielle korrektioner i de tre overensstemmelsesbeslutninger, som blev truffet i 2006, og som vedrørte perioden 1999-2005 og dækker 25 % af de foretagne korrektioner (61). Der fremsættes følgende bemærkninger:

| 5.64. | |
| --- | --- |

5.64.

| a) | Da der kun er begrænsede ressourcer til rådighed, udvælger Kommissionen sine overensstemmelseskontroller på grundlag af en risikoanalyse. På grund af toårsgrænsen er der derfor risiko for, at udgifter ikke kontrolleres tidligt nok til, at der kan foretages en korrektion (62). Retten konstaterede, at der ikke kunne foretages korrektioner for uretmæssige betalinger til et skønnet beløb på op til 100 millioner euro, fordi uregelmæssighederne var konstateret efter denne tidsfrist. |
| --- | --- |

a)

Da der kun er begrænsede ressourcer til rådighed, udvælger Kommissionen sine overensstemmelseskontroller på grundlag af en risikoanalyse. På grund af toårsgrænsen er der derfor risiko for, at udgifter ikke kontrolleres tidligt nok til, at der kan foretages en korrektion (62). Retten konstaterede, at der ikke kunne foretages korrektioner for uretmæssige betalinger til et skønnet beløb på op til 100 millioner euro, fordi uregelmæssighederne var konstateret efter denne tidsfrist.

| a) | De overensstemmelsesrevisioner, der skal gennemføres, fastlægges på grundlag af en central risikoanalyse. Af hensyn til overensstemmelsesprocessen er denne udvælgelse i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder. GD AGRI afsætter mere end 10 % af sit samlede personale til denne opgave.
  Hvis der konstateres mangler i forbindelse med overensstemmelsesrevisioner, som udgør en finansiel risiko for EUGFL, er de finansielle korrektioner begrænset til udgifter afholdt 24 måneder forud for afsendelse af artikel 11-brevet, som informerer medlemsstaten om Kommissionens undersøgelsesresultater. Denne såkaldte 24-måneders-regel blev vedtaget af Rådet for at sikre medlemsstaterne retssikkerhed. Ifølge denne regel kan visse udgifter ikke være omfattet af finansielle korrektioner, selv om der optræder mangler i forbindelse hermed.
  I de sager, der er revideret af Retten, har Kommissionen reageret rettidigt på de modtagne oplysninger. |
| --- | --- |

a)

De overensstemmelsesrevisioner, der skal gennemføres, fastlægges på grundlag af en central risikoanalyse. Af hensyn til overensstemmelsesprocessen er denne udvælgelse i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder. GD AGRI afsætter mere end 10 % af sit samlede personale til denne opgave.

Hvis der konstateres mangler i forbindelse med overensstemmelsesrevisioner, som udgør en finansiel risiko for EUGFL, er de finansielle korrektioner begrænset til udgifter afholdt 24 måneder forud for afsendelse af artikel 11-brevet, som informerer medlemsstaten om Kommissionens undersøgelsesresultater. Denne såkaldte 24-måneders-regel blev vedtaget af Rådet for at sikre medlemsstaterne retssikkerhed. Ifølge denne regel kan visse udgifter ikke være omfattet af finansielle korrektioner, selv om der optræder mangler i forbindelse hermed.

I de sager, der er revideret af Retten, har Kommissionen reageret rettidigt på de modtagne oplysninger.

| b) | For de korrektioner, der blev undersøgt, havde Kommissionen i disse komplicerede sager skullet bruge mellem fire og syv år, fra den første revision blev udført, og til beslutningen om regnskabsafslutning blev truffet, hvilket forsinkede færdigbehandlingen af regnskabsafslutningsprocedurerne for de pågældende regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

For de korrektioner, der blev undersøgt, havde Kommissionen i disse komplicerede sager skullet bruge mellem fire og syv år, fra den første revision blev udført, og til beslutningen om regnskabsafslutning blev truffet, hvilket forsinkede færdigbehandlingen af regnskabsafslutningsprocedurerne for de pågældende regnskabsår.

| b) | Den tid, der er nødvendig til gennemførelse af overensstemmelsesprocedurerne, afhænger af en række faktorer. Blandt disse faktorer finder man f.eks. sagens kompleksitet, som kan kræve ekstra arbejde eller endog supplerende kontrolbesøg, medlemsstaternes overholdelse af frister og efterlevelse af forligsorganets anbefalinger. Det er desuden et grundlæggende princip i forbindelse med proceduren for forskriftsmæssig regnskabsafslutning, at medlemsstaternes ret til at forsvare sig skal respekteres fuldt ud.
  I Rettens erklæring, »(...) hvilket forsinkede færdigbehandlingen af regnskabsafslutningsprocedurerne for de pågældende regnskabsår«, tages der ikke højde for forskellen mellem regnskabsafslutningen for et givent regnskabsår og den efterprøvende regnskabsafslutning. Der foretages ikke en efterprøvende regnskabsafslutning for hvert enkelt regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

Den tid, der er nødvendig til gennemførelse af overensstemmelsesprocedurerne, afhænger af en række faktorer. Blandt disse faktorer finder man f.eks. sagens kompleksitet, som kan kræve ekstra arbejde eller endog supplerende kontrolbesøg, medlemsstaternes overholdelse af frister og efterlevelse af forligsorganets anbefalinger. Det er desuden et grundlæggende princip i forbindelse med proceduren for forskriftsmæssig regnskabsafslutning, at medlemsstaternes ret til at forsvare sig skal respekteres fuldt ud.

I Rettens erklæring, »(...) hvilket forsinkede færdigbehandlingen af regnskabsafslutningsprocedurerne for de pågældende regnskabsår«, tages der ikke højde for forskellen mellem regnskabsafslutningen for et givent regnskabsår og den efterprøvende regnskabsafslutning. Der foretages ikke en efterprøvende regnskabsafslutning for hvert enkelt regnskabsår.

Konklusioner og anbefalinger

| 5.65. | EUGFL, Garantisektionens udgifter til landbrug og udvikling af landdistrikterne er behæftet med fejl, og, selv om antallet af fejl er faldende, er det stadig væsentligt. Når IFKS anvendes korrekt, er det et effektivt kontrolsystem, som begrænser risikoen for fejl eller uretmæssige betalinger. Det er dog ikke tilfældet i Grækenland. |
| --- | --- |

5.65.

EUGFL, Garantisektionens udgifter til landbrug og udvikling af landdistrikterne er behæftet med fejl, og, selv om antallet af fejl er faldende, er det stadig væsentligt. Når IFKS anvendes korrekt, er det et effektivt kontrolsystem, som begrænser risikoen for fejl eller uretmæssige betalinger. Det er dog ikke tilfældet i Grækenland.

| 5.65. | Kommissionen bemærker, at det samlede fejlniveau for alle udgifter under EUGFL’s Garantisektion, der er fastsat af Retten, er reduceret betydeligt og ligger tæt på væsentlighedstærsklen. For den del af udgifterne, som ikke vedrører udvikling af landdistrikter (85 % af de samlede udgifter) og er afholdt af EUGFL’s Garantisektion, ligger det under væsentlighedstærsklen. Fejlene i forbindelse med udvikling af landdistrikter optræder hovedsagelig i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. |
| --- | --- |

5.65.

Kommissionen bemærker, at det samlede fejlniveau for alle udgifter under EUGFL’s Garantisektion, der er fastsat af Retten, er reduceret betydeligt og ligger tæt på væsentlighedstærsklen. For den del af udgifterne, som ikke vedrører udvikling af landdistrikter (85 % af de samlede udgifter) og er afholdt af EUGFL’s Garantisektion, ligger det under væsentlighedstærsklen. Fejlene i forbindelse med udvikling af landdistrikter optræder hovedsagelig i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger.

IFKS er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af uretmæssige betalinger.

Problemerne i Grækenland søges løst gennem igangværende revisioner og regnskabsafslutninger, der skal beskytte EU's finansielle interesser, samt ved overvågning og tilsyn med gennemførelsen af den græske handlingsplan.

| 5.66. | Enkeltbetalingsordningens udformning og anvendelsen af den begrænser risikoen for, at landbrugerne får udbetalt beløb uretmæssigt. Nogle af medlemsstaterne har imidlertid undladt at anvende bestemte centrale elementer i enkeltbetalingsordningen: I forbindelse med konsolidering af betalingsrettigheder gik Irland, Østrig og Det Forenede Kongerige længere, end bestemmelserne i forordningen tillader (jf. punkt 5.22, 5.23 og 5.24). |
| --- | --- |

5.66.

Enkeltbetalingsordningens udformning og anvendelsen af den begrænser risikoen for, at landbrugerne får udbetalt beløb uretmæssigt. Nogle af medlemsstaterne har imidlertid undladt at anvende bestemte centrale elementer i enkeltbetalingsordningen: I forbindelse med konsolidering af betalingsrettigheder gik Irland, Østrig og Det Forenede Kongerige længere, end bestemmelserne i forordningen tillader (jf. punkt 5.22, 5.23 og 5.24).

| 5.66. | Kommissionen er bekendt med denne praksis og deler Rettens synspunkter. Der vil i forbindelse med overensstemmelsesprocedurerne blive taget hensyn til eventuelle risici for fonden. |
| --- | --- |

5.66.

Kommissionen er bekendt med denne praksis og deler Rettens synspunkter. Der vil i forbindelse med overensstemmelsesprocedurerne blive taget hensyn til eventuelle risici for fonden.

| 5.67. | Det Forenede Kongerige overholdt ikke fællesskabslovgivningen, da der blev tildelt betalingsrettigheder og betalt støtte under enkeltbetalingsordningen og ordningen for støtte til udvikling af landdistrikterne til jordejere for jord, som var bortforpagtet til landbrugere, som drev landbrug på den (jf. punkt 5.20 og 5.21). |
| --- | --- |

5.67.

Det Forenede Kongerige overholdt ikke fællesskabslovgivningen, da der blev tildelt betalingsrettigheder og betalt støtte under enkeltbetalingsordningen og ordningen for støtte til udvikling af landdistrikterne til jordejere for jord, som var bortforpagtet til landbrugere, som drev landbrug på den (jf. punkt 5.20 og 5.21).

| 5.67. | Medlemsstaterne skal fastslå, hvem der kan betragtes som aktive landbrugere (med adgang til betalingsrettigheder). Hvis en jordejer bærer den økonomiske risiko for landbrugsaktiviteten, kan det eventuelt vurderes, at han »udøver en landbrugsaktivitet«. |
| --- | --- |

5.67.

Medlemsstaterne skal fastslå, hvem der kan betragtes som aktive landbrugere (med adgang til betalingsrettigheder). Hvis en jordejer bærer den økonomiske risiko for landbrugsaktiviteten, kan det eventuelt vurderes, at han »udøver en landbrugsaktivitet«.

| 5.68. | Selv om de samlede nationale lofter ikke var overskredet, konstateredes der overbetalinger i forbindelse med en fjerdedel af de betalinger, der blev testet på støttemodtagerniveau, men den samlede finansielle effekt er begrænset (jf. punkt 5.38). |
| --- | --- |

5.68.

Selv om de samlede nationale lofter ikke var overskredet, konstateredes der overbetalinger i forbindelse med en fjerdedel af de betalinger, der blev testet på støttemodtagerniveau, men den samlede finansielle effekt er begrænset (jf. punkt 5.38).

| 5.69. | Retten bemærkede, at der blandt de nye støttemodtagere var jernbaneselskaber, rideklubber/stutterier, golf-/sportsklubber og kommunalbestyrelser i Danmark, Tyskland, Sverige og Det Forenede Kongerige (jf. punkt 5.25, 5.26 og 5.27). Tildeling af betalingsrettigheder til jordejere, som aldrig har udøvet nogen form for landbrugsmæssig aktivitet, og som blot bevarer jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, har haft den effekt, at en betydelig del af EU-støtten er blevet omfordelt til jordejere på bekostning af landbrugere, særlig under den dynamiske udgave af hybridmodellen (jf. punkt 5.28). Myndighederne i Det Forenede Kongerige opstillede uhensigtsmæssige kriterier for tildeling af betalingsrettigheder fra den nationale reserve for investeringer (jf. punkt 5.33 og 5.34). |
| --- | --- |

5.69.

Retten bemærkede, at der blandt de nye støttemodtagere var jernbaneselskaber, rideklubber/stutterier, golf-/sportsklubber og kommunalbestyrelser i Danmark, Tyskland, Sverige og Det Forenede Kongerige (jf. punkt 5.25, 5.26 og 5.27). Tildeling af betalingsrettigheder til jordejere, som aldrig har udøvet nogen form for landbrugsmæssig aktivitet, og som blot bevarer jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, har haft den effekt, at en betydelig del af EU-støtten er blevet omfordelt til jordejere på bekostning af landbrugere, særlig under den dynamiske udgave af hybridmodellen (jf. punkt 5.28). Myndighederne i Det Forenede Kongerige opstillede uhensigtsmæssige kriterier for tildeling af betalingsrettigheder fra den nationale reserve for investeringer (jf. punkt 5.33 og 5.34).

| 5.69. | Det er korrekt, at de regionale modeller giver mulighed for at yde støtte til grupper, som ikke nødvendigvis tidligere har modtaget støtte. Det var et klart og bevidst valg fra de berørte medlemsstaters side at omfordele støtte under de nye omstændigheder med afkobling. De nye støttemodtagere er dem, der aktivt drev landbrug i den relevante referenceperiode (dvs. det første ansøgningsår). De kan have været ejere af det pågældende landbrugsareal, men det har ikke relevans for spørgsmålet om, hvem der fik præmierettighederne. |
| --- | --- |

5.69.

Det er korrekt, at de regionale modeller giver mulighed for at yde støtte til grupper, som ikke nødvendigvis tidligere har modtaget støtte. Det var et klart og bevidst valg fra de berørte medlemsstaters side at omfordele støtte under de nye omstændigheder med afkobling. De nye støttemodtagere er dem, der aktivt drev landbrug i den relevante referenceperiode (dvs. det første ansøgningsår). De kan have været ejere af det pågældende landbrugsareal, men det har ikke relevans for spørgsmålet om, hvem der fik præmierettighederne.

| 5.70. | Reglerne under enkeltbetalingsordningen gav medlemsstaterne mulighed for frit at vælge, hvordan de ville fordele betalingsrettighederne fra den nationale reserve, og om de ville eller ikke ville eliminere ekstrafortjenester (jf. punkt 5.29-5.34). De samme spørgsmål er blevet behandlet vidt forskelligt i medlemsstaterne og endog inden for samme medlemsstat, og der kan følgelig ikke sikres ligebehandling af modtagerne under ordningen. |
| --- | --- |

5.70.

Reglerne under enkeltbetalingsordningen gav medlemsstaterne mulighed for frit at vælge, hvordan de ville fordele betalingsrettighederne fra den nationale reserve, og om de ville eller ikke ville eliminere ekstrafortjenester (jf. punkt 5.29-5.34). De samme spørgsmål er blevet behandlet vidt forskelligt i medlemsstaterne og endog inden for samme medlemsstat, og der kan følgelig ikke sikres ligebehandling af modtagerne under ordningen.

| 5.70. | Medlemsstaterne kan under visse omstændigheder føre betalingsrettigheder tilbage til den nationale reserve. Hvis denne løsning vælges, skal særlige betingelser være opfyldt. |
| --- | --- |

5.70.

Medlemsstaterne kan under visse omstændigheder føre betalingsrettigheder tilbage til den nationale reserve. Hvis denne løsning vælges, skal særlige betingelser være opfyldt.

Ansvaret for anvendelsen af enkeltbetalingsordningen påhviler medlemsstaterne.

| 5.71. | Kommissionen bør tage hensyn til disse konsekvenser i forbindelse med det »sundhedscheck«, der skal foretages i marts 2008 (63). |
| --- | --- |

5.71.

Kommissionen bør tage hensyn til disse konsekvenser i forbindelse med det »sundhedscheck«, der skal foretages i marts 2008 (63).

| 5.71. | Der vil i forbindelse med »sundhedstjekket« blive lavet en gennemgang af de støtteordninger, der blev indført med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003. |
| --- | --- |

5.71.

Der vil i forbindelse med »sundhedstjekket« blive lavet en gennemgang af de støtteordninger, der blev indført med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003.

| 5.72. | I forbindelse med udvikling af landdistrikterne er der tendens til en høj forekomst af fejl i ordningerne for miljøvenligt landbrug, fordi landbrugerne ikke opfylder de (ofte komplicerede) betingelser for støtteberettigelse. Kommissionen bør nøje overveje, om de nuværende betingelser for støtteberettigelse er relevante for sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.72.

I forbindelse med udvikling af landdistrikterne er der tendens til en høj forekomst af fejl i ordningerne for miljøvenligt landbrug, fordi landbrugerne ikke opfylder de (ofte komplicerede) betingelser for støtteberettigelse. Kommissionen bør nøje overveje, om de nuværende betingelser for støtteberettigelse er relevante for sådanne foranstaltninger.

| 5.72. | Det er Kommissionens opfattelse, at den store hyppighed af fejl i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, som Retten har konstateret, ikke generelt er repræsentativ for udgifterne til udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

5.72.

Det er Kommissionens opfattelse, at den store hyppighed af fejl i forbindelse med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, som Retten har konstateret, ikke generelt er repræsentativ for udgifterne til udvikling af landdistrikter.

Hvad angår de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, vurderer Kommissionen, at det er temmelig vanskeligt at føre kontrol med dem, men målet med disse foranstaltninger er at inddrage miljøaspekter i landbruget, og værditilvæksten i forbindelse hermed er almindeligt anerkendt.

Hvad angår programmeringsperioden 2007-2013, kræves det i den nyligt indførte lovgivning (64), at medlemsstaterne på forhånd sikrer, at det er nemt at føre kontrol og sikre efterlevelse af alle de foranstaltninger til udvikling af landdistrikter og de tilknyttede forpligtelser og betingelser for støtteberettigelse, som de påtænker at anvende.

| 5.73. | Karakteren af den kontrol, der udføres efter udbetaling af støtten (65), og vedvarende svagheder i anvendelsen af den begrænser den sikkerhed, der kan opnås med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger, der er foretaget i tidligere år. |
| --- | --- |

5.73.

Karakteren af den kontrol, der udføres efter udbetaling af støtten (65), og vedvarende svagheder i anvendelsen af den begrænser den sikkerhed, der kan opnås med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger, der er foretaget i tidligere år.

| 5.73. | Det er Kommissionens opfattelse, at systemet med efterfølgende kontrol af betalinger virker tilfredsstillende. Dens egne revisioner bekræfter, at der kan opnås sikkerhed med disse kontroller. |
| --- | --- |

5.73.

Det er Kommissionens opfattelse, at systemet med efterfølgende kontrol af betalinger virker tilfredsstillende. Dens egne revisioner bekræfter, at der kan opnås sikkerhed med disse kontroller.

Selv om der ikke behøver at være en direkte forbindelse mellem de udgifter, der blev afholdt i 2006, og dem, der blev kontrolleret ved den efterfølgende kontrol af betalinger, bidrager disse kontroller til generel sikring af lovlighed og formel rigtighed af de underliggende transaktioner i 2006, idet systemet som sådan fungerer tilfredsstillende. De udgør således et ekstra kontrolniveau, som supplerer kontrollen forud for betalinger, og de skal derfor vurderes i sammenhæng med det generelle forvaltnings- og kontrolsystem for landbrugsudgifter (se også Kommissionens svar på punkt 5.77).

| 5.74. | Der er behov for forbedringer for at afhjælpe de mangler, som Retten og Kommissionens regnskabsafslutningsenhed konstaterede, før systemet med fysisk kontrol og ombytningskontrol af forsendelser af varer med eksportrestitutioner kan betragtes som velfungerende. |
| --- | --- |

5.74.

Der er behov for forbedringer for at afhjælpe de mangler, som Retten og Kommissionens regnskabsafslutningsenhed konstaterede, før systemet med fysisk kontrol og ombytningskontrol af forsendelser af varer med eksportrestitutioner kan betragtes som velfungerende.

| 5.74. | Den fysiske kontrol og ombytningskontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 386/90 udgør en del af hele kontrolkæden, som også omfatter forudgående administrativ kontrol med krav om tilbagebetaling, efterfølgende kontrol under forordning (EØF) nr. 4045/89 og Kommissionens egne revisioner. Kommissionen vurderer, at systemet virker tilfredsstillende. Omfanget af uregelmæssigheder, der indberettes af medlemsstaterne i forbindelse med både fysisk kontrol og anden kontrol vedrørende eksportrestitutioner, er blevet mindre i de seneste år og ligger nu på et lavt niveau. Som en reaktion på Rettens vigtigste bekymringer i særberetning nr. 4/2007 overvejes det imidlertid at gennemføre lovgivningsændringer. |
| --- | --- |

5.74.

Den fysiske kontrol og ombytningskontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 386/90 udgør en del af hele kontrolkæden, som også omfatter forudgående administrativ kontrol med krav om tilbagebetaling, efterfølgende kontrol under forordning (EØF) nr. 4045/89 og Kommissionens egne revisioner. Kommissionen vurderer, at systemet virker tilfredsstillende. Omfanget af uregelmæssigheder, der indberettes af medlemsstaterne i forbindelse med både fysisk kontrol og anden kontrol vedrørende eksportrestitutioner, er blevet mindre i de seneste år og ligger nu på et lavt niveau. Som en reaktion på Rettens vigtigste bekymringer i særberetning nr. 4/2007 overvejes det imidlertid at gennemføre lovgivningsændringer.

| 5.75. | Kommissionens beslutninger om finansiel regnskabsafslutning vedrører regnskabernes pålidelighed. De attester, der udstedes af godkendelsesorganerne, dækker ikke lovlighed og formel rigtighed, og godkendelsesorganerne kontrollerer normalt ikke ansøgningerne om EU-støtte på stedet. For at øge den sikkerhed, som dette element i regnskabsafslutningen kan give, bør Kommissionen aflægge hyppige revisionsbesøg hos et tilstrækkeligt stort antal godkendelsesorganer og sørge for, at skrivebordsgennemgangen af godkendelsesorganernes attester og rapporter bliver udført på sådanne betingelser, at det sikres, at den får et tilstrækkeligt omfang og bliver dybtgående nok. |
| --- | --- |

5.75.

Kommissionens beslutninger om finansiel regnskabsafslutning vedrører regnskabernes pålidelighed. De attester, der udstedes af godkendelsesorganerne, dækker ikke lovlighed og formel rigtighed, og godkendelsesorganerne kontrollerer normalt ikke ansøgningerne om EU-støtte på stedet. For at øge den sikkerhed, som dette element i regnskabsafslutningen kan give, bør Kommissionen aflægge hyppige revisionsbesøg hos et tilstrækkeligt stort antal godkendelsesorganer og sørge for, at skrivebordsgennemgangen af godkendelsesorganernes attester og rapporter bliver udført på sådanne betingelser, at det sikres, at den får et tilstrækkeligt omfang og bliver dybtgående nok.

| 5.75. | Kommissionen gennemfører besøg hos godkendelsesorganer (og betalingsorganer) på grundlag af en risikoanalyse, hvormed der tages hensyn til omfanget af de problemer, begge organer er stillet over for. Denne praksis videreføres for regnskabsåret 2007. |
| --- | --- |

5.75.

Kommissionen gennemfører besøg hos godkendelsesorganer (og betalingsorganer) på grundlag af en risikoanalyse, hvormed der tages hensyn til omfanget af de problemer, begge organer er stillet over for. Denne praksis videreføres for regnskabsåret 2007.

Rækkevidden og dybden af Kommissionens gennemgang af godkendelsesorganernes attester anses for at være tilfredsstillende. Kommissionen gennemfører det revisionsarbejde, der er nødvendigt for (på grundlag af indsendte oplysninger) at opnå rimelig sikkerhed for, at betalingsorganernes regnskaber er pålidelige, fuldstændige og nøjagtige. Der foretages udskillelse, når det ikke er muligt at nå frem til en sikker konklusion.

| 5.76. | Regnskabsafslutningssystemer (og efterudbetalingskontrol) har til formål at udelukke udgifter, som ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, men for så vidt angår betalinger til de endelige støttemodtagere sker dette ikke for øjeblikket (66). Kommissionen kender endnu ikke og har ikke på en måde, som Retten finder passende, foretaget en skønsmæssig beregning af beløbet for uretmæssige betalinger finansieret af den fælles landbrugspolitik (67). |
| --- | --- |

5.76.

Regnskabsafslutningssystemer (og efterudbetalingskontrol) har til formål at udelukke udgifter, som ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, men for så vidt angår betalinger til de endelige støttemodtagere sker dette ikke for øjeblikket (66). Kommissionen kender endnu ikke og har ikke på en måde, som Retten finder passende, foretaget en skønsmæssig beregning af beløbet for uretmæssige betalinger finansieret af den fælles landbrugspolitik (67).

| 5.76. | Overensstemmelsesproceduren har til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, og herigennem spare fællesskabsbudgettet for udgifter, som ikke bør afholdes over dette budget. Til gengæld er det ikke en mekanisme, der anvendes til inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, som ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar. |
| --- | --- |

5.76.

Overensstemmelsesproceduren har til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, og herigennem spare fællesskabsbudgettet for udgifter, som ikke bør afholdes over dette budget. Til gengæld er det ikke en mekanisme, der anvendes til inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, som ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar.

Resultaterne af kontrollerne af de endelige støttemodtagere, som indsendes af medlemsstaterne til Kommissionen og offentliggøres i GD AGRI's årsberetning og dækker en betydelig del af udgifterne under den fælles landbrugspolitik, er en rimeligt sikker indikator for omfanget af uretmæssige betalinger. Med henblik på yderligere at øge den sikkerhed, der kan opnås med disse oplysninger, har Kommissionen fra og med 2007 efterkommet Rettens henstilling om, at godkendelsesorganerne gør en større indsats for at kontrollere og validere besøgsstatistikkerne og efterfølgende betalingskontrol.

| 5.77. | Kommissionen bør sørge for, at overvågnings- og kontrolsystemerne giver sikkerhed for, at transaktionerne på støttemodtagerniveau er lovlige og formelt rigtige, og den bør forsøge at sikre sig, at uretmæssigt udbetalte beløb inddrives. Retten har foreslået forskellige muligheder, som kan anvendes til at opnå dette. Kommissionen har valgt at lade godkendelsesorganerne udføre mere arbejde med at efterprøve og validere IFKS-statistikkerne og de kontroller, der foretages, efter at støtten er udbetalt, og effekten af dette arbejde vil først kunne vurderes senere. Men når Kommissionen anvender arbejde udført af andre som kilde til at skaffe sig sikkerhed, bør den foretage sig det nødvendige for at sikre sig, at det arbejde, den anvender, er pålideligt. |
| --- | --- |

5.77.

Kommissionen bør sørge for, at overvågnings- og kontrolsystemerne giver sikkerhed for, at transaktionerne på støttemodtagerniveau er lovlige og formelt rigtige, og den bør forsøge at sikre sig, at uretmæssigt udbetalte beløb inddrives. Retten har foreslået forskellige muligheder, som kan anvendes til at opnå dette. Kommissionen har valgt at lade godkendelsesorganerne udføre mere arbejde med at efterprøve og validere IFKS-statistikkerne og de kontroller, der foretages, efter at støtten er udbetalt, og effekten af dette arbejde vil først kunne vurderes senere. Men når Kommissionen anvender arbejde udført af andre som kilde til at skaffe sig sikkerhed, bør den foretage sig det nødvendige for at sikre sig, at det arbejde, den anvender, er pålideligt.

| 5.77. | Et samlet forvaltnings- og kontrolsystem for udgifter på landbrugsområdet sikrer, at uretmæssige betalinger til endelige støttemodtagere forebygges eller inddrives. Dette system er baseret på fire komplementære niveauer: |
| --- | --- |

5.77.

Et samlet forvaltnings- og kontrolsystem for udgifter på landbrugsområdet sikrer, at uretmæssige betalinger til endelige støttemodtagere forebygges eller inddrives. Dette system er baseret på fire komplementære niveauer:

| (1) | en obligatorisk forvaltningsstruktur på medlemsstatsniveau, som er centreret omkring betalingsorganer og en myndighed på højt niveau, der er kompetent til at udstede og inddrage organets akkreditering. Beslutningen om at udstede akkrediteringen bygger på en detaljeret undersøgelse udført af et eksternt revisionsorgan |
| --- | --- |

(1)

en obligatorisk forvaltningsstruktur på medlemsstatsniveau, som er centreret omkring betalingsorganer og en myndighed på højt niveau, der er kompetent til at udstede og inddrage organets akkreditering. Beslutningen om at udstede akkrediteringen bygger på en detaljeret undersøgelse udført af et eksternt revisionsorgan

| (2) | detaljerede kontrolsystemer og afskrækkende sanktioner, der skal anvendes af disse betalingsorganer, med fælles grundtræk og særregler, som er tilpasset hver støtteordnings særlige træk |
| --- | --- |

(2)

detaljerede kontrolsystemer og afskrækkende sanktioner, der skal anvendes af disse betalingsorganer, med fælles grundtræk og særregler, som er tilpasset hver støtteordnings særlige træk

| (3) | efterfølgende kontrol udført af uafhængige godkendelsesorganer og særlige afdelinger, der udfører kontrol i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 |
| --- | --- |

(3)

efterfølgende kontrol udført af uafhængige godkendelsesorganer og særlige afdelinger, der udfører kontrol i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89

| (4) | regnskabsafslutning ved Kommissionens mellemkomst (både årlig finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesprocedurer).
  De fire niveauer under ét udgør grundlaget for, at Kommissionen kan opnå rimelig sikkerhed for effektiv forvaltning af fejlrisikoen for så vidt angår lovlighed og formel rigtighed for de underliggende transaktioner inden for landbruget. |
| --- | --- |

(4)

regnskabsafslutning ved Kommissionens mellemkomst (både årlig finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesprocedurer).

De fire niveauer under ét udgør grundlaget for, at Kommissionen kan opnå rimelig sikkerhed for effektiv forvaltning af fejlrisikoen for så vidt angår lovlighed og formel rigtighed for de underliggende transaktioner inden for landbruget.

| 5.78. | Kommissionen har ikke truffet nogen fuldstændige overensstemmelsesbeslutninger for noget år senere end 1998. Eftersom beslutningerne vedrørende 2006 først vil blive truffet senere, er udgifterne foreløbige, og der vil først kunne gives sikkerhed for, at de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskab, er lovlige og formelt rigtige, når hele regnskabsafslutningsproceduren er på plads, og den er gennemført. |
| --- | --- |

5.78.

Kommissionen har ikke truffet nogen fuldstændige overensstemmelsesbeslutninger for noget år senere end 1998. Eftersom beslutningerne vedrørende 2006 først vil blive truffet senere, er udgifterne foreløbige, og der vil først kunne gives sikkerhed for, at de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskab, er lovlige og formelt rigtige, når hele regnskabsafslutningsproceduren er på plads, og den er gennemført.

| 5.78. | Ved udgangen af 2006 var kun 12 revisioner gennemført i 2002 og tidligere, som gav anledning til finansielle korrektioner for perioden før 2001, endnu ikke afsluttet. Det vil sige, at indsatsen for at sikre overensstemmelse med hensyn til udgifterne fra 2000 og årene før i det store og hele er afsluttet. |
| --- | --- |

5.78.

Ved udgangen af 2006 var kun 12 revisioner gennemført i 2002 og tidligere, som gav anledning til finansielle korrektioner for perioden før 2001, endnu ikke afsluttet. Det vil sige, at indsatsen for at sikre overensstemmelse med hensyn til udgifterne fra 2000 og årene før i det store og hele er afsluttet.

Kommissionen mener ikke, at udgifterne for 2006 er foreløbige, og at der først kan opnås sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, når hele regnskabsafslutningsproceduren er på plads og gennemført. Med en sådan vurdering af overensstemmelsesproceduren tages der ikke hensyn til, at denne procedure kun er en, om end vigtig, del af det samlede forvaltnings- og kontrolsystem for landbrugsudgifter.

Dette system, som beskrives detaljeret i Kommissionens svar på punkt 5.77, danner grundlaget for, at Kommissionen kan opnå rimelig sikkerhed for effektiv forvaltning af fejlrisikoen, hvad angår lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner inden for landbruget.

Hvad angår navnlig 2006, er de foreløbige resultater af de revisioner, der blev gennemført i 2006, allerede kendt. Generelt kan det på det grundlag konkluderes, at den generelle situation med hensyn til mangler inden for de nationale kontrolsystemer kan sammenlignes med situationen de tidligere år.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

| 5.79. | I særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb påviste Retten en række alvorlige svagheder ved den måde, hvorpå uretmæssigt udbetalte beløb registreres, inddrives og afskrives. |
| --- | --- |

5.79.

I særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb påviste Retten en række alvorlige svagheder ved den måde, hvorpå uretmæssigt udbetalte beløb registreres, inddrives og afskrives.

| 5.80. | Rådet og Kommissionen har reageret positivt på mange af disse bemærkninger, og: |
| --- | --- |

5.80.

Rådet og Kommissionen har reageret positivt på mange af disse bemærkninger, og:

| 5.80. | |
| --- | --- |

5.80.

| a) | der er oprettet en fælles inddrivelsestaskforce (Task Force Recovery, TFR), som skal behandle/afslutte et efterslæb af sager til en værdi af over 0,5 millioner euro hver (68). Resultatet heraf var, at Kommissionen vedtog en beslutning (69), hvorefter 317 millioner euro (70) skulle bæres af medlemsstaterne og 176 millioner euro af fællesskabsbudgettet |
| --- | --- |

a)

der er oprettet en fælles inddrivelsestaskforce (Task Force Recovery, TFR), som skal behandle/afslutte et efterslæb af sager til en værdi af over 0,5 millioner euro hver (68). Resultatet heraf var, at Kommissionen vedtog en beslutning (69), hvorefter 317 millioner euro (70) skulle bæres af medlemsstaterne og 176 millioner euro af fællesskabsbudgettet

| b) | der er indført nye bestemmelser om indberetning og behandling af uregelmæssigheder (71) og taget skridt til at få afklaret GD for Landbrugs og OLAF's ansvar med hensyn til at følge finansielt op på uregelmæssigheder (partnerne har dog endnu ikke underskrevet et udkast til aftalememorandum) |
| --- | --- |

b)

der er indført nye bestemmelser om indberetning og behandling af uregelmæssigheder (71) og taget skridt til at få afklaret GD for Landbrugs og OLAF's ansvar med hensyn til at følge finansielt op på uregelmæssigheder (partnerne har dog endnu ikke underskrevet et udkast til aftalememorandum)

| b) | Den nye forordning om uregelmæssigheder (72) er gennemført med succes af alle 27 medlemsstater pr. 1. januar 2007, og den 23. maj 2007 blev der holdt et møde i en arbejdsgruppe under Cocolaf (73) med henblik på fremlæggelse af detaljerede praktiske retningslinjer for medlemsstaterne.
  Det instrument, som skal klarlægge ansvaret for alle berørte tjenestegrene, er genstand for en tværtjenstlig høring i løbet af juni og juli 2007 og forventes at kunne tages i brug kort efter. |
| --- | --- |

b)

Den nye forordning om uregelmæssigheder (72) er gennemført med succes af alle 27 medlemsstater pr. 1. januar 2007, og den 23. maj 2007 blev der holdt et møde i en arbejdsgruppe under Cocolaf (73) med henblik på fremlæggelse af detaljerede praktiske retningslinjer for medlemsstaterne.

Det instrument, som skal klarlægge ansvaret for alle berørte tjenestegrene, er genstand for en tværtjenstlig høring i løbet af juni og juli 2007 og forventes at kunne tages i brug kort efter.

| c) | ca. 2 600 sager til et samlet beløb på 168,7 millioner euro indberettet før 1999, og som ligger under grænsen på 500 000 euro (74), er blevet omfattet af »50/50«-reglen (75), som gælder fra den 16. oktober 2006. |
| --- | --- |

c)

ca. 2 600 sager til et samlet beløb på 168,7 millioner euro indberettet før 1999, og som ligger under grænsen på 500 000 euro (74), er blevet omfattet af »50/50«-reglen (75), som gælder fra den 16. oktober 2006.

| 5.81. | Der er dog stadig nogle vigtige spørgsmål, som der skal findes en løsning på: |
| --- | --- |

5.81.

Der er dog stadig nogle vigtige spørgsmål, som der skal findes en løsning på:

| 5.81. | |
| --- | --- |

5.81.

| a) | Kommissionen er endnu ikke i stand til at få afsluttet »Jordan/Irak-sagen«, som vedrører falske ankomstbeviser i forbindelse med eksport af kød og fjerkræ, og hvor det påstås, at der uretmæssigt er udbetalt 35 millioner euro, eftersom retsforfølgningen, herunder en præjudiciel sag ved EF-Domstolen endnu ikke var afsluttet i juni 2007. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen er endnu ikke i stand til at få afsluttet »Jordan/Irak-sagen«, som vedrører falske ankomstbeviser i forbindelse med eksport af kød og fjerkræ, og hvor det påstås, at der uretmæssigt er udbetalt 35 millioner euro, eftersom retsforfølgningen, herunder en præjudiciel sag ved EF-Domstolen endnu ikke var afsluttet i juni 2007.

| b) | Når Kommissionen lader den nye 50:50-regnskabsafslutningsprocedure gælde for 2 600 sager til en lavere værdi, som behandles af taskforcen, indebærer det, at Kommissionen bliver nødt til at følge op på sagerne for at sikre sig, at det beløb, der skal bæres af Fællesskabet under denne procedure, er korrekt. |
| --- | --- |

b)

Når Kommissionen lader den nye 50:50-regnskabsafslutningsprocedure gælde for 2 600 sager til en lavere værdi, som behandles af taskforcen, indebærer det, at Kommissionen bliver nødt til at følge op på sagerne for at sikre sig, at det beløb, der skal bæres af Fællesskabet under denne procedure, er korrekt.

| b) | For så vidt angår spørgsmålet om, hvem der skal bære udgifterne, bemærker Kommissionen, at dette er genstand for godkendelsesorganernes attestering, og at beløbet på 147 mio. EUR derfor gennemgås i detaljer af disse organer.
  Kommissionen er endvidere i færd med at følge op på sager, hvor den har skullet bære udgifterne i forbindelse med revisioner af betalingsorganerne. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår spørgsmålet om, hvem der skal bære udgifterne, bemærker Kommissionen, at dette er genstand for godkendelsesorganernes attestering, og at beløbet på 147 mio. EUR derfor gennemgås i detaljer af disse organer.

Kommissionen er endvidere i færd med at følge op på sager, hvor den har skullet bære udgifterne i forbindelse med revisioner af betalingsorganerne.

| c) | Drøftelserne af den 2. beretning fra Kommissionen om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1469/95 (den såkaldt »sorte liste«) har endnu ikke affødt en operationel konklusion, eftersom Europa-Parlamentet ikke har afgivet nogen udtalelse i denne sag. |
| --- | --- |

c)

Drøftelserne af den 2. beretning fra Kommissionen om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1469/95 (den såkaldt »sorte liste«) har endnu ikke affødt en operationel konklusion, eftersom Europa-Parlamentet ikke har afgivet nogen udtalelse i denne sag.

| c) | Specialkomitéen for landbrug (76) gennemførte en sidste debat og vedtog sine konklusioner den 6. juni 2006 (77).
  Kommissionens rapport (78) blev oversendt til Europa-Parlamentet (Cocobu (79)) den 24. oktober 2005, men er endnu ikke blevet debatteret i Parlamentet. |
| --- | --- |

c)

Specialkomitéen for landbrug (76) gennemførte en sidste debat og vedtog sine konklusioner den 6. juni 2006 (77).

Kommissionens rapport (78) blev oversendt til Europa-Parlamentet (Cocobu (79)) den 24. oktober 2005, men er endnu ikke blevet debatteret i Parlamentet.

Olivenolie

| 5.82. | I den foregående årsberetning (80) gav Retten udtryk for bekymring med hensyn til pålideligheden af det geografiske informationssystem for olivendyrkning. Retten udførte en specifik revision af ordningen for produktionsstøtte til olivenolie for produktionsåret 2004/05 i de største producentmedlemsstater (Grækenland, Spanien og Italien). |
| --- | --- |

5.82.

I den foregående årsberetning (80) gav Retten udtryk for bekymring med hensyn til pålideligheden af det geografiske informationssystem for olivendyrkning. Retten udførte en specifik revision af ordningen for produktionsstøtte til olivenolie for produktionsåret 2004/05 i de største producentmedlemsstater (Grækenland, Spanien og Italien).

| 5.83. | Som led i revisionen blev der testet 50 betalingsfiler, hvoraf 33 blev kontrolleret på stedet. Otte producenter (24 %) havde anmeldt mindst 5 % flere oliventræer, end der blev talt. To af disse anmeldelser havde resulteret i betydelige overbetalinger. |
| --- | --- |

5.83.

Som led i revisionen blev der testet 50 betalingsfiler, hvoraf 33 blev kontrolleret på stedet. Otte producenter (24 %) havde anmeldt mindst 5 % flere oliventræer, end der blev talt. To af disse anmeldelser havde resulteret i betydelige overbetalinger.

| 5.84. | Revisionen bekræftede, at de svagheder, der tidligere var blevet konstateret, fortsætter, og at GIS i alle tre medlemsstater hverken er fuldstændigt eller pålideligt. Eftersom dataene fra GIS anvendes til beregning af betalingsrettigheder under enkeltbetalingsordningen (81), vil Retten være særlig opmærksom på dette aspekt under sin revision af udgifterne for 2007. |
| --- | --- |

5.84.

Revisionen bekræftede, at de svagheder, der tidligere var blevet konstateret, fortsætter, og at GIS i alle tre medlemsstater hverken er fuldstændigt eller pålideligt. Eftersom dataene fra GIS anvendes til beregning af betalingsrettigheder under enkeltbetalingsordningen (81), vil Retten være særlig opmærksom på dette aspekt under sin revision af udgifterne for 2007.

| 5.83-5.84. | Støtten blev udbetalt på grundlag af mængden af produceret olivenolie. Antallet af træer var et element, der indgik i ordningens kontrolsystem blandt mange andre elementer (kontrol med oliemøllerne, kontrol med udbytte etc.). |
| --- | --- |

5.83-5.84.

Støtten blev udbetalt på grundlag af mængden af produceret olivenolie. Antallet af træer var et element, der indgik i ordningens kontrolsystem blandt mange andre elementer (kontrol med oliemøllerne, kontrol med udbytte etc.).

Ifølge forordningen anvendes der støttesanktioner, hvis uoverensstemmelsen mellem det anmeldte antal træer og de optalte træer er større end 5 %. I de tilfælde, hvor sanktionerne ikke er anvendt eller anvendt ukorrekt af medlemsstaterne, eller i de tilfælde, hvor GIS’et for oliven ikke var ajourført, er regnskabsafslutningsproceduren i gang eller har allerede ført til finansielle korrektioner.

Siden regnskabsåret 2000 har Kommissionen allerede gennemført finansielle korrektioner, der beløber sig til 180 mio. EUR, og større korrektioner er på vej.

Pr. 1. januar 2006 er olivenolieproduktionen blevet afkoblet fuldt ud og integreret i enkeltbetalingsordningen (kun Spanien har beholdt et element af koblet støtte).

Olivenparcellen bør nu betragtes som en »klassisk« landbrugsparcel, som kontrolleres inden for rammerne af IKFS. Det burde medføre en betydelig reduktion af fejlrisikoen.

SÆRBERETNINGER

| 5.85. | Retten har offentliggjort en landbrugsrelevant særberetning inden for de sidste tolv måneder: Fysisk kontrol og ombytningskontrol af vareforsendelser, der giver ret til udbetaling af eksportrestitutioner (særberetning nr. 4/2007). Beretningen kan findes på Rettens netsted (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

5.85.

Retten har offentliggjort en landbrugsrelevant særberetning inden for de sidste tolv måneder: Fysisk kontrol og ombytningskontrol af vareforsendelser, der giver ret til udbetaling af eksportrestitutioner (særberetning nr. 4/2007). Beretningen kan findes på Rettens netsted (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Nettobetalinger.

(2)  Enkeltbetalingsordningen og den generelle arealbetalingsordning.

(3)  Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 (EFT L 355 af 5.12.1992, s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1), som dækker dyrepræmier og arealstøtte.

(4)  Rådets forordning (EØF) nr. 386/90 (EFT L 42 af 16.2.1990, s. 6).

(5)  Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89 (EFT L 388 af 30.12.1989, s. 18), som dækker betalinger over en fastsat grænse til eksportrestitutioner, forarbejdnings- og bearbejdningsstøtte, bomuld, olivenolie, tobak og nogle foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne.

(6)  Korrektioner anmeldt i overensstemmelsesbeslutninger på –64,8 millioner euro (Spanien), – 152,1 million euro (Italien) og –0,3 (Nederlandene) er ikke medtaget, fordi de ikke kan fordeles på de enkelte betalingsorganer.

(7)  Det omfatter en revisionserklæring med forbehold, en begrænsning af revisionens omfang eller en henvisning til specialforhold.

(8)  Regnskabet udskift fra de finansielle beslutninger, hvor godkendelsesorganet blev bedt om at udføre yderligere arbejde eller indsende flere oplysninger.

(9)  Kun regnskaberne vedrørende udgifter til udvikling af landdistrikterne blev udskilt.

Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen for regnskabsåret 2006.

(10)  Forordning (EF) nr. 1782/2003.

(11)  Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Østrig, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige.

(12)  Kommissionen justerede disse tal i 2005.

(13)  Kommissionen justerede disse tal i 2006.

(14)  Kommissionen justerede disse tal i 2007.

NB 1: Telemåling indebærer anvendelse af satellit- eller luftfotos til kontrol af IFKS-ansøgninger.

NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N+1.

Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

Årlig aktivitetsrapport 2006 — GD AGRI.

(15)  Begrundelser for nedsættelser i ministeriets beslutninger: »dårlige jordbetingelser«, »højtliggende parceller«, »dyrknings- og tørringsmetode«, »vinplanternes sundhedstilstand«, »vinmarkernes alder, som gør, at planterne let rammes af virus, samt jordtræthed«, »de planter, der var anvendt ved genbeplantningen, egnede sig ikke til jordbetingelserne og vejrforholdene i den pågældende region«, »sultanas avlet på planter ramt af virus som følge af genbeplantning med ikke-godkendte planter«.

(16)  Enkeltbetalingsordningen omfatter følgende støtteordninger: markafgrøder, okse- og kalvekød, gede- og fårekød, mælk og mælkeprodukter, bælgplanter, tørret foder, ris, frø, kartoffelstivelse, bomuld, olivenolie, tobak, humle og sukkerroer.

(17)  For hver hektar anmeldt jord bevaret i god landbrugs- og miljømæssig stand får landbrugeren en betalingsrettighed, som udløser en betaling fra enkeltbetalingsordningen.

(18)  Tallene for Danmark, Luxembourg, Tyskland og Sverige er de tal, medlemsstaterne har indsendt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 296/96. Sektoren analyserer for øjeblikket tallene fra Det Forenede Kongerige, så de kan fordeles på betalingsorganer. Tallene for England, Skotland, Wales og Nordirland er foreløbigt taget fra IFKS-kontrolstatistikkerne, jf. artikel 76 i forordning (EF) nr. 796/2004.

(19)  Tallene er taget fra de statistikker, der er indsendt i henhold til artikel 76 i forordning (EF) nr. 796/2004.

(20)  En vis stigning i antallet af ansøgninger om enkeltbetalingsstøtte sammenlignet med antallet af modtagere af direkte støtte under de tidligere støtteordninger kan forklares med, at visse kategorier af modtagere af enkeltbetalingsstøtte (f.eks. producenter af frugt, grøntsager og lagerkartofler samt hesteopdrættere) havde udøvet en landbrugsaktivitet, før enkeltbetalingsordningen blev indført, men ikke havde modtaget direkte EU-støtte.

(21)  En vis stigning i det areal, der er ansøgt om enkeltbetalingsstøtte for, sammenlignet med det areal, der var blevet anmeldt under de tidligere ordninger for direkte støtte, kan forklares med, at arealer, der blev anvendt til landbrugsproduktion uden for de tidligere støtteordninger, nu anmeldes under enkeltbetalingsordningen og med, at landbrugeren under enkeltbetalingsordningen skal anmelde al den jord, der er til hans rådighed.

(22)  Jf. artikel 42 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(23)  Der blev udført revision vedrørende beregning og fordeling af betalingsrettigheder i Belgien (Flandern), Danmark, Tyskland (Bayern), Irland, Italien (AGEA), Luxembourg, Østrig, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige (England, Skotland og Nordirland).

(24)  Jf. bilag V i Kommissionens forordning (EF) nr. 118/2005 (EUT L 24 af 27.1.2005, s. 15).

(25)  Retten har ikke revideret krydsoverensstemmelse — landbrugernes overholdelse af forskellige standarder vedrørende miljø, folkesundhed og plante- og dyresundhed mv.

(26)  Dette aspekt blev undersøgt i Belgien (Vallonien), Danmark, Tyskland (Brandenburg), Irland, Italien, Østrig og Det Forenede Kongerige (Wales).

(27)  Værdien af betalingsrettigheder tildelt jordejere vil med tiden stige betydeligt (jf. punkt 5.28).

(28)  Særlig tilfælde, hvor forpagtningsaftalerne ikke var blevet fornyet.

(29)  Til beregning af den skønnede finansielle effekt anvendte Retten gennemsnitsværdien af betalingsrettighederne i de pågældende medlemsstater.

(30)  I artikel 59, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1782/2003 er det fastsat, at under den regionale ordning skal antallet af rettigheder pr. landbruger svare til det antal hektar, han anmelder inden for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår.

(31)  Jf. artikel 33, stk. 1, og artikel 2, litra a) og c), i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(32)  For arealer beliggende i yderst ugunstigt stillede områder er tallene 25,59 euro og ca. 230 euro; for hedearealer er de 3,36 euro og ca. 30 euro.

(33)  Artikel 42, stk. 9, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 og artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 795/2004 (EUT L 141 af 30.4.2004, s. 1).

(34)  Bestemmelsen om ekstrafortjeneste gælder kun for overdragelser før 15. maj 2004. Overdragelser efter denne dato og overdragelser uden vederlag er ikke omfattet af bestemmelsen.

(35)  Spanien og Frankrig anvendte bestemmelsen i 2006.

(36)  Artikel 42, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(37)  Se definitionen af en landbruger i punkt 5.26.

(38)  Jf. artikel 2, litra k), i forordning (EF) nr. 795/2004, hvori det er fastsat, at en ny landbruger ikke må have udøvet landbrugsaktivitet i eget navn og for egen risiko og ikke må have haft kontrol over en juridisk person, der udøver en landbrugsaktivitet, i fem år forud for indledningen af den nye landbrugsaktivitet.

(39)  A's datter og to andre landbrugere fik overdraget 192 betalingsrettigheder til en værdi af 115 000 euro efter bestemmelserne i artikel 17 i forordning (EF) nr. 795/2004 for jord, som blev solgt til dem i 2003. Disse betalingsrettigheder blev overdraget, uden at bestemmelsen om ekstrafortjeneste blev anvendt.

(40)  Bortforpagteren var en fåreavler, som ejede mere end 11 700 ha græsgange, som han fik tildelt betalingsrettigheder for til en relativt lav værdi — 20 euro pr. rettighed. Han havde i alt bortforpagtet mere end 3 000 ha til landbrugere i en tilsvarende situation som B.

(41)  En standardrettighed skal mindst aktiveres hvert tredje år, og betalingsrettigheder fra den nationale reserve skal aktiveres hvert år i de første fem år.

(42)  Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen og Slovakiet.

(43)  De fem andre medlemsstater blev revideret året før. Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 5.12-5.20.

(44)  Hvis den samlede støtte, der skal betales, overskrider det nationale rammebeløb for den generelle arealbetalingsordning, skal støtten nedsættes forholdsmæssigt.

(45)  Yderligere 3 810 millioner euro blev brugt til udvikling af landdistrikterne under EUGFL, Udviklingssektionen (jf. kapitel 6).

(46)  I Danmark, Tyskland, Irland, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig og Det Forenede Kongerige.

(47)  Jf. punkt 5.38 b) i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2005.

(48)  Forordning (EØF) nr. 386/90.

(49)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 (EFT L 295 af 16.11.1999, s. 1).

(50)  Kommissionen traf en særskilt beslutning for udgifterne til udvikling af landdistrikterne i de nye medlemsstater. Det gjorde den for at give et bedre billede af den finansielle forvaltning på dette område.

(51)  Rapporterne og attesterne skal sendes til Kommissionen pr. 10. februar, og beslutningerne skal være truffet pr. 30. april.

(52)  DAS-populationen omfattede 30 betalingsorganer. Derudover var der 15 betalingsorganer, hvor attesten var blevet ændret, og her undersøgte Retten årsagerne til, at dette var sket.

(53)  BIRB i Belgien, DAF i Irland, OPEKEPE i Grækenland, FAGA i Spanien, ONIC i Frankrig og AGEA og AGREA i Italien.

(54)  ARBEA i Italien, Ministère de l’Agriculture i Luxembourg, MVH i Ungarn og IFADAP i Portugal.

(55)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 (EUT L 171 af 23.6.2006, s. 90).

(56)  Se bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006.

(57)  Artikel 32, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1290/2005.

(58)  Ekstra beløb vil eventuelt skulle betales af Fællesskabet, når de resterende regnskaber er blevet afsluttet.

(59)  Artikel 32, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1290/2005.

(60)  I tabel 9 i balancen.

(61)  Kommissionens beslutning 2006/334/EF (EUT L 124 af 11.5.2006, s. 21), Kommissionens beslutning 2006/554/EF (EUT L 218 af 9.8.2006, s. 12) og Kommissionens beslutning 2006/932/EF (EUT L 355 af 15.12.2006, s. 96).

(62)  Der kan foretages korrektioner for udgifter, der senest er afholdt to år forud for den dato, hvor resultaterne af efterprøvningen meddeles, artikel 7, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103).

(63)  Erklæring nr. 3 om gennemgangen af den finansielle ramme, som er vedføjet som bilag til den interinstitutionelle aftale af 17.5.2006.

(64)  Artikel 48 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006.

(65)  Efterudbetalingskontrollen af transaktioner i 2006 vil blive foretaget i perioden juli 2007-juli 2008. Denne kontrol kan omfatte flere transaktioner end dem, som vedrører regnskabsåret 2006. Resultaterne af kontrollen skal indberettes til Kommissionen senest den 1. januar 2009. Kommissionen vil så gennemgå dem og eventuelt beslutte at udelukke udgifter. Retten kan af denne grund ikke på dette grundlag skaffe sig sikkerhed for så vidt angår EUGFL-transaktionerne vedrørende regnskabsåret 2006.

(66)  Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 5.56.

(67)  Der bør defineres en egnet stikprøvemetode til skønsmæssig beregning af det samlede beløb for uregelmæssighederne (Rettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel«, punkt 48), og udgifternes lovlighed og formelle rigtighed bør kontrolleres på støttemodtagerniveau (Rettens udtalelse nr. 1/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik, punkt 24).

(68)  Indberettet til Kommissionen før 1999.

(69)  Kommissionens beslutning 2006/678/EF (EUT L 278 af 10.10.2006, s. 24).

(70)  165 sager, hvoraf de 157 vedrørte Italien.

(71)  I Kommissionens forordning (EF) nr. 1848/2006 (EUT L 355 af 15.12.2006, s. 56).

(72)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1848/2006.

(73)  Cocolaf: Det Rådgivende Udvalg til Koordinering af Bedrageribekæmpelse.

(74)  Stillingen pr. 14. november 2005.

(75)  50 % af de finansielle følger af, at uretmæssigt udbetalte beløb ikke inddrives, bæres af medlemsstaterne og 50 % af fællesskabsbudgettet, hvis beløbene ikke er blevet inddrevet senest fire år efter den første administrative eller retslige konstatering eller otte år efter, hvis inddrivelsen er genstand for søgsmål ved en national domstol. De fleste af de sager, der henvises til, er ikke omfattet af den beslutning om regnskabsafslutning, der blev vedtaget i april 2007, eftersom AGEA's regnskaber i Italien er blevet udskilt.

(76)  Specialkomitéen for Landbrug omfatter faste repræsentanter for medlemsstaterne; denne komité forbereder Rådets afgørelser om landbrugspolitiske spørgsmål.

(77)  Sidste dokumentreference 7763/06.

(78)  Anden rapport fra Kommissionen om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1469/95.

(79)  Cocobu: Budgetkontroludvalget.

(80)  Jf. punkt 5.25 til 5.27.

(81)  Det antal hektar, der skal tages i betragtning ved fastlæggelsen af betalingsrettigheder, er baseret på en algoritme, som ved hjælp automatisk behandling af GIS-data udleder olivenarealet ud fra oliventræernes placering.

BILAG 5.1

Udviklingen for så vidt angår centrale bemærkninger — Landbrug

| | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Bemærkninger | Kommissionens svar | Bemærkninger | Anbefalinger |
| IFKS | Arealstøtte | | | |
| Som i de foregående år var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner i nogle medlemsstater lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner (5.8). | Kommissionen har i forbindelse med sin revision konstateret, at telemåling i visse medlemsstater registreres som stikprøvekontrol, selv om landbrugerne inden for området er blevet udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. | | |
| Dyrepræmier | | | |
| Generelt er de nationale statistikker over dyrepræmier stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte (5.24). | Intet svar | | |
| Resultatet af Rettens undersøgelser af IFKS-kontrollen i Grækenland viser, at der ikke er sket nogen væsentlig forbedring siden sidste år (5.10). | Kommissionen fortsatte i 2005 sit skærpede revisionsprogram. I de tilfælde, hvor der er konstateret mangler, er de blevet fulgt op gennem procedurerne for regnskabsafslutning. De græske myndigheder har iværksat en handlingsplan for at tage højde for manglerne og sikre, at de vigtigste IFKS-komponenter styrkes og anvendes effektivt. I deres handlingsplan for, hvad der skal gennemføres i 2006, har de græske myndigheder indført en ny procedure, som ændrer landbrugsorganisationernes rolle. | For femte år i træk fremsætter generaldirektøren i sin erklæring et forbehold på grund af den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland. For så vidt angår 2006 har Kommissionen og Retten bekræftet, at de centrale kontroller fortsat ikke gennemføres (5.11). | |
| Enkeltbetalingsordningen | Ikke relevant | Ikke relevant | Det Forenede Kongerige tildelte betalingsrettigheder til jordejere, som lejede deres jord ud det meste af året (5.20).
  I strid med reglerne har nogle medlemsstater ladet bestemmelsen om konsolidering af betalingsrettigheder gælde for alle de tilfælde, hvor en landbruger i 2005 havde færre hektarer end betalingsrettigheder (5.23).
  Enkeltbetalingsordningen har haft en række sideeffekter: Der er blevet udbetalt støtte til jordejere og nye modtagere (5.28). I mange medlemsstater har »landbrugere« fået lov til at beholde en ekstrafortjeneste (5.29). Uhensigtsmæssige kriterier for støtte for investeringer har ført til, at der er blevet tildelt ekstra betalingsrettigheder på et tvivlsomt grundlag (5.34). | |
| Olivenolie | Den manglende ajourføring af GIS-data (den alfanumeriske database, det faktiske antal oliventræer, nye træer og produktionspotentialet) i alle medlemsstater viser efter Rettens opfattelse klart, at GIS stadig ikke kan betragtes som fuldt operationelt (5.25 og 5.26). | Kommissionen er klar over, at GIS for olivendyrkningen er mangelfuld, og den er ligesom Retten bekymret for reformens gennemførelse. | Under kontrolbesøgene i de største producentmedlemsstater, påvistes der generelle problemer med indvirkning på GIS' pålidelighed og nøjagtighed og dermed på den korrekte beregning af betalingsrettigheder under enkeltbetalingsordningen (5.84). | |
| Efterfølgende kontrol | Kommissionen kunne stadig ikke give udtømmende og sammenlignelige oplysninger om de transaktioner, der var kontrolleret (4045/89), og om beløbet for de regelstridige betalinger, der var konstateret og inddrevet. Den har foretaget regelændringer for at forbedre rapporteringen, men virkningerne af disse ændringer kendes ikke endnu (5.38). | Ifølge Kommissionen modtager den allerede tilstrækkeligt med oplysninger om de kontrollerede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder.
  Indberetningen er blevet yderligere styrket efter indførelsen af forordning (EF) nr. 40/2006, hvorved det er muligt at anslå antallet af uregelmæssigheder for alle udgiftskategorier. | Den enhed, der er ansvarlig for overensstemmelseskontrol i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, udførte ingen revision i relation til forordning (EØF) nr. 4045/89 (5.50) | |
| Som opfølgning på sit arbejde i 2003 (undersøgelse af Kommissionens overvågning af 4045/89-kontroller) aflagde Retten på ny besøg i syv medlemsstater for at vurdere, hvilke fremskridt der var sket. Rettens opfølgning viste, at den generelle kvalitet af de kontroller, der blev undersøgt, var blevet forbedret, men at der fortsat var svagheder i inddrivelsen af de uretmæssige betalinger, der blev afsløret ved kontrollerne, og at de planlagte kontroller efter udbetalingen af støtten ikke blev afsluttet til tiden. I to medlemsstater blev der stadig ikke foretaget det fastsatte minimum af kontroller (5.39). | Inddrivelsen af uretmæssige betalinger påhviler ikke dem, der udfører kontrollen efter udbetalingen, men de udbetalende organer. | Kommissionen ved stadig ikke, i hvor mange tilfælde de potentielle uregelmæssigheder, som oprindeligt blev indberettet i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89, har ført til, at de pågældende beløb er blevet inddrevet, eller hvorfor dette ikke er sket (5.52). | |
| Kommissionen har påbegyndt arbejdet med at vurdere omfanget af nogle medlemsstaters kontrolefterslæb (fremhævet af Retten i tidligere beretninger). De første resultater har bekræftet, at fire medlemsstater ikke har afsluttet det foreskrevne minimum af kontroller efter udbetalingen af støtten, men indtil videre er der ikke truffet korrigerende foranstaltninger (5.38). | Kommissionen har faktisk allerede vurderet omfanget af puklen. Der er taget skridt til at rette op på situationen, idet der er aflagt besøg i to medlemsstater, hvor puklen er særlig alvorlig. De to pågældende medlemsstater er blevet anmodet om at udarbejde handlingsplaner for, hvordan puklen skal afvikles.
  Handlingsplanerne, inklusive en klar opgørelse af antallet af endnu ikke gennemførte undersøgelser sammenholdt med de disponible ressourcer og oplysning om klare tidsfrister, skal forelægges Kommissionen, hvorefter der vil blive fulgt nøje op på gennemførelsen. | Der er fortsat et efterslæb i Tyskland, Italien og Spanien (5.53). | |
| Eksportrestitutioner | Kontrol af eksportrestitutioner: | | | |
| Der er endnu ikke truffet endelig beslutning om, om de svagheder, Kommissionen konstaterede under sin revision i medlemsstaterne i 2004, skal føre til en finansiel korrektion (5.34). | To undersøgelser er blevet afsluttet, uden at der er foretaget finansielle korrektioner (Polen, Litauen). Med hensyn til de øvrige undersøgelser af områder, hvor der er konstateret mangler, er der ved at blive foretaget en regnskabsafslutning. | Rettens egen revision af fysisk kontrol og ombytningskontrol har ført til, at der er udarbejdet en særberetning, særberetning nr. 4/2007 af 21. juni 2007.
  Retten har foretaget en undersøgelse, som viser, at oplysningerne om fysisk kontrol og ombytningskontrol ikke er pålidelige (5.55). | |
| Udvikling af landdistrikterne | Ved Rettens revision blev det konstateret, at der var en høj forekomst af fejl, fordi landbrugerne ikke opfyldte kravene, eller fordi de centrale støttebetingelser ikke blev kontrolleret af myndighederne (5.29). | Kommissionen vil nøje gennemgå de problemer, der påpeges af Retten, når den har modtaget medlemsstaternes svar. | For så vidt angår landbrugsmiljøforanstaltningerne konstaterer Retten fortsat, at der er en høj forekomst af fejl, fordi landbrugerne ikke opfylder deres forpligtelser, eller fordi myndighederne ikke kontrollerer, at de centrale betingelser for at kunne modtage støtte, er overholdt. (5.44). | |

2005

2006

Bemærkninger

Kommissionens svar

Bemærkninger

Anbefalinger

IFKS

Arealstøtte

Som i de foregående år var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner i nogle medlemsstater lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner (5.8).

Kommissionen har i forbindelse med sin revision konstateret, at telemåling i visse medlemsstater registreres som stikprøvekontrol, selv om landbrugerne inden for området er blevet udvalgt på grundlag af en risikoanalyse.

Dyrepræmier

Generelt er de nationale statistikker over dyrepræmier stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte (5.24).

Intet svar

Resultatet af Rettens undersøgelser af IFKS-kontrollen i Grækenland viser, at der ikke er sket nogen væsentlig forbedring siden sidste år (5.10).

Kommissionen fortsatte i 2005 sit skærpede revisionsprogram. I de tilfælde, hvor der er konstateret mangler, er de blevet fulgt op gennem procedurerne for regnskabsafslutning. De græske myndigheder har iværksat en handlingsplan for at tage højde for manglerne og sikre, at de vigtigste IFKS-komponenter styrkes og anvendes effektivt. I deres handlingsplan for, hvad der skal gennemføres i 2006, har de græske myndigheder indført en ny procedure, som ændrer landbrugsorganisationernes rolle.

For femte år i træk fremsætter generaldirektøren i sin erklæring et forbehold på grund af den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland. For så vidt angår 2006 har Kommissionen og Retten bekræftet, at de centrale kontroller fortsat ikke gennemføres (5.11).

Enkeltbetalingsordningen

Ikke relevant

Ikke relevant

Det Forenede Kongerige tildelte betalingsrettigheder til jordejere, som lejede deres jord ud det meste af året (5.20).

I strid med reglerne har nogle medlemsstater ladet bestemmelsen om konsolidering af betalingsrettigheder gælde for alle de tilfælde, hvor en landbruger i 2005 havde færre hektarer end betalingsrettigheder (5.23).

Enkeltbetalingsordningen har haft en række sideeffekter: Der er blevet udbetalt støtte til jordejere og nye modtagere (5.28). I mange medlemsstater har »landbrugere« fået lov til at beholde en ekstrafortjeneste (5.29). Uhensigtsmæssige kriterier for støtte for investeringer har ført til, at der er blevet tildelt ekstra betalingsrettigheder på et tvivlsomt grundlag (5.34).

Olivenolie

Den manglende ajourføring af GIS-data (den alfanumeriske database, det faktiske antal oliventræer, nye træer og produktionspotentialet) i alle medlemsstater viser efter Rettens opfattelse klart, at GIS stadig ikke kan betragtes som fuldt operationelt (5.25 og 5.26).

Kommissionen er klar over, at GIS for olivendyrkningen er mangelfuld, og den er ligesom Retten bekymret for reformens gennemførelse.

Under kontrolbesøgene i de største producentmedlemsstater, påvistes der generelle problemer med indvirkning på GIS' pålidelighed og nøjagtighed og dermed på den korrekte beregning af betalingsrettigheder under enkeltbetalingsordningen (5.84).

Efterfølgende kontrol

Kommissionen kunne stadig ikke give udtømmende og sammenlignelige oplysninger om de transaktioner, der var kontrolleret (4045/89), og om beløbet for de regelstridige betalinger, der var konstateret og inddrevet. Den har foretaget regelændringer for at forbedre rapporteringen, men virkningerne af disse ændringer kendes ikke endnu (5.38).

Ifølge Kommissionen modtager den allerede tilstrækkeligt med oplysninger om de kontrollerede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder.

Indberetningen er blevet yderligere styrket efter indførelsen af forordning (EF) nr. 40/2006, hvorved det er muligt at anslå antallet af uregelmæssigheder for alle udgiftskategorier.

Den enhed, der er ansvarlig for overensstemmelseskontrol i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, udførte ingen revision i relation til forordning (EØF) nr. 4045/89 (5.50)

Som opfølgning på sit arbejde i 2003 (undersøgelse af Kommissionens overvågning af 4045/89-kontroller) aflagde Retten på ny besøg i syv medlemsstater for at vurdere, hvilke fremskridt der var sket. Rettens opfølgning viste, at den generelle kvalitet af de kontroller, der blev undersøgt, var blevet forbedret, men at der fortsat var svagheder i inddrivelsen af de uretmæssige betalinger, der blev afsløret ved kontrollerne, og at de planlagte kontroller efter udbetalingen af støtten ikke blev afsluttet til tiden. I to medlemsstater blev der stadig ikke foretaget det fastsatte minimum af kontroller (5.39).

Inddrivelsen af uretmæssige betalinger påhviler ikke dem, der udfører kontrollen efter udbetalingen, men de udbetalende organer.

Kommissionen ved stadig ikke, i hvor mange tilfælde de potentielle uregelmæssigheder, som oprindeligt blev indberettet i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89, har ført til, at de pågældende beløb er blevet inddrevet, eller hvorfor dette ikke er sket (5.52).

Kommissionen har påbegyndt arbejdet med at vurdere omfanget af nogle medlemsstaters kontrolefterslæb (fremhævet af Retten i tidligere beretninger). De første resultater har bekræftet, at fire medlemsstater ikke har afsluttet det foreskrevne minimum af kontroller efter udbetalingen af støtten, men indtil videre er der ikke truffet korrigerende foranstaltninger (5.38).

Kommissionen har faktisk allerede vurderet omfanget af puklen. Der er taget skridt til at rette op på situationen, idet der er aflagt besøg i to medlemsstater, hvor puklen er særlig alvorlig. De to pågældende medlemsstater er blevet anmodet om at udarbejde handlingsplaner for, hvordan puklen skal afvikles.

Handlingsplanerne, inklusive en klar opgørelse af antallet af endnu ikke gennemførte undersøgelser sammenholdt med de disponible ressourcer og oplysning om klare tidsfrister, skal forelægges Kommissionen, hvorefter der vil blive fulgt nøje op på gennemførelsen.

Der er fortsat et efterslæb i Tyskland, Italien og Spanien (5.53).

Eksportrestitutioner

Kontrol af eksportrestitutioner:

Der er endnu ikke truffet endelig beslutning om, om de svagheder, Kommissionen konstaterede under sin revision i medlemsstaterne i 2004, skal føre til en finansiel korrektion (5.34).

To undersøgelser er blevet afsluttet, uden at der er foretaget finansielle korrektioner (Polen, Litauen). Med hensyn til de øvrige undersøgelser af områder, hvor der er konstateret mangler, er der ved at blive foretaget en regnskabsafslutning.

Rettens egen revision af fysisk kontrol og ombytningskontrol har ført til, at der er udarbejdet en særberetning, særberetning nr. 4/2007 af 21. juni 2007.

Retten har foretaget en undersøgelse, som viser, at oplysningerne om fysisk kontrol og ombytningskontrol ikke er pålidelige (5.55).

Udvikling af landdistrikterne

Ved Rettens revision blev det konstateret, at der var en høj forekomst af fejl, fordi landbrugerne ikke opfyldte kravene, eller fordi de centrale støttebetingelser ikke blev kontrolleret af myndighederne (5.29).

Kommissionen vil nøje gennemgå de problemer, der påpeges af Retten, når den har modtaget medlemsstaternes svar.

For så vidt angår landbrugsmiljøforanstaltningerne konstaterer Retten fortsat, at der er en høj forekomst af fejl, fordi landbrugerne ikke opfylder deres forpligtelser, eller fordi myndighederne ikke kontrollerer, at de centrale betingelser for at kunne modtage støtte, er overholdt. (5.44).

BILAG 5.2

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne — enkeltbetalingsordningen — forvaltet under IFKS (1)

| Central intern kontrol |
| --- |
| Medlemsstat | Administrative procedurer og kontrolprocedurer til sikring af korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse af transaktioner til kontrol | Kontrolmetode, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Udarbejdelse af statistikker om kontroller og resultater og statistikkernes pålidelighed |
| Østrig | 3/4/5 | | | |
| Belgien (Vallonien) | 3/4/14 | | | |
| Tyskland (Brandenburg) | 1/2/3 | | | |
| Italien | 3/12 | | 9/13 | 6 |
| Irland | 1/3/5 | 8 | 9/10 | 7 |
| Wales | 1/3/5/11 | | | |

Central intern kontrol

Medlemsstat

Administrative procedurer og kontrolprocedurer til sikring af korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse af transaktioner til kontrol

Kontrolmetode, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Udarbejdelse af statistikker om kontroller og resultater og statistikkernes pålidelighed

Østrig

3/4/5

Belgien (Vallonien)

3/4/14

Tyskland (Brandenburg)

1/2/3

Italien

3/12

9/13

6

Irland

1/3/5

8

9/10

7

Wales

1/3/5/11

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvist tilfredsstillende |
| | Ikke tilfredsstillende |

Tilfredsstillende

Delvist tilfredsstillende

Ikke tilfredsstillende

| 1 | Procedurerne for registrering af ansøgninger giver ikke tilstrækkeligt bevis for den faktiske modtagelsesdato, og/eller de er ikke blevet kontrolleret godt nok. |
| --- | --- |
| 2 | Den database, der anvendes til administrativ krydskontrol og beregning af betalingerne fodres kun med data om referenceparceller ved begyndelsen af ansøgningsåret. Ændringer af referenceparcellerne i løbet af ansøgningsåret overføres ikke til databasen, før betalingerne foretages. |
| 3 | Ukorrekte beregninger af betalinger, hvor det fastlagte areal ikke er stort nok til at kunne dække alle de anmeldte rettigheder. |
| 4 | Ingen eller utilstrækkelig administrativ krydskontrol af, om det anmeldte areal til udtagning opfylder de fastsatte betingelser. |
| 5 | Der er systematisk blevet bevilget konsolidering i andre tilfælde end dem, der er omhandlet i EU-lovgivningen, hvilket har ført til uretmæssige betalinger (i Østrig var 5 570 betalingsrettigheder, i Wales 4 552 betalingsrettigheder og i Irland mere end 150 000 betalingsrettigheder genstand for uretmæssig konsolidering). |
| 6 | Mindre afvigelser mellem de statistikker, der var indberettet til Kommissionen, og de tilgrundliggende data, som revisorerne fik tilsendt, og væsentlige forsinkelser i forbindelse med fremsendelsen af statistikker til Kommissionen. |
| 7 | Væsentlige afvigelser mellem de statistikker, der var indberettet til Kommissionen, og de tilgrundliggende data, som revisorerne fik tilsendt, og væsentlige forsinkelser i forbindelse med fremsendelse af statistikker til Kommissionen. |
| 8 | Udvælgelse af kontroller (produktionsåret 2005/06) var baseret på forældede applikationsdata (produktionsåret 2004/05). |
| 9 | Svagheder i forbindelse med kvalitetskontrol og/eller uddannelsessystemet. |
| 10 | Fratræk for ikke-støtteberettigede arealer nedsættes systematisk med en opmålingstolerance på 5 %. |
| 11 | Forskellige landbrugere kan ansøge om støtte til den samme mark under forskellige EU-støtteordninger. |
| 12 | I nogle tilfælde kan markidentifikationssystemet ikke bruges til at finde frem til markens beliggenhed inden for referenceparcellen. De nationale instrukser gør det muligt at udvide det støtteberettigede areal af referenceparcellen med en tolerance på op til 5 % eller 0,5 ha. |
| 13 | Når en mark omfatter to eller flere matrikler, udføres målingerne særskilt, og tolerancerne anvendes på hver enkelt matrikel og ikke på marken som helhed. Det betyder, at den tolerancemargen, der anvendes, ikke er korrekt. |
| 14 | Markidentifikationssystemet opdateres ikke med de matrikeloplysninger, myndighederne ligger inde med om marker, der tilplantes med skov. |

1

Procedurerne for registrering af ansøgninger giver ikke tilstrækkeligt bevis for den faktiske modtagelsesdato, og/eller de er ikke blevet kontrolleret godt nok.

2

Den database, der anvendes til administrativ krydskontrol og beregning af betalingerne fodres kun med data om referenceparceller ved begyndelsen af ansøgningsåret. Ændringer af referenceparcellerne i løbet af ansøgningsåret overføres ikke til databasen, før betalingerne foretages.

3

Ukorrekte beregninger af betalinger, hvor det fastlagte areal ikke er stort nok til at kunne dække alle de anmeldte rettigheder.

4

Ingen eller utilstrækkelig administrativ krydskontrol af, om det anmeldte areal til udtagning opfylder de fastsatte betingelser.

5

Der er systematisk blevet bevilget konsolidering i andre tilfælde end dem, der er omhandlet i EU-lovgivningen, hvilket har ført til uretmæssige betalinger (i Østrig var 5 570 betalingsrettigheder, i Wales 4 552 betalingsrettigheder og i Irland mere end 150 000 betalingsrettigheder genstand for uretmæssig konsolidering).

6

Mindre afvigelser mellem de statistikker, der var indberettet til Kommissionen, og de tilgrundliggende data, som revisorerne fik tilsendt, og væsentlige forsinkelser i forbindelse med fremsendelsen af statistikker til Kommissionen.

7

Væsentlige afvigelser mellem de statistikker, der var indberettet til Kommissionen, og de tilgrundliggende data, som revisorerne fik tilsendt, og væsentlige forsinkelser i forbindelse med fremsendelse af statistikker til Kommissionen.

8

Udvælgelse af kontroller (produktionsåret 2005/06) var baseret på forældede applikationsdata (produktionsåret 2004/05).

9

Svagheder i forbindelse med kvalitetskontrol og/eller uddannelsessystemet.

10

Fratræk for ikke-støtteberettigede arealer nedsættes systematisk med en opmålingstolerance på 5 %.

11

Forskellige landbrugere kan ansøge om støtte til den samme mark under forskellige EU-støtteordninger.

12

I nogle tilfælde kan markidentifikationssystemet ikke bruges til at finde frem til markens beliggenhed inden for referenceparcellen. De nationale instrukser gør det muligt at udvide det støtteberettigede areal af referenceparcellen med en tolerance på op til 5 % eller 0,5 ha.

13

Når en mark omfatter to eller flere matrikler, udføres målingerne særskilt, og tolerancerne anvendes på hver enkelt matrikel og ikke på marken som helhed. Det betyder, at den tolerancemargen, der anvendes, ikke er korrekt.

14

Markidentifikationssystemet opdateres ikke med de matrikeloplysninger, myndighederne ligger inde med om marker, der tilplantes med skov.

---

(1)  Aspekter af relevans for krydsoverensstemmelse er ikke medtaget.

KAPITEL 6

Strukturpolitikker

INDHOLD

| 6.1 | Indledning |
| --- | --- |

6.1

| 6.2-6.36 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

6.2-6.36

| 6.2-6.24 | Strukturpolitikkernes særlige karakteristika |
| --- | --- |

6.2-6.24

| 6.2 | Strukturpolitikkernes formål og mål |
| --- | --- |

6.2

| 6.3-6.8 | Instrumenter til finansiering af strukturpolitikker |
| --- | --- |

6.3-6.8

| 6.9-6.11 | Fællesskabsstøtten til strukturpolitikker — omfang og form |
| --- | --- |

6.9-6.11

| 6.12-6.15 | Fejl ved medfinansieringen af projekter under strukturpolitikkerne |
| --- | --- |

6.12-6.15

| 6.16-6.24 | Kontrol af projekter under strukturpolitikkerne |
| --- | --- |

6.16-6.24

| 6.25 | Rettens revision |
| --- | --- |

6.25

| 6.26-6.31 | De vigtigste revisionsresultater vedrørende den formelle rigtighed af Fællesskabets udgifter til strukturpolitikker |
| --- | --- |

6.26-6.31

| 6.32-6.35 | De vigtigste revisionsresultater vedrørende kontrolsystemerne i medlemsstaterne |
| --- | --- |

6.32-6.35

| 6.36 | De vigtigste revisionsresultater vedrørende Kommissionens revisionsaktivitet |
| --- | --- |

6.36

| 6.37-6.45 | Konklusion og anbefalinger |
| --- | --- |

6.37-6.45

| 6.37-6.39 | Konklusion |
| --- | --- |

6.37-6.39

| 6.40-6.45 | Anbefalinger |
| --- | --- |

6.40-6.45

| 6.46 | Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning |
| --- | --- |

6.46

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | EU gennemfører en række strukturpolitikker, som har til formål at mindske de udviklingsmæssige forskelle mellem regionerne. I programmeringsperioden 2000-2006 tegnede disse politikker sig for ca. en tredjedel af Fællesskabets samlede budget, og de er dermed den næststørste budgetpost. I den nye programmeringsperiode, der går fra 2007 til 2013, vil strukturpolitikkerne fortsat være blandt Den Europæiske Unions vigtigste politikker. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1.

EU gennemfører en række strukturpolitikker, som har til formål at mindske de udviklingsmæssige forskelle mellem regionerne. I programmeringsperioden 2000-2006 tegnede disse politikker sig for ca. en tredjedel af Fællesskabets samlede budget, og de er dermed den næststørste budgetpost. I den nye programmeringsperiode, der går fra 2007 til 2013, vil strukturpolitikkerne fortsat være blandt Den Europæiske Unions vigtigste politikker.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Strukturpolitikkernes særlige karakteristika

Strukturpolitikkernes formål og mål

| 6.2. | I programmeringsperiodenn 2000-2006 var strukturpolitikkerne rettet mod: |
| --- | --- |

6.2.

I programmeringsperiodenn 2000-2006 var strukturpolitikkerne rettet mod:

| — | strukturtilpasning i regioner med udviklingsefterslæb (mål 1) |
| --- | --- |

—

strukturtilpasning i regioner med udviklingsefterslæb (mål 1)

| — | økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer (mål 2) |
| --- | --- |

—

økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer (mål 2)

| — | modernisering af uddannelses- og beskæftigelsessystemer (mål 3) |
| --- | --- |

—

modernisering af uddannelses- og beskæftigelsessystemer (mål 3)

| — | tværregionalt samarbejde i Den Europæiske Union (fællesskabsinitiativet Interreg III) |
| --- | --- |

—

tværregionalt samarbejde i Den Europæiske Union (fællesskabsinitiativet Interreg III)

| — | revitalisering af kriseramte byer og bykvarterer (fællesskabsinitiativet Urban II) |
| --- | --- |

—

revitalisering af kriseramte byer og bykvarterer (fællesskabsinitiativet Urban II)

| — | bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet (fællesskabsinitiativet Equal) |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet (fællesskabsinitiativet Equal)

| — | udvikling af landdistrikterne (fællesskabsinitiativet Leader+) |
| --- | --- |

—

udvikling af landdistrikterne (fællesskabsinitiativet Leader+)

| — | forbedring af miljø og transportinfrastruktur i de mindst udviklede medlemsstater, og |
| --- | --- |

—

forbedring af miljø og transportinfrastruktur i de mindst udviklede medlemsstater, og

| — | eksperimentelle regionale programmer (innovative aktioner). |
| --- | --- |

—

eksperimentelle regionale programmer (innovative aktioner).

Instrumenter til finansiering af strukturpolitikker

| 6.3. | Fællesskabsfinansieringen af strukturpolitikkerne har form af medfinansiering, som modsvares af national finansiering. Det Europæiske Fællesskab finansierer strukturpolitikkerne med bevillinger fra sit budget, som opføres under en række fonde: strukturfondene og Samhørighedsfonden. Der er fire strukturfonde: |
| --- | --- |

6.3.

Fællesskabsfinansieringen af strukturpolitikkerne har form af medfinansiering, som modsvares af national finansiering. Det Europæiske Fællesskab finansierer strukturpolitikkerne med bevillinger fra sit budget, som opføres under en række fonde: strukturfondene og Samhørighedsfonden. Der er fire strukturfonde:

| — | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

| — | Den Europæiske Socialfond (ESF) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Socialfond (ESF)

| — | Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen)

| — | Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). |
| --- | --- |

—

Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF).

| 6.4. | EFRU yder støtte til foranstaltninger under mål 1 og 2 ved at medfinansiere investeringer i infrastruktur, jobskabelse og -bevarelse, lokale initiativer og små og mellemstore virksomheders aktiviteter. Fonden yder også støtte til fællesskabsinitiativerne Interreg III og Urban II. |
| --- | --- |

6.4.

EFRU yder støtte til foranstaltninger under mål 1 og 2 ved at medfinansiere investeringer i infrastruktur, jobskabelse og -bevarelse, lokale initiativer og små og mellemstore virksomheders aktiviteter. Fonden yder også støtte til fællesskabsinitiativerne Interreg III og Urban II.

| 6.5. | ESF yder støtte til foranstaltninger under mål 1, 2 og 3 ved at yde finansiel støtte til bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer og fremme af integrationen på arbejdsmarkedet. Fonden yder også støtte til fællesskabsinitiativet Equal. |
| --- | --- |

6.5.

ESF yder støtte til foranstaltninger under mål 1, 2 og 3 ved at yde finansiel støtte til bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer og fremme af integrationen på arbejdsmarkedet. Fonden yder også støtte til fællesskabsinitiativet Equal.

| 6.6. | EUGFL, Udviklingssektionen yder støtte til foranstaltninger under mål 1 ved at medfinansiere udvikling af landdistrikter og modernisering af landbrugsstrukturer. Den yder også støtte til fællesskabsinitiativet Leader+. |
| --- | --- |

6.6.

EUGFL, Udviklingssektionen yder støtte til foranstaltninger under mål 1 ved at medfinansiere udvikling af landdistrikter og modernisering af landbrugsstrukturer. Den yder også støtte til fællesskabsinitiativet Leader+.

| 6.7. | FIUF yder støtte til foranstaltninger under mål 1 ved at medfinansiere foranstaltninger, som styrker fiskerisektorens konkurrenceevne med henblik på at fremme udviklingen i områder, der er afhængige af fiskeri. |
| --- | --- |

6.7.

FIUF yder støtte til foranstaltninger under mål 1 ved at medfinansiere foranstaltninger, som styrker fiskerisektorens konkurrenceevne med henblik på at fremme udviklingen i områder, der er afhængige af fiskeri.

| 6.8. | Samhørighedsfonden yder støtte til forbedring af miljøet og transportinfrastrukturer i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i Unionen. |
| --- | --- |

6.8.

Samhørighedsfonden yder støtte til forbedring af miljøet og transportinfrastrukturer i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i Unionen.

Fællesskabsstøtten til strukturpolitikker — omfang og form

| 6.9. | I 2006 androg fællesskabstøtten til strukturpolitikker i alt 32,4 milliarder euro. Ca. 85 % af dette beløb blev anvendt til mål 1, 2 og 3, jf.
  figur 6.1
  . |
| --- | --- |

6.9.

I 2006 androg fællesskabstøtten til strukturpolitikker i alt 32,4 milliarder euro. Ca. 85 % af dette beløb blev anvendt til mål 1, 2 og 3, jf.
  figur 6.1
  .

Image

| 6.10. | Den enhed, der finansieres under strukturpolitikkerne, er et projekt. Under strukturfondene finansieres et projekt inden for rammerne af et operationelt program. I finansieringsperioden 2000-2006 var der 545 operationelle programmer. De varierede i størrelse fra under 500 000 euro til over 8 milliarder euro. Projektudgifterne inden for disse programmer varierede fra nogle få hundrede euro i støtte til en enkelt støttemodtager til op til hundreder af millioner euro til et større infrastrukturprojekt. Under Samhørighedsfonden gennemføres der ikke operationelle programmer, kun projekter. I perioden 2000-2006 var der 1 094 samhørighedsfondsprojekter, som varierede i størrelse fra 50 000 euro til over 1 milliard euro. |
| --- | --- |

6.10.

Den enhed, der finansieres under strukturpolitikkerne, er et projekt. Under strukturfondene finansieres et projekt inden for rammerne af et operationelt program. I finansieringsperioden 2000-2006 var der 545 operationelle programmer. De varierede i størrelse fra under 500 000 euro til over 8 milliarder euro. Projektudgifterne inden for disse programmer varierede fra nogle få hundrede euro i støtte til en enkelt støttemodtager til op til hundreder af millioner euro til et større infrastrukturprojekt. Under Samhørighedsfonden gennemføres der ikke operationelle programmer, kun projekter. I perioden 2000-2006 var der 1 094 samhørighedsfondsprojekter, som varierede i størrelse fra 50 000 euro til over 1 milliard euro.

| 6.11. | Medfinansieringen af et strukturfonds- eller samhørighedsfondsprojekt ydes normalt i form af godtgørelse af omkostningerne til projektet. Projektomkostningerne godtgøres på grundlag af en udgiftsanmeldelse, som udarbejdes af projektlederen (1). En projektleder indgiver normalt flere foreløbige udgiftsanmeldelser og en endelig anmeldelse ved projektets afslutning. |
| --- | --- |

6.11.

Medfinansieringen af et strukturfonds- eller samhørighedsfondsprojekt ydes normalt i form af godtgørelse af omkostningerne til projektet. Projektomkostningerne godtgøres på grundlag af en udgiftsanmeldelse, som udarbejdes af projektlederen (1). En projektleder indgiver normalt flere foreløbige udgiftsanmeldelser og en endelig anmeldelse ved projektets afslutning.

| 6.11. | Kommissionens medfinansiering fra strukturfondene sker på programniveau og ved godtgørelse af de samlede udgiftsoversigter, der normalt indgives tre gange om året. |
| --- | --- |

6.11.

Kommissionens medfinansiering fra strukturfondene sker på programniveau og ved godtgørelse af de samlede udgiftsoversigter, der normalt indgives tre gange om året.

Fejl ved medfinansieringen af projekter under strukturpolitikkerne

| 6.12. | Der er en stor risiko for, at udgifterne til strukturpolitikkerne ikke anmeldes korrekt og dermed ikke godtgøres korrekt. Inden for rammerne af denne beretning betyder ukorrekt godtgørelse, at støttemodtageren har fået godtgjort et for stort beløb. Det kan skyldes: |
| --- | --- |

6.12.

Der er en stor risiko for, at udgifterne til strukturpolitikkerne ikke anmeldes korrekt og dermed ikke godtgøres korrekt. Inden for rammerne af denne beretning betyder ukorrekt godtgørelse, at støttemodtageren har fået godtgjort et for stort beløb. Det kan skyldes:

| — | en støtteberettigelsesfejl |
| --- | --- |

—

en støtteberettigelsesfejl

| — | en dokumentationsfejl |
| --- | --- |

—

en dokumentationsfejl

| — | en nøjagtighedsfejl, eller |
| --- | --- |

—

en nøjagtighedsfejl, eller

| — | en flerfaktorfejl. |
| --- | --- |

—

en flerfaktorfejl.

| 6.12. | Den iboende risiko er stor bl.a. på grund af decentraliseringen af forvaltningen til regionale og lokale organer i medlemsstaterne og det store antal støttemodtagere. Hvis kontrollen af forvaltningen på første niveau og attesteringen fungerer godt, kan denne risiko imødegås. |
| --- | --- |

6.12.

Den iboende risiko er stor bl.a. på grund af decentraliseringen af forvaltningen til regionale og lokale organer i medlemsstaterne og det store antal støttemodtagere. Hvis kontrollen af forvaltningen på første niveau og attesteringen fungerer godt, kan denne risiko imødegås.

| 6.13. | Som navnet antyder, betyder en støtteberettigelsesfejl, at udgifterne ikke er godtgjort i overensstemmelse med støtteberettigelsesreglerne. Det fastsættes detaljeret i forordningerne, hvilke udgifter der er berettigede til godtgørelse fra de forskellige fonde. En dokumentationsfejl forekommer, når der er godtgjort udgifter, som ikke er underbygget af en faktura eller et andet dokument med tilsvarende beviskraft. En nøjagtighedsfejl foreligger, når udgifter godtgøres med et forkert beløb. En flerfaktorfejl er en kombination af fejl, for eksempel en kombination af en støtteberettigelsesfejl og en nøjagtighedsfejl. |
| --- | --- |

6.13.

Som navnet antyder, betyder en støtteberettigelsesfejl, at udgifterne ikke er godtgjort i overensstemmelse med støtteberettigelsesreglerne. Det fastsættes detaljeret i forordningerne, hvilke udgifter der er berettigede til godtgørelse fra de forskellige fonde. En dokumentationsfejl forekommer, når der er godtgjort udgifter, som ikke er underbygget af en faktura eller et andet dokument med tilsvarende beviskraft. En nøjagtighedsfejl foreligger, når udgifter godtgøres med et forkert beløb. En flerfaktorfejl er en kombination af fejl, for eksempel en kombination af en støtteberettigelsesfejl og en nøjagtighedsfejl.

| 6.14. | Et projekt kan også være berørt af overensstemmelsesfejl. Der er primært tale om fejl i forbindelse med indgåelse af aftaler og manglende overholdelse af kravene om offentlig omtale. For de fleste overensstemmelsesfejls vedkommende er indvirkningen på godtgørelsen af projektomkostninger ikke fastsat i forordningerne. |
| --- | --- |

6.14.

Et projekt kan også være berørt af overensstemmelsesfejl. Der er primært tale om fejl i forbindelse med indgåelse af aftaler og manglende overholdelse af kravene om offentlig omtale. For de fleste overensstemmelsesfejls vedkommende er indvirkningen på godtgørelsen af projektomkostninger ikke fastsat i forordningerne.

| 6.15. | Retten mener imidlertid, at visse overensstemmelsesfejl bør resultere i, at udgifterne ikke kan betragtes som godtgørelsesberettigede. Retten mener for eksempel ikke, at et projekt, som skulle have været tildelt en kontrahent på grundlag af en udbudsprocedure, men ikke blev det, kan anses for støtteberettiget, og Retten betragter derfor godtgørelse af udgifterne til et sådant projekt som en støtteberettigelsesfejl. Det samme gør sig gældende, hvis en udbudsprocedure er gennemført på en sådan måde, at den ikke var gyldig. Hvis det kun er en del af udbudsproceduren, der ikke er gyldig, forsøger Retten i sin vurdering af støtteberettigelsesfejlen at anvende proportionalitetsreglen. |
| --- | --- |

6.15.

Retten mener imidlertid, at visse overensstemmelsesfejl bør resultere i, at udgifterne ikke kan betragtes som godtgørelsesberettigede. Retten mener for eksempel ikke, at et projekt, som skulle have været tildelt en kontrahent på grundlag af en udbudsprocedure, men ikke blev det, kan anses for støtteberettiget, og Retten betragter derfor godtgørelse af udgifterne til et sådant projekt som en støtteberettigelsesfejl. Det samme gør sig gældende, hvis en udbudsprocedure er gennemført på en sådan måde, at den ikke var gyldig. Hvis det kun er en del af udbudsproceduren, der ikke er gyldig, forsøger Retten i sin vurdering af støtteberettigelsesfejlen at anvende proportionalitetsreglen.

| 6.15. | Det er også Kommissionens opfattelse, at hvis der ikke har været anvendt en udbudsprocedure, som ifølge Kommissionens regler for offentlige udbud skulle have været anvendt, kan det betyde, at et projekt ikke er støtteberettiget eller kun er delvis støtteberettiget. Kommissionen anvender i dette og andre tilfælde af brud på reglerne for offentlige udbud finansielle korrektioner baseret på retningslinjer, der indeholder en skala, som tager hensyn til overtrædelsens alvor. |
| --- | --- |

6.15.

Det er også Kommissionens opfattelse, at hvis der ikke har været anvendt en udbudsprocedure, som ifølge Kommissionens regler for offentlige udbud skulle have været anvendt, kan det betyde, at et projekt ikke er støtteberettiget eller kun er delvis støtteberettiget. Kommissionen anvender i dette og andre tilfælde af brud på reglerne for offentlige udbud finansielle korrektioner baseret på retningslinjer, der indeholder en skala, som tager hensyn til overtrædelsens alvor.

Kontrol af projekter under strukturpolitikkerne

| 6.16. | Kontrollen af projekter under strukturpolitikkerne foretages på to niveauer. Det første er kontrolsystemet i medlemsstaten. Det har til formål at forebygge ukorrekte godtgørelser af projektomkostninger og andre uregelmæssigheder. Det andet niveau er Kommissionens tilsyn. Det har til formål at mindske risikoen for kontrolsvagheder i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.16.

Kontrollen af projekter under strukturpolitikkerne foretages på to niveauer. Det første er kontrolsystemet i medlemsstaten. Det har til formål at forebygge ukorrekte godtgørelser af projektomkostninger og andre uregelmæssigheder. Det andet niveau er Kommissionens tilsyn. Det har til formål at mindske risikoen for kontrolsvagheder i medlemsstaterne.

| 6.16. | Medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer på et flerårigt grundlag. De skal sikre attestering af regulære udgifter over for Kommissionen, men også sørge for fortsat efterfølgende revision, og for at der udarbejdes en erklæring om afslutning. |
| --- | --- |

6.16.

Medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer på et flerårigt grundlag. De skal sikre attestering af regulære udgifter over for Kommissionen, men også sørge for fortsat efterfølgende revision, og for at der udarbejdes en erklæring om afslutning.

Kommissionens tilsyn er baseret på forvaltnings- og revisionsaktiviteter, som også foretages på et flerårigt grundlag.

| 6.17. | Kontrolsystemet i medlemsstaten omfatter fire centrale kontrolfunktioner. De skal defineres klart og varetages af uafhængige organer (princippet om adskillelse af funktioner), jf.
  figur 6.2
  . Medlemsstatens kontrolsystem skal sikre, at der opbevares bilag, som gør det muligt at afstemme de udgiftsanmeldelser, der sendes til Kommissionen, med projektregnskaberne og projektdokumentationen (kravet om revisionsspor). |
| --- | --- |

6.17.

Kontrolsystemet i medlemsstaten omfatter fire centrale kontrolfunktioner. De skal defineres klart og varetages af uafhængige organer (princippet om adskillelse af funktioner), jf.
  figur 6.2
  . Medlemsstatens kontrolsystem skal sikre, at der opbevares bilag, som gør det muligt at afstemme de udgiftsanmeldelser, der sendes til Kommissionen, med projektregnskaberne og projektdokumentationen (kravet om revisionsspor).

| 6.17. | Ud over den efterfølgende stikprøvekontrol, der er anført i figur 6.2, skal revisionsorganerne også foretage systemrevisioner. |
| --- | --- |

6.17.

Ud over den efterfølgende stikprøvekontrol, der er anført i figur 6.2, skal revisionsorganerne også foretage systemrevisioner.

Image

| 6.18. | Kontrolfunktionerne og de ansvarlige kontrolorganer (jf. figuren ovenfor) er blevet etableret på mange forskellige måder i medlemsstaterne. Kontrolorganerne er normalt placeret i statsadministrationen. I nogle medlemsstater varetages kontrolfunktionen på nationalt plan (centraliseret kontrol). I andre medlemsstater er kontrolfunktionen via formidlende organer delegeret til en regional eller lokal enhed eller til en sektorspecifik enhed (decentraliseret kontrol) (2). |
| --- | --- |

6.18.

Kontrolfunktionerne og de ansvarlige kontrolorganer (jf. figuren ovenfor) er blevet etableret på mange forskellige måder i medlemsstaterne. Kontrolorganerne er normalt placeret i statsadministrationen. I nogle medlemsstater varetages kontrolfunktionen på nationalt plan (centraliseret kontrol). I andre medlemsstater er kontrolfunktionen via formidlende organer delegeret til en regional eller lokal enhed eller til en sektorspecifik enhed (decentraliseret kontrol) (2).

| 6.19. | Retten klassificerer den centrale kontrol efter følgende skala: |
| --- | --- |

6.19.

Retten klassificerer den centrale kontrol efter følgende skala:

| — | tilfredsstillende |
| --- | --- |

—

tilfredsstillende

| — | delvis tilfredsstillende |
| --- | --- |

—

delvis tilfredsstillende

| — | utilfredsstillende. |
| --- | --- |

—

utilfredsstillende.

| 6.20. | Et mønster i klassifikationen af de centrale kontroller giver en formodning om, hvor sandsynligt det er, at det tilsvarende kontrolsystem afslører og forebygger en fejl. Eftersom sandsynligheden for at afsløre og forebygge en fejl er en måde at måle kontrollens effektivitet på, anvender Retten klassifikationen af de centrale kontroller til at kategorisere et kontrolsystem som: |
| --- | --- |

6.20.

Et mønster i klassifikationen af de centrale kontroller giver en formodning om, hvor sandsynligt det er, at det tilsvarende kontrolsystem afslører og forebygger en fejl. Eftersom sandsynligheden for at afsløre og forebygge en fejl er en måde at måle kontrollens effektivitet på, anvender Retten klassifikationen af de centrale kontroller til at kategorisere et kontrolsystem som:

| — | effektivt |
| --- | --- |

—

effektivt

| — | moderat effektivt, eller |
| --- | --- |

—

moderat effektivt, eller

| — | ineffektivt. |
| --- | --- |

—

ineffektivt.

| 6.21. | Som anført ovenfor er det andet niveau af kontrol med projekter under strukturpolitikkerne Kommissionens tilsyn. Det omfatter navnlig revision og finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.21.

Som anført ovenfor er det andet niveau af kontrol med projekter under strukturpolitikkerne Kommissionens tilsyn. Det omfatter navnlig revision og finansielle korrektioner.

| 6.21. | Kommissionens tilsyn omfatter ud over revision, som kan medføre finansielle korrektioner, koordinering med nationale revisionsorganer, udarbejdelse af retningslinjer, årlige møder med forvaltningsmyndigheder og revisionsorganer baseret på årlige gennemførelses- og kontrolrapporter, løbende tilsyn med programmer (deltagelse i overvågningsudvalg, ad hoc-møder, osv.) og andre opgaver, som er påkrævet ifølge interne kontrolstandarder. |
| --- | --- |

6.21.

Kommissionens tilsyn omfatter ud over revision, som kan medføre finansielle korrektioner, koordinering med nationale revisionsorganer, udarbejdelse af retningslinjer, årlige møder med forvaltningsmyndigheder og revisionsorganer baseret på årlige gennemførelses- og kontrolrapporter, løbende tilsyn med programmer (deltagelse i overvågningsudvalg, ad hoc-møder, osv.) og andre opgaver, som er påkrævet ifølge interne kontrolstandarder.

| 6.22. | Kommissionens revision kan være et effektivt tilsynsinstrument: |
| --- | --- |

6.22.

Kommissionens revision kan være et effektivt tilsynsinstrument:

| — | hvis den er baseret på en vurdering af risikoen for mangler i en medlemsstats kontrolsystem |
| --- | --- |

—

hvis den er baseret på en vurdering af risikoen for mangler i en medlemsstats kontrolsystem

| — | hvis den giver et operationelt anvendeligt resultat, dvs. hvis den enten giver et solidt grundlag for korrigerende foranstaltninger eller rimelig sikkerhed for, at der ikke er behov for sådanne foranstaltninger, og |
| --- | --- |

—

hvis den giver et operationelt anvendeligt resultat, dvs. hvis den enten giver et solidt grundlag for korrigerende foranstaltninger eller rimelig sikkerhed for, at der ikke er behov for sådanne foranstaltninger, og

| — | hvis der træffes korrigerende foranstaltninger på grundlag af resultatet af revisionen. |
| --- | --- |

—

hvis der træffes korrigerende foranstaltninger på grundlag af resultatet af revisionen.

| 6.23. | Retten har således vurderet Kommissionens revisioner ud fra følgende kumulative skala: |
| --- | --- |

6.23.

Retten har således vurderet Kommissionens revisioner ud fra følgende kumulative skala:

| — | Der var væsentlige svagheder i risikovurderingen. |
| --- | --- |

—

Der var væsentlige svagheder i risikovurderingen.

| — | Risikovurderingen var dækkende, men resultatet af revisionen var af begrænset operationel værdi. |
| --- | --- |

—

Risikovurderingen var dækkende, men resultatet af revisionen var af begrænset operationel værdi.

| — | Risikovurderingen var dækkende, og resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, men der blev ikke iværksat korrigerende foranstaltninger efter revisionen. |
| --- | --- |

—

Risikovurderingen var dækkende, og resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, men der blev ikke iværksat korrigerende foranstaltninger efter revisionen.

| — | Risikovurderingen var dækkende, resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, og de fornødne korrigerende foranstaltninger blev iværksat efter revisionen. |
| --- | --- |

—

Risikovurderingen var dækkende, resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, og de fornødne korrigerende foranstaltninger blev iværksat efter revisionen.

| 6.24. | Ansvaret for, at udgifterne til strukturpolitikker er formelt rigtige, starter i medlemsstaten, men det sidste led i ansvarskæden er Kommissionen. Med andre ord er Kommissionen endeligt ansvarlig for, at Fællesskabets udgifter til strukturpolitikker er formelt rigtige. Det er derfor vigtigt, at Kommissionens revisioner — som er dens vigtigste tilsynsaktivitet — er effektive. |
| --- | --- |

6.24.

Ansvaret for, at udgifterne til strukturpolitikker er formelt rigtige, starter i medlemsstaten, men det sidste led i ansvarskæden er Kommissionen. Med andre ord er Kommissionen endeligt ansvarlig for, at Fællesskabets udgifter til strukturpolitikker er formelt rigtige. Det er derfor vigtigt, at Kommissionens revisioner — som er dens vigtigste tilsynsaktivitet — er effektive.

| 6.24. | I tilfælde af delt forvaltning er Kommissionen ansvarlig over for budgetmyndigheden i henhold til EF-traktatens artikel 274 og finansforordningen, mens medlemsstaterne skal samarbejde med Kommissionen i alle faser af kontrolprocessen for at sikre udgiftens lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

6.24.

I tilfælde af delt forvaltning er Kommissionen ansvarlig over for budgetmyndigheden i henhold til EF-traktatens artikel 274 og finansforordningen, mens medlemsstaterne skal samarbejde med Kommissionen i alle faser af kontrolprocessen for at sikre udgiftens lovlighed og formelle rigtighed.

Rettens revision

| 6.25. | Retten reviderede 177 foreløbige godtgørelser, der var udbetalt i 2006. De vedrørte 167 strukturfondsprojekter (77 EFRU-projekter, 60 ESF-projekter og 30 EUGFL-projekter) og 10 samhørighedsfondsprojekter. De 167 strukturfondsprojekter blev gennemført inden for rammerne af 17 operationelle programmer. De respektive medlemsstater etablerede mindst et kontrolsystem (jf.
  figur 6.2
  ) for hvert enkelt operationelt program. Retten undersøgte disse kontrolsystemer og det kontrolsystem, som en medlemsstat etablerede for sine samhørighedsfondsprojekter. Retten undersøgte også en del af Kommissionens tilsynsaktiviteter og analyserede i denne forbindelse 15 af Kommissionens revisioner. |
| --- | --- |

6.25.

Retten reviderede 177 foreløbige godtgørelser, der var udbetalt i 2006. De vedrørte 167 strukturfondsprojekter (77 EFRU-projekter, 60 ESF-projekter og 30 EUGFL-projekter) og 10 samhørighedsfondsprojekter. De 167 strukturfondsprojekter blev gennemført inden for rammerne af 17 operationelle programmer. De respektive medlemsstater etablerede mindst et kontrolsystem (jf.
  figur 6.2
  ) for hvert enkelt operationelt program. Retten undersøgte disse kontrolsystemer og det kontrolsystem, som en medlemsstat etablerede for sine samhørighedsfondsprojekter. Retten undersøgte også en del af Kommissionens tilsynsaktiviteter og analyserede i denne forbindelse 15 af Kommissionens revisioner.

| 6.25. | Kommissionen godtgør medlemsstaterne på grundlag af projektudgifter, der er samlet i attesterede udgiftsanmeldelser, sendt til Kommissionen. Medlemsstaten betaler projektlederne det skyldige bidrag for de udgifter, de har anmeldt, og som figurerer i de udgifter, der er attesteret over for Kommissionen. |
| --- | --- |

6.25.

Kommissionen godtgør medlemsstaterne på grundlag af projektudgifter, der er samlet i attesterede udgiftsanmeldelser, sendt til Kommissionen. Medlemsstaten betaler projektlederne det skyldige bidrag for de udgifter, de har anmeldt, og som figurerer i de udgifter, der er attesteret over for Kommissionen.

De vigtigste revisionsresultater vedrørende den formelle rigtighed af Fællesskabets udgifter til strukturpolitikker

| 6.26. | De tre tabeller nedenfor —
  tabel 6.1, 6.2 og 6.3
  — indeholder de vigtigste revisionsresultater vedrørende den formelle rigtighed af Fællesskabets udgifter til projekter, der blev gennemført inden for rammerne af strukturpolitikkerne i regnskabsåret 2006. |
| --- | --- |

6.26.

De tre tabeller nedenfor —
  tabel 6.1, 6.2 og 6.3
  — indeholder de vigtigste revisionsresultater vedrørende den formelle rigtighed af Fællesskabets udgifter til projekter, der blev gennemført inden for rammerne af strukturpolitikkerne i regnskabsåret 2006.

| 6.26. | Hvis fejl har finansielle konsekvenser, medvirker det flerårige aspekt af kontrolsystemet til at modvirke de iboende risici, fordi det er muligt at foretage korrektioner en vis tid efter udbetalingen af midler. Hvis Kommissionen konstaterer svagheder, tager den affære ved eventuelt at nævne medlemsstaterne i de årlige aktivitetsrapporter, suspendere betalinger og tilbagesøge beløb. |
| --- | --- |

6.26.

Hvis fejl har finansielle konsekvenser, medvirker det flerårige aspekt af kontrolsystemet til at modvirke de iboende risici, fordi det er muligt at foretage korrektioner en vis tid efter udbetalingen af midler. Hvis Kommissionen konstaterer svagheder, tager den affære ved eventuelt at nævne medlemsstaterne i de årlige aktivitetsrapporter, suspendere betalinger og tilbagesøge beløb.

Endvidere kan Kommissionen ud fra sin egen beregning af de støtteberettigede udgifter være nået frem til en anden vurdering af undersøgelsesresultaterne, da den har benyttet sine egne revisionsresultater og taget hensyn til anden forelagt dokumentation.

Tabel 6.1 — Overensstemmelse krydstabuleret med godtgørelsens korrekthed (3)

| Produkter, der | Produkter, som | I alt |
| --- | --- | --- |
| ikke var korrekt godtgjort | var korrekt godtgjort |
| var behæftet med overensstemmelsesfejl | 36 tilfælde | 45 tilfælde | 81 tilfælde |
| 20 % | 25 % | 46 % |
| ikke var behæftet med overensstemmelsesfejl | 41 tilfælde | 55 tilfælde | 96 tilfælde |
| 23 % | 31 % | 54 % |
| I alt | 77 tilfælde | 100 tilfælde | 177 tilfælde |
| 44 % | 563 % | 100 % |

Produkter, der

Produkter, som

I alt

ikke var korrekt godtgjort

var korrekt godtgjort

var behæftet med overensstemmelsesfejl

36 tilfælde

45 tilfælde

81 tilfælde

20 %

25 %

46 %

ikke var behæftet med overensstemmelsesfejl

41 tilfælde

55 tilfælde

96 tilfælde

23 %

31 %

54 %

I alt

77 tilfælde

100 tilfælde

177 tilfælde

44 %

563 %

100 %

Tabel 6.2 — Godtgørelsens korrekthed krydstabuleret med de forskellige fonde (4)

| Godtgørelsens korrekthed | Fond | I alt |
| --- | --- | --- |
| EFRU | ESF | EUGFL | Samhørighedsfonden |
| Støtteberettigelsesfejl | 15 tilfælde | 9 tilfælde | 3 tilfælde | 2 tilfælde | 29 tilfælde |
| 19 % | 15 % | 10 % | 20 % | 16 % |
| Dokumentationsfejl | 5 tilfælde | 7 tilfælde | 0 tilfælde | 1 tilfælde | 13 tilfælde |
| 6 % | 12 % | 0 % | 10 % | 7 % |
| Nøjagtighedsfejl | 2 tilfælde | 7 tilfælde | 1 tilfælde | 0 tilfælde | 10 tilfælde |
| 3 % | 12 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Flerfaktorfejl | 13 tilfælde | 12 tilfælde | 0 tilfælde | 0 tilfælde | 25 tilfælde |
| 17 % | 20 % | 0 % | 0 % | 14 % |
| Korrekt godtgørelse | 45 tilfælde | 25 tilfælde | 26 tilfælde | 7 tilfælde | 100 tilfælde |
| 55 % | 42 % | 87 % | 70 % | 56 % |
| I alt | 77 tilfælde | 60 tilfælde | 30 tilfælde | 10 tilfælde | 177 tilfælde |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Godtgørelsens korrekthed

Fond

I alt

EFRU

ESF

EUGFL

Samhørighedsfonden

Støtteberettigelsesfejl

15 tilfælde

9 tilfælde

3 tilfælde

2 tilfælde

29 tilfælde

19 %

15 %

10 %

20 %

16 %

Dokumentationsfejl

5 tilfælde

7 tilfælde

0 tilfælde

1 tilfælde

13 tilfælde

6 %

12 %

0 %

10 %

7 %

Nøjagtighedsfejl

2 tilfælde

7 tilfælde

1 tilfælde

0 tilfælde

10 tilfælde

3 %

12 %

3 %

0 %

6 %

Flerfaktorfejl

13 tilfælde

12 tilfælde

0 tilfælde

0 tilfælde

25 tilfælde

17 %

20 %

0 %

0 %

14 %

Korrekt godtgørelse

45 tilfælde

25 tilfælde

26 tilfælde

7 tilfælde

100 tilfælde

55 %

42 %

87 %

70 %

56 %

I alt

77 tilfælde

60 tilfælde

30 tilfælde

10 tilfælde

177 tilfælde

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.27. | Tabel 6.1
  viser, at kun 31 % af projekterne i den stikprøve, Retten havde udtaget til revision, var uden fejl, dvs. at de var godtgjort korrekt og ikke var behæftet med overensstemmelsesfejl. |
| --- | --- |

6.27.

Tabel 6.1
  viser, at kun 31 % af projekterne i den stikprøve, Retten havde udtaget til revision, var uden fejl, dvs. at de var godtgjort korrekt og ikke var behæftet med overensstemmelsesfejl.

| 6.27. | Det fremgår af tabel 6.1, at 56 % af projekterne var korrekt godtgjort, hvis sager behæftet med overensstemmelsesfejl uden finansielle konsekvenser tages i betragtning. |
| --- | --- |

6.27.

Det fremgår af tabel 6.1, at 56 % af projekterne var korrekt godtgjort, hvis sager behæftet med overensstemmelsesfejl uden finansielle konsekvenser tages i betragtning.

| 6.28. | Det fremgår af
  tabel 6.2
  , at der ganske ofte er fejl i godtgørelserne under alle fonde. Det lader imidlertid til, at der er en sammenhæng mellem fonden og risikoen for ukorrekt godtgørelse. Fordelingen af fejl i Rettens stikprøve antyder, at godtgørelserne fra EFRU og ESF var mere tilbøjelige til at være behæftet med fejl end godtgørelserne fra de andre to fonde. |
| --- | --- |

6.28.

Det fremgår af
  tabel 6.2
  , at der ganske ofte er fejl i godtgørelserne under alle fonde. Det lader imidlertid til, at der er en sammenhæng mellem fonden og risikoen for ukorrekt godtgørelse. Fordelingen af fejl i Rettens stikprøve antyder, at godtgørelserne fra EFRU og ESF var mere tilbøjelige til at være behæftet med fejl end godtgørelserne fra de andre to fonde.

| 6.28. | Kommissionen vil følge op på resultaterne og træffe de nødvendige foranstaltninger. Den bemærker, at når Retten i et mindre antal sager registrerer resultaterne som fejl, skyldes det en snæver fortolkning af de gældende komplekse lovbestemmelser. |
| --- | --- |

6.28.

Kommissionen vil følge op på resultaterne og træffe de nødvendige foranstaltninger. Den bemærker, at når Retten i et mindre antal sager registrerer resultaterne som fejl, skyldes det en snæver fortolkning af de gældende komplekse lovbestemmelser.

| 6.29. | Den underliggende årsag til, at der blev godtgjort for store beløb, varierede alt efter, hvilken af de fire fonde der var tale om, jf.
  tabel 6.2
  . I Rettens stikprøve var de hyppigst forekommende årsager til ukorrekt godtgørelse fra EFRU flerfaktorfejl og støtteberettigelsesfejl. Flerfaktorfejlene var normalt en kombination af en støtteberettigelsesfejl og en nøjagtighedsfejl. Støtteberettigelsesfejl var således den fejl, der oftest lå til grund for ukorrekt godtgørelse fra EFRU. Støtteberettigelsesfejlene under EFRU vedrører primært: |
| --- | --- |

6.29.

Den underliggende årsag til, at der blev godtgjort for store beløb, varierede alt efter, hvilken af de fire fonde der var tale om, jf.
  tabel 6.2
  . I Rettens stikprøve var de hyppigst forekommende årsager til ukorrekt godtgørelse fra EFRU flerfaktorfejl og støtteberettigelsesfejl. Flerfaktorfejlene var normalt en kombination af en støtteberettigelsesfejl og en nøjagtighedsfejl. Støtteberettigelsesfejl var således den fejl, der oftest lå til grund for ukorrekt godtgørelse fra EFRU. Støtteberettigelsesfejlene under EFRU vedrører primært:

| — | anvendelse af ukorrekte tilskudssatser (fordelingen mellem Fællesskabets medfinansiering og de tilsvarende nationale midler) |
| --- | --- |

—

anvendelse af ukorrekte tilskudssatser (fordelingen mellem Fællesskabets medfinansiering og de tilsvarende nationale midler)

| — | medregning af omkostninger, som ikke er berettiget til godtgørelse (såsom moms, der tilbagebetales), og |
| --- | --- |

—

medregning af omkostninger, som ikke er berettiget til godtgørelse (såsom moms, der tilbagebetales), og

| — | manglende anvendelse af udbud. |
| --- | --- |

—

manglende anvendelse af udbud.

| 6.29. | Kommissionens revisorer har i deres revision påpeget støtteberettigelse som en af de større risikokilder, og de har derfor koncentreret deres revision om effektiviteten af ledelsens løbende kontrol. |
| --- | --- |

6.29.

Kommissionens revisorer har i deres revision påpeget støtteberettigelse som en af de større risikokilder, og de har derfor koncentreret deres revision om effektiviteten af ledelsens løbende kontrol.

| 6.30. | ESF-projekterne var behæftet med en større andel dokumentationsfejl end projekterne under de andre strukturfonde og Samhørighedsfonden. Fejlene bestod normalt i, at der ikke forelå dokumentation til underbygning af beregningen af generalomkostninger eller fordelingen af personaleomkostninger, som ofte er de største udgiftsposter i en ESF-udgiftsanmeldelse. I nogle tilfælde forsøgte projektlederne at anvende et fast beløb for personaleomkostningerne eller generalomkostningerne, hvilket er en forenkling, som er tilladt under særlige omstændigheder. I de undersøgte sager, hvor der var anvendt et fast beløb, fandt Retten imidlertid, at projektlederen generelt ikke havde anvendt det korrekt. Der var også en række ESF-sager, hvor fejlene i anmeldelsen af generalomkostninger eller personaleomkostninger pr. definition var nøjagtighedsfejl, i og med at de bestod i en ukorrekt beregning af personaleomkostninger eller generalomkostninger. |
| --- | --- |

6.30.

ESF-projekterne var behæftet med en større andel dokumentationsfejl end projekterne under de andre strukturfonde og Samhørighedsfonden. Fejlene bestod normalt i, at der ikke forelå dokumentation til underbygning af beregningen af generalomkostninger eller fordelingen af personaleomkostninger, som ofte er de største udgiftsposter i en ESF-udgiftsanmeldelse. I nogle tilfælde forsøgte projektlederne at anvende et fast beløb for personaleomkostningerne eller generalomkostningerne, hvilket er en forenkling, som er tilladt under særlige omstændigheder. I de undersøgte sager, hvor der var anvendt et fast beløb, fandt Retten imidlertid, at projektlederen generelt ikke havde anvendt det korrekt. Der var også en række ESF-sager, hvor fejlene i anmeldelsen af generalomkostninger eller personaleomkostninger pr. definition var nøjagtighedsfejl, i og med at de bestod i en ukorrekt beregning af personaleomkostninger eller generalomkostninger.

| 6.30. | Kommissionen mener, at forbedringer i den måde, hvorpå medlemsstaterne gennemfører artikel 4-kontrol kunne reducere mængden af sådanne fejl. Derfor er der fremsat anbefalinger til de pågældende medlemsstater om at forbedre artikel 4-kontrollen, og der er udarbejdet generelle retningslinjer for ledelseskontrol. |
| --- | --- |

6.30.

Kommissionen mener, at forbedringer i den måde, hvorpå medlemsstaterne gennemfører artikel 4-kontrol kunne reducere mængden af sådanne fejl. Derfor er der fremsat anbefalinger til de pågældende medlemsstater om at forbedre artikel 4-kontrollen, og der er udarbejdet generelle retningslinjer for ledelseskontrol.

| 6.31. | Tabel 6.3
  viser fejlenes skønnede indvirkning på Fællesskabets udgifter til projekter, der blev gennemført inden for rammerne af strukturpolitikkerne i regnskabsåret 2006. Tabellen indeholder også basisparametrene for beregningen af fejlenes skønnede effekt. |
| --- | --- |

6.31.

Tabel 6.3
  viser fejlenes skønnede indvirkning på Fællesskabets udgifter til projekter, der blev gennemført inden for rammerne af strukturpolitikkerne i regnskabsåret 2006. Tabellen indeholder også basisparametrene for beregningen af fejlenes skønnede effekt.

Tabel 6.3 — Oversigt over resultaterne af efterprøvelsen af godtgørelsernes formelle rigtighed

| Stikprøvens størrelse | 180
  (177 godtgørelser, der betragtes som 180 stikprøveenheder) |
| --- | --- |
| Andelen af godtgørelser i stikprøven, der var behæftet med fejl | 44 % |
| Fejlenes skønnede effekt | Mere end 12 % af det samlede godtgjorte beløb skulle ikke have været godtgjort |

Stikprøvens størrelse

180

(177 godtgørelser, der betragtes som 180 stikprøveenheder)

Andelen af godtgørelser i stikprøven, der var behæftet med fejl

44 %

Fejlenes skønnede effekt

Mere end 12 % af det samlede godtgjorte beløb skulle ikke have været godtgjort

De vigtigste revisionsresultater vedrørende kontrolsystemerne i medlemsstaterne

| 6.32. | De vigtigste revisionsresultater vedrørende kontrolsystemerne i medlemsstaterne ses i
  bilag 6.1
  , hvor 19 kontrolsystemer fra Rettens stikprøve kategoriseres som effektive, moderat effektive eller ineffektive. |
| --- | --- |

6.32.

De vigtigste revisionsresultater vedrørende kontrolsystemerne i medlemsstaterne ses i
  bilag 6.1
  , hvor 19 kontrolsystemer fra Rettens stikprøve kategoriseres som effektive, moderat effektive eller ineffektive.

| 6.32. | Retten konstaterede ikke væsentlige mangler i systemerne for tre projekter under Samhørighedsfonden, som den reviderede i Polen, Tjekkiet og Letland. |
| --- | --- |

6.32.

Retten konstaterede ikke væsentlige mangler i systemerne for tre projekter under Samhørighedsfonden, som den reviderede i Polen, Tjekkiet og Letland.

Med hensyn til systemerne i Spanien for EFRU og Samhørighedsfonden, herunder dem, som Retten henviser til, var resultatet af den omfattende revision, som Kommissionen foretog ved udgangen af 2006 for at overvåge gennemførelsen af den vedtagne handlingsplan, at der var sket væsentlige forbedringer hos den nationale forvaltningsmyndighed og hos visse af de formidlende organer (ministerier og regioner), hvilket betyder, at Spanien overordnet set må kategoriseres som værende »moderat effektiv«.

Kommissionen mener, at Rettens klassificering af kontrolsystemet for EUGFL i Polen og Spanien som utilfredsstillende er for streng.

I Polen f.eks. er Rettens vurdering baseret på den konstatering, at den efterfølgende kontrol endnu ikke var startet. Det pågældende organ havde påbegyndt en systemrevision allerede, og den forsinkede efterfølgende kontrol skyldtes en sen attestering af udgifter.

Både i Spanien og Polen er kategoriseringen af forvaltningsmyndigheden hovedsageligt baseret på formelle aspekter, såsom ringe dokumentation for kontrol.

| 6.33. | Som anført ovenfor er kategoriseringen af kontrolsystemerne efter deres effektivitet baseret på Rettens vurdering af, hvor godt kontrolorganerne fungerer. Ved vurderingen af kontrolsystemerne blev der identificeret en række svagheder. De væsentligste svagheder ved forvaltningsmyndighedens funktion var, at den stedlige kontrol af, om udgiften faktisk var blevet afholdt, var utilstrækkelig, og at den ikke havde konstateret, at en række udgiftsanmeldelser ikke var tilstrækkeligt dokumenteret. Den væsentligste svaghed i betalingsmyndighedens funktion var, at den ikke havde konstateret, at forvaltningsmyndighedens daglige kontroller ikke var dækkende. Den væsentligste svaghed i revisionsorganets funktion var, at den ikke havde gennemført tilstrækkelig kontrol af tilfredsstillende kvalitet af udgifterne til programmerne. |
| --- | --- |

6.33.

Som anført ovenfor er kategoriseringen af kontrolsystemerne efter deres effektivitet baseret på Rettens vurdering af, hvor godt kontrolorganerne fungerer. Ved vurderingen af kontrolsystemerne blev der identificeret en række svagheder. De væsentligste svagheder ved forvaltningsmyndighedens funktion var, at den stedlige kontrol af, om udgiften faktisk var blevet afholdt, var utilstrækkelig, og at den ikke havde konstateret, at en række udgiftsanmeldelser ikke var tilstrækkeligt dokumenteret. Den væsentligste svaghed i betalingsmyndighedens funktion var, at den ikke havde konstateret, at forvaltningsmyndighedens daglige kontroller ikke var dækkende. Den væsentligste svaghed i revisionsorganets funktion var, at den ikke havde gennemført tilstrækkelig kontrol af tilfredsstillende kvalitet af udgifterne til programmerne.

| 6.33. | Kommissionen har i forbindelse med sin egen revision konstateret lignende svagheder i visse nationale systemer, og den har truffet de fornødne foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.33.

Kommissionen har i forbindelse med sin egen revision konstateret lignende svagheder i visse nationale systemer, og den har truffet de fornødne foranstaltninger.

| 6.34. | For at illustrere arten af de svagheder, der resulterede i, at kontrolsystemet generelt blev vurderet som ineffektivt, vil vi gennemgå en af de reviderede sager. I det pågældende eksempel fungerede forvaltningsmyndigheden tilsyneladende godt: Den undersøgte alle udgiftsanmeldelserne på stedet. Revisionsorganet konstaterede imidlertid en række alvorlige fejl i projekter, som var blevet kontrolleret af et formidlende organ på vegne af forvaltningsmyndigheden. Revisionsorganet informerede forvaltningsmyndigheden og betalingsmyndigheden om fejlene, som var så alvorlige, at den anbefalede, at alle efterfølgende betalinger blev suspenderet. I begyndelsen blev betalingerne suspenderet, men efter ca. fem uger begyndte forvaltningsmyndigheden igen at foretage betalinger, og betalingsmyndigheden fortsatte i næsten to år med over for Kommissionen at attestere betalingsanmodninger, der indeholdt væsentlige uregelmæssigheder. Forvaltnings- og betalingsmyndigheden fungerede således ikke tilfredsstillende, og kontrolsystemet var derfor ikke i stand til at forebygge fejl i godtgørelserne. |
| --- | --- |

6.34.

For at illustrere arten af de svagheder, der resulterede i, at kontrolsystemet generelt blev vurderet som ineffektivt, vil vi gennemgå en af de reviderede sager. I det pågældende eksempel fungerede forvaltningsmyndigheden tilsyneladende godt: Den undersøgte alle udgiftsanmeldelserne på stedet. Revisionsorganet konstaterede imidlertid en række alvorlige fejl i projekter, som var blevet kontrolleret af et formidlende organ på vegne af forvaltningsmyndigheden. Revisionsorganet informerede forvaltningsmyndigheden og betalingsmyndigheden om fejlene, som var så alvorlige, at den anbefalede, at alle efterfølgende betalinger blev suspenderet. I begyndelsen blev betalingerne suspenderet, men efter ca. fem uger begyndte forvaltningsmyndigheden igen at foretage betalinger, og betalingsmyndigheden fortsatte i næsten to år med over for Kommissionen at attestere betalingsanmodninger, der indeholdt væsentlige uregelmæssigheder. Forvaltnings- og betalingsmyndigheden fungerede således ikke tilfredsstillende, og kontrolsystemet var derfor ikke i stand til at forebygge fejl i godtgørelserne.

| 6.34. | Kommissionen er enig i, at disse myndigheder fungerede utilfredsstillende. Den har dog konstateret, at forvaltningsmyndigheden i den pågældende region var begyndt at foretage en mere omhyggelig kontrol og at korrigere de uregelmæssige udgifter, der var konstateret, inden Rettens revision blev annonceret. Den havde også genindført en suspension af betalinger, om end efter en periode på 22 måneder. |
| --- | --- |

6.34.

Kommissionen er enig i, at disse myndigheder fungerede utilfredsstillende. Den har dog konstateret, at forvaltningsmyndigheden i den pågældende region var begyndt at foretage en mere omhyggelig kontrol og at korrigere de uregelmæssige udgifter, der var konstateret, inden Rettens revision blev annonceret. Den havde også genindført en suspension af betalinger, om end efter en periode på 22 måneder.

| 6.35. | Tabel 6.4
  viser, hvordan de 19 kontrolsystemer blev kategoriseret. Tallene i
  tabel 6.4
  viser, hvordan kontrolsystemerne fra stikprøven er fordelt på de tre kategorier. Selv om den stikprøve, tallene henviser til, er ret lille, giver tallene i
  tabel 6.4
  et generelt billede af effektiviteten af medlemsstaternes kontrolsystemer. De gør det muligt for Retten med rimelig sikkerhed at konkludere, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne generelt er ineffektive eller kun moderat effektive. Det svarer nogenlunde til de resultater, som Retten kom frem til i de foregående år. |
| --- | --- |

6.35.

Tabel 6.4
  viser, hvordan de 19 kontrolsystemer blev kategoriseret. Tallene i
  tabel 6.4
  viser, hvordan kontrolsystemerne fra stikprøven er fordelt på de tre kategorier. Selv om den stikprøve, tallene henviser til, er ret lille, giver tallene i
  tabel 6.4
  et generelt billede af effektiviteten af medlemsstaternes kontrolsystemer. De gør det muligt for Retten med rimelig sikkerhed at konkludere, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne generelt er ineffektive eller kun moderat effektive. Det svarer nogenlunde til de resultater, som Retten kom frem til i de foregående år.

| 6.35. | De generaldirektorater, som har ansvar for strukturpolitik, har anført resultaterne af deres vurdering af, hvor effektivt de nationale systemer fungerer, i deres respektive årlige aktivitetsrapporter (se http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Vurderingerne, som hovedsageligt er baseret på resultaterne af Kommissionens omfattende revision i alle medlemsstater, viser følgende overordnede kategorisering af systemerne (procent i forhold til mængden af fællesskabsmidler): mellem 20 og 35 % var tilfredsstillende, ca. 60 % burde forbedres for at korrigere væsentlige mangler i nøglekontroller, og ca. 10 % havde alvorlige mangler. Størstedelen af systemerne må således stadig forbedres, selv om der for en stor dels vedkommende er bevis for, at de fungerer tilfredsstillende. De årlige aktivitetsrapporter beskriver også, hvilke korrigerende foranstaltninger der vil blive truffet for at foretage de fornødne forbedringer, og de omfatter opfølgende revision, overvågning af handlingsplaner og anvendelse af muligheden for at suspendere betalinger og foretage finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.35.

De generaldirektorater, som har ansvar for strukturpolitik, har anført resultaterne af deres vurdering af, hvor effektivt de nationale systemer fungerer, i deres respektive årlige aktivitetsrapporter (se http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm). Vurderingerne, som hovedsageligt er baseret på resultaterne af Kommissionens omfattende revision i alle medlemsstater, viser følgende overordnede kategorisering af systemerne (procent i forhold til mængden af fællesskabsmidler): mellem 20 og 35 % var tilfredsstillende, ca. 60 % burde forbedres for at korrigere væsentlige mangler i nøglekontroller, og ca. 10 % havde alvorlige mangler. Størstedelen af systemerne må således stadig forbedres, selv om der for en stor dels vedkommende er bevis for, at de fungerer tilfredsstillende. De årlige aktivitetsrapporter beskriver også, hvilke korrigerende foranstaltninger der vil blive truffet for at foretage de fornødne forbedringer, og de omfatter opfølgende revision, overvågning af handlingsplaner og anvendelse af muligheden for at suspendere betalinger og foretage finansielle korrektioner.

Tabel 6.4 — Effektiviteten af kontrolsystemerne i Rettens stikprøve

| Kontrolsystem | Fond | I alt |
| --- | --- | --- |
| EFRU | ESF | EUGFL | Samhørighedsfonden |
| Ineffektivt | 5 | 5 | 2 | 1 | 13 |
| Moderat effektivt | 2 | 3 | 1 | 0 | 6 |
| Effektivt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| I alt | 7 | 8 | 3 | 1 | 19 |

Kontrolsystem

Fond

I alt

EFRU

ESF

EUGFL

Samhørighedsfonden

Ineffektivt

5

5

2

1

13

Moderat effektivt

2

3

1

0

6

Effektivt

0

0

0

0

0

I alt

7

8

3

1

19

De vigtigste revisionsresultater vedrørende Kommissionens revisionsaktivitet

| 6.36. | De vigtigste revisionsresultater vedrørende Kommissionens revisionsaktivitet stammer fra analyser af 15 revisioner, som blev gennemført af GD REGIO og GD EMPL. De 15 revisioner blev klassificeret på den kumulative skala, der er beskrevet i punkt 6.23.
  Tabel 6.5
  er en oversigt over resultaterne. Som det fremgår af tabellen, har lidt over halvdelen af de 15 revisioner tilsyneladende alle de kvaliteter, der er nødvendige for at gøre et tilsynssystem effektivt: Risikovurderingen var dækkende, resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, og de fornødne korrigerende foranstaltninger blev iværksat efter revisionen. |
| --- | --- |

6.36.

De vigtigste revisionsresultater vedrørende Kommissionens revisionsaktivitet stammer fra analyser af 15 revisioner, som blev gennemført af GD REGIO og GD EMPL. De 15 revisioner blev klassificeret på den kumulative skala, der er beskrevet i punkt 6.23.
  Tabel 6.5
  er en oversigt over resultaterne. Som det fremgår af tabellen, har lidt over halvdelen af de 15 revisioner tilsyneladende alle de kvaliteter, der er nødvendige for at gøre et tilsynssystem effektivt: Risikovurderingen var dækkende, resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, og de fornødne korrigerende foranstaltninger blev iværksat efter revisionen.

| 6.36. | For nogle af revisionernes vedkommende accepterer Kommissionen, at dokumentationen var ufuldstændig, hvilket gjorde revisionen vanskelig, men ikke, at dette skulle være tegn på, at resultatet af revisionen ikke er operationelt anvendeligt som anført i fodnote 7 til tabel 6.5. |
| --- | --- |

6.36.

For nogle af revisionernes vedkommende accepterer Kommissionen, at dokumentationen var ufuldstændig, hvilket gjorde revisionen vanskelig, men ikke, at dette skulle være tegn på, at resultatet af revisionen ikke er operationelt anvendeligt som anført i fodnote 7 til tabel 6.5.

Tabel 6.5 — Evaluering af en stikprøve af Kommissionens revisioner

| Klassificering af revisionen | Antal revisioner |
| --- | --- |
| GD REGIO | GD EMPL |
| Risikovurderingen var behæftet med væsentlige svagheder. | 0 | 0 |
| Risikovurderingen var dækkende, men resultatet af revisionen var af begrænset operationel værdi. | 1 | 0 |
| Risikovurderingen var dækkende og resultatet af revisionen var operationelt brugbart, men der blev ikke iværksat korrigerende foranstaltninger efter revisionen. | 0 | 0 |
| Risikovurderingen var dækkende, resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, og der blev iværksat korrigerende foranstaltninger efter revisionen (5). | 7 | 1 |
| Revisionsdokumentationen var behæftet med væsentlige svagheder, og det var derfor umuligt at foretage en vurdering af resultatet af revisionen (6). | 2 | 4 |
| I alt | 10 | 5 |

Klassificering af revisionen

Antal revisioner

GD REGIO

GD EMPL

Risikovurderingen var behæftet med væsentlige svagheder.

0

0

Risikovurderingen var dækkende, men resultatet af revisionen var af begrænset operationel værdi.

1

0

Risikovurderingen var dækkende og resultatet af revisionen var operationelt brugbart, men der blev ikke iværksat korrigerende foranstaltninger efter revisionen.

0

0

Risikovurderingen var dækkende, resultatet af revisionen var operationelt anvendeligt, og der blev iværksat korrigerende foranstaltninger efter revisionen (5).

7

1

Revisionsdokumentationen var behæftet med væsentlige svagheder, og det var derfor umuligt at foretage en vurdering af resultatet af revisionen (6).

2

4

I alt

10

5

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 6.37. | Der er en stor risiko for, at de omkostninger, der anmeldes i forbindelse med projekter under strukturpolitikkerne, er anmeldt med et forkert beløb eller ikke er berettigede til godtgørelse. Hvis denne risiko skal begrænses, kræver det såvel effektive kontrolsystemer i medlemsstaterne som effektivt tilsyn af Kommissionen. |
| --- | --- |

6.37.

Der er en stor risiko for, at de omkostninger, der anmeldes i forbindelse med projekter under strukturpolitikkerne, er anmeldt med et forkert beløb eller ikke er berettigede til godtgørelse. Hvis denne risiko skal begrænses, kræver det såvel effektive kontrolsystemer i medlemsstaterne som effektivt tilsyn af Kommissionen.

| 6.37. | Effektiv delt forvaltning forudsætter ligeledes samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen under hele kontrolforløbet. Hensigten med Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol er at optimere dette samarbejde og gøre den samlede kontrol mere effektiv. Men i betragtning af at intensiteten af kontrol på stedet skal afspejle omkostninger og fordele af denne kontrol, vil der altid forekomme fejl i de mellemliggende betalinger selv med en effektiv kontrolstruktur. |
| --- | --- |

6.37.

Effektiv delt forvaltning forudsætter ligeledes samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen under hele kontrolforløbet. Hensigten med Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol er at optimere dette samarbejde og gøre den samlede kontrol mere effektiv. Men i betragtning af at intensiteten af kontrol på stedet skal afspejle omkostninger og fordele af denne kontrol, vil der altid forekomme fejl i de mellemliggende betalinger selv med en effektiv kontrolstruktur.

| 6.38. | Men |
| --- | --- |

6.38.

Men

| 6.38. | |
| --- | --- |

6.38.

| — | kontrolsystemerne i medlemsstaterne er generelt ineffektive eller kun moderat effektive, og |
| --- | --- |

—

kontrolsystemerne i medlemsstaterne er generelt ineffektive eller kun moderat effektive, og

| — | Kommissionen henviser til sit svar i punkt 6.35, hvor den anfører, at ifølge dens vurdering har ca. 10 % af kontrolsystemerne alvorlige mangler, og angiver, hvilke korrigerende foranstaltninger den træffer i disse tilfælde. |
| --- | --- |

—

Kommissionen henviser til sit svar i punkt 6.35, hvor den anfører, at ifølge dens vurdering har ca. 10 % af kontrolsystemerne alvorlige mangler, og angiver, hvilke korrigerende foranstaltninger den træffer i disse tilfælde.

| — | Kommissionens tilsyn, som skal begrænse risikoen for, at medlemsstaternes kontrolsystemer ikke forebygger godtgørelsen af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede, er kun moderat effektivt. |
| --- | --- |

—

Kommissionens tilsyn, som skal begrænse risikoen for, at medlemsstaternes kontrolsystemer ikke forebygger godtgørelsen af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede, er kun moderat effektivt.

| — | Kommissionen er af den opfattelse, at den har iværksat effektive systemer til at udføre sin tilsynsrolle. Kommissionens revision er kun ét af aspekterne af dens tilsynsarbejde, men den er meget omfattende. For at nå frem til den vurdering af systemerne, som er omhandlet i svaret til punkt 6.35, har Kommissionen revideret systemer, der tegner sig for 53 % og 82 % af de planlagte EFRU- og ESF-bevillinger til henholdsvis EU-15 programmer og 65 % og 92 % af dem til EU-10-programmerne. For EUGFL, Udviklingssektionen og FIUF er henholdsvis 85 % og 91 % af systemerne, for så vidt angår det samlede planlagte bidrag, blevet revideret. Resultaterne af Kommissionens tiltag i et givent år er nødvendigvis ikke synlige i det samme år for så vidt angår anmeldte og godtgjorte udgifter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er af den opfattelse, at den har iværksat effektive systemer til at udføre sin tilsynsrolle. Kommissionens revision er kun ét af aspekterne af dens tilsynsarbejde, men den er meget omfattende. For at nå frem til den vurdering af systemerne, som er omhandlet i svaret til punkt 6.35, har Kommissionen revideret systemer, der tegner sig for 53 % og 82 % af de planlagte EFRU- og ESF-bevillinger til henholdsvis EU-15 programmer og 65 % og 92 % af dem til EU-10-programmerne. For EUGFL, Udviklingssektionen og FIUF er henholdsvis 85 % og 91 % af systemerne, for så vidt angår det samlede planlagte bidrag, blevet revideret. Resultaterne af Kommissionens tiltag i et givent år er nødvendigvis ikke synlige i det samme år for så vidt angår anmeldte og godtgjorte udgifter.

| 6.39. | Godtgørelsen af udgifter til projekter, der gennemføres under strukturpolitikkerne, er derfor behæftet med væsentlige fejl. Retten er rimelig sikker på, at mindst 12 % af det samlede beløb, der er godtgjort i forbindelse med strukturprojekter i regnskabsåret 2006, ikke skulle have været godtgjort. Hertil kommer, at en stor del af strukturprojekterne var behæftet med en række overensstemmelsesfejl, som Retten dog ikke mente forhindrede, at udgifterne var berettigede til godtgørelse. |
| --- | --- |

6.39.

Godtgørelsen af udgifter til projekter, der gennemføres under strukturpolitikkerne, er derfor behæftet med væsentlige fejl. Retten er rimelig sikker på, at mindst 12 % af det samlede beløb, der er godtgjort i forbindelse med strukturprojekter i regnskabsåret 2006, ikke skulle have været godtgjort. Hertil kommer, at en stor del af strukturprojekterne var behæftet med en række overensstemmelsesfejl, som Retten dog ikke mente forhindrede, at udgifterne var berettigede til godtgørelse.

| 6.39. | Strukturfondens udgifter, som er anmeldt af en støttemodtager, underkastes en række kontrolprocesser, hvoraf nogle finder sted, inden udgifterne attesteres over for Kommissionen, og andre efter. Revisionsrettens resultater viser situationen på et bestemt tidspunkt i denne kontrolproces. Kommissionen fastholder, at fejlene for en stor dels vedkommende formodentlig vil blive korrigeret som følge af det flerårige korrektionssystem, navnlig den fortsatte revision, der foretages af de nationale revisionsorganer og af fællesskabets revisionsorganer. Kommissionen accepterer, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne fremlægger bedre bevis for at have foretaget finansielle korrektioner som følge af Kommissionens og deres egen revision. |
| --- | --- |

6.39.

Strukturfondens udgifter, som er anmeldt af en støttemodtager, underkastes en række kontrolprocesser, hvoraf nogle finder sted, inden udgifterne attesteres over for Kommissionen, og andre efter. Revisionsrettens resultater viser situationen på et bestemt tidspunkt i denne kontrolproces. Kommissionen fastholder, at fejlene for en stor dels vedkommende formodentlig vil blive korrigeret som følge af det flerårige korrektionssystem, navnlig den fortsatte revision, der foretages af de nationale revisionsorganer og af fællesskabets revisionsorganer. Kommissionen accepterer, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne fremlægger bedre bevis for at have foretaget finansielle korrektioner som følge af Kommissionens og deres egen revision.

Anbefalinger

| 6.40. | Sigtet med nedenstående anbefalinger er at styrke forebyggelsen af fejl i projektets indledende faser gennem samarbejde med projektlederne og at sikre, at kontrollerne på det første niveau fungerer effektivt. |
| --- | --- |

6.40.

Sigtet med nedenstående anbefalinger er at styrke forebyggelsen af fejl i projektets indledende faser gennem samarbejde med projektlederne og at sikre, at kontrollerne på det første niveau fungerer effektivt.

| 6.41. | Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at forebygge, at der opstår fejl, ved at samarbejde med projektlederne, når de enkelte projekter iværksættes. Forvaltningsmyndigheden bør stille uddannelse og rådgivning til rådighed for projektlederne, når de etablerer de projektsystemer, der skal etableres for at opfylde fællesskabslovgivningen, og når de udarbejder de første udgiftsanmeldelser. Medlemsstaterne skal især sørge for, at projektlederen er klar over, hvilke omkostninger der er berettigede til godtgørelse, og at det er nødvendigt at opbevare bilag, som viser, hvordan udgiftsposterne er beregnet og fordelt. Det er i denne forbindelse særdeles vigtigt, at de tjeklister, der anvendes til at kontrollere, om bilagene er nøjagtige og fuldstændige, gennemgås nøje. |
| --- | --- |

6.41.

Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at forebygge, at der opstår fejl, ved at samarbejde med projektlederne, når de enkelte projekter iværksættes. Forvaltningsmyndigheden bør stille uddannelse og rådgivning til rådighed for projektlederne, når de etablerer de projektsystemer, der skal etableres for at opfylde fællesskabslovgivningen, og når de udarbejder de første udgiftsanmeldelser. Medlemsstaterne skal især sørge for, at projektlederen er klar over, hvilke omkostninger der er berettigede til godtgørelse, og at det er nødvendigt at opbevare bilag, som viser, hvordan udgiftsposterne er beregnet og fordelt. Det er i denne forbindelse særdeles vigtigt, at de tjeklister, der anvendes til at kontrollere, om bilagene er nøjagtige og fuldstændige, gennemgås nøje.

| 6.41. | Kommissionen har allerede anbefalet medlemsstaterne at øge deres information til støttemodtagerne, og den vil træffe yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.41.

Kommissionen har allerede anbefalet medlemsstaterne at øge deres information til støttemodtagerne, og den vil træffe yderligere foranstaltninger.

Ifølge Kommissionens gennemførelsesforordning for perioden 2007-2013 (forordning (EF) nr. 1828/2006) skal forvaltningsmyndigheden sørge for at underrette støttemodtagerne om betingelserne for støtte og om de data, som skal registreres og oplyses, og den skal sikre sig, at støttemodtageren har kapacitet til at opfylde disse betingelser.

| 6.42. | Myndighederne i medlemsstaterne bør undervise deres ansatte i og rådgive dem om de opgaver, der er nødvendige i forbindelse med revision og vurdering af projekter. Især skal forvaltningsmyndighedens personale have de nødvendige kvalifikationer til at gennemgå procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler og omkostningssystemer, så de er i stand til at vurdere, om en projektkontrakt er blevet tildelt på korrekt vis, og om udgiftsanmeldelsen er blevet udarbejdet i overensstemmelse med forordningerne. |
| --- | --- |

6.42.

Myndighederne i medlemsstaterne bør undervise deres ansatte i og rådgive dem om de opgaver, der er nødvendige i forbindelse med revision og vurdering af projekter. Især skal forvaltningsmyndighedens personale have de nødvendige kvalifikationer til at gennemgå procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler og omkostningssystemer, så de er i stand til at vurdere, om en projektkontrakt er blevet tildelt på korrekt vis, og om udgiftsanmeldelsen er blevet udarbejdet i overensstemmelse med forordningerne.

| 6.42. | Kommissionen har udsendt vejledning om bedste praksis i forbindelse med den løbende kontrol og den kontrol, som den betalende myndighed skal foretage forud for attesteringen af udgifterne. Derudover bidrager Kommissionen til uddannelsesaktiviteter for forvaltningsmyndigheder om kravene i forordningerne. Den vil videreføre disse og lignende tiltag. |
| --- | --- |

6.42.

Kommissionen har udsendt vejledning om bedste praksis i forbindelse med den løbende kontrol og den kontrol, som den betalende myndighed skal foretage forud for attesteringen af udgifterne. Derudover bidrager Kommissionen til uddannelsesaktiviteter for forvaltningsmyndigheder om kravene i forordningerne. Den vil videreføre disse og lignende tiltag.

| 6.43. | Kommissionen bør fokusere sin revision og sit tilsyn på forvaltningsmyndighedernes arbejde i medlemsstaterne, eftersom det har vist sig at være en af de vigtigste forudsætninger for, at strukturfondene kan fungere effektivt. Det er derfor særligt vigtigt, at Kommissionen råder over en regelmæssigt ajourført vurdering af effektiviteten af samtlige forvaltningsmyndigheder — enten udarbejdet af den selv eller modtaget fra andre — som gør det muligt for den at målrette revisionsarbejdet mod de mindst effektive eller mest risikobetonede forvaltningsmyndigheder. |
| --- | --- |

6.43.

Kommissionen bør fokusere sin revision og sit tilsyn på forvaltningsmyndighedernes arbejde i medlemsstaterne, eftersom det har vist sig at være en af de vigtigste forudsætninger for, at strukturfondene kan fungere effektivt. Det er derfor særligt vigtigt, at Kommissionen råder over en regelmæssigt ajourført vurdering af effektiviteten af samtlige forvaltningsmyndigheder — enten udarbejdet af den selv eller modtaget fra andre — som gør det muligt for den at målrette revisionsarbejdet mod de mindst effektive eller mest risikobetonede forvaltningsmyndigheder.

| 6.43. | En stor del af Kommissionens tilsynsvirksomhed er allerede rettet mod forvaltningsmyndighederne. Den udsendte i 2006 vejledende noter om ledelseskontrol på første niveau og om attesteringsfunktionen som nævnt ovenfor. Kommissionen anmoder endvidere forvaltningsmyndighederne i visse medlemsstater om at vurdere, hvor gode de er til at overholde lovfæstede krav ved hjælp af selvevalueringsskemaer. |
| --- | --- |

6.43.

En stor del af Kommissionens tilsynsvirksomhed er allerede rettet mod forvaltningsmyndighederne. Den udsendte i 2006 vejledende noter om ledelseskontrol på første niveau og om attesteringsfunktionen som nævnt ovenfor. Kommissionen anmoder endvidere forvaltningsmyndighederne i visse medlemsstater om at vurdere, hvor gode de er til at overholde lovfæstede krav ved hjælp af selvevalueringsskemaer.

| 6.44. | Kommissionen bør styrke feedbackmekanismerne i kontrolsystemet for strukturfondene. Hvis for eksempel revisionsorganet konstaterer, at der er en fejl i en udgiftsanmeldelse, skal denne oplysning ikke blot indberettes, men forvaltningsmyndigheden skal også træffe foranstaltninger til at afhjælpe problemet og overveje, hvordan man kan forebygge, at det opstår igen i fremtiden. Det indebærer, at alle kontrolorganerne arbejder sammen med henblik på at træffe foranstaltninger, når der identificeres problemer eller spørgsmål. Kommissionen kunne styrke feedbackmekanismens vægt ved at informere kontrolorganerne om behovet for at gribe ind, hver gang der konstateres en svaghed eller fejl, hvad enten svagheden eller fejlen konstateres ved deres egen revision eller indberettes af et andet kontrolorgan. Når Kommissionen foretager en revision, bør den endvidere gennemgå de indberettede svagheder og fejl og undersøge, om de foranstaltninger, der er truffet, er tilstrækkelige til at afhjælpe de umiddelbare og fremtidige konsekvenser, som forholdet måtte have. |
| --- | --- |

6.44.

Kommissionen bør styrke feedbackmekanismerne i kontrolsystemet for strukturfondene. Hvis for eksempel revisionsorganet konstaterer, at der er en fejl i en udgiftsanmeldelse, skal denne oplysning ikke blot indberettes, men forvaltningsmyndigheden skal også træffe foranstaltninger til at afhjælpe problemet og overveje, hvordan man kan forebygge, at det opstår igen i fremtiden. Det indebærer, at alle kontrolorganerne arbejder sammen med henblik på at træffe foranstaltninger, når der identificeres problemer eller spørgsmål. Kommissionen kunne styrke feedbackmekanismens vægt ved at informere kontrolorganerne om behovet for at gribe ind, hver gang der konstateres en svaghed eller fejl, hvad enten svagheden eller fejlen konstateres ved deres egen revision eller indberettes af et andet kontrolorgan. Når Kommissionen foretager en revision, bør den endvidere gennemgå de indberettede svagheder og fejl og undersøge, om de foranstaltninger, der er truffet, er tilstrækkelige til at afhjælpe de umiddelbare og fremtidige konsekvenser, som forholdet måtte have.

| 6.44. | Der er indbygget feedbackmekanismer i kontrolsystemet i form af krav om udveksling af resultater af den kontrol, der udføres af forvaltningsmyndigheden, betalingsmyndigheden og revisionsorganet, og de årlige kontrolrapporter til Kommissionen. Opfølgningen på revisionsresultaterne er et fast punkt på dagsordenen for drøftelser mellem medlemsstaterne og Kommissionen ved de årlige bilaterale møder om revisionskoordination. Den indgår også som en fast del af systemrevisionen. Kommissionen vil fortsat gennemgå de nationale rapporter om systemrevisioner og kontrollere, at der er truffet foranstaltninger til at afhjælpe problemer. |
| --- | --- |

6.44.

Der er indbygget feedbackmekanismer i kontrolsystemet i form af krav om udveksling af resultater af den kontrol, der udføres af forvaltningsmyndigheden, betalingsmyndigheden og revisionsorganet, og de årlige kontrolrapporter til Kommissionen. Opfølgningen på revisionsresultaterne er et fast punkt på dagsordenen for drøftelser mellem medlemsstaterne og Kommissionen ved de årlige bilaterale møder om revisionskoordination. Den indgår også som en fast del af systemrevisionen. Kommissionen vil fortsat gennemgå de nationale rapporter om systemrevisioner og kontrollere, at der er truffet foranstaltninger til at afhjælpe problemer.

| 6.45. | Kommissionen bør aktivt fremme og lette anvendelsen af de forenklinger, der er indført i de nye strukturfondsforordninger. For eksempel anvendelse af standardsatser for indirekte omkostninger i forbindelse med Den Europæiske Socialfond (7). Sådanne forenklinger vil reducere sandsynligheden for, at der opstår fejl, og reducere projektledernes administrative byrde. |
| --- | --- |

6.45.

Kommissionen bør aktivt fremme og lette anvendelsen af de forenklinger, der er indført i de nye strukturfondsforordninger. For eksempel anvendelse af standardsatser for indirekte omkostninger i forbindelse med Den Europæiske Socialfond (7). Sådanne forenklinger vil reducere sandsynligheden for, at der opstår fejl, og reducere projektledernes administrative byrde.

| 6.45. | Kommissionen følger denne anbefaling. Et vigtigt led i forenklingen er vejledning i, hvordan det gøres enklere at anvende forordningerne i praksis. For perioden 2007-2013 udsender Kommissionen f.eks. vejledning om finansieringstekniske operationer og cost-benefit-analyser i indtægtsskabende projekter. |
| --- | --- |

6.45.

Kommissionen følger denne anbefaling. Et vigtigt led i forenklingen er vejledning i, hvordan det gøres enklere at anvende forordningerne i praksis. For perioden 2007-2013 udsender Kommissionen f.eks. vejledning om finansieringstekniske operationer og cost-benefit-analyser i indtægtsskabende projekter.

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 6.46. | Retten har offentliggjort en særberetning om strukturpolitikkerne siden sin sidste årsberetning: |
| --- | --- |

6.46.

Retten har offentliggjort en særberetning om strukturpolitikkerne siden sin sidste årsberetning:

Særberetning nr. 1/2007 om gennemførelsen af midtvejsprocesserne for strukturfondene i perioden 2000-2006.

---

(1)  Projektledere kan være enkeltpersoner, sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder samt lokale, regionale eller nationale organer.

(2)  Ret beset finder princippet om adskillelse af funktioner ikke anvendelse på de to sidste funktioner i figur 6.2, dvs. at det ikke er fastsat i bestemmelserne, at revisionsorganet og afslutningsorganet skal være to adskilte organer.

(3)  Denne krydstabulering er baseret på Rettens stikprøve af projekter. Eftersom der kun blev revideret én godtgørelse for hvert enkelt projekt i stikprøven, kan termerne »stikprøven af projekter« og »stikprøven af godtgørelser« anvendes i flæng.

(4)  Denne krydstabulering er baseret på Rettens stikprøve af projekter.

(5)  Der går ofte for lang tid, inden der bliver fulgt op på resultatet af revisionen. Jf. eksemplet i punkt 6.37.

(6)  Denne klassificering er ikke medtaget i den skala, der er vist i punkt 6.23. Der er snarere tale om manglende data. Tilfældene er medtaget for at gøre evalueringen fuldstændig, og også fordi ufyldestgørende dokumentation kan betragtes som et tegn på, at resultatet af revisionen ikke er operationelt anvendeligt.

(7)  Artikel 11, stk. 3, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12).

BILAG 6.1

Kategorisering af kontrolsystemer

| Program | Vurdering af funktionen af: | Kontrolsystemet er: |
| --- | --- | --- |
| Forvaltningsmyndigheden | Betalingsmyndigheden | Kontrolorganet | Afslutningsorganet |
| EUGFL — Sachsen-Anhalt | | | | | Moderat effektivt |
| EUGFL — Polen | | | | | Ineffektivt |
| EUGFL — Spanien | | | | | Ineffektivt |
| ESF — Mål 3 — Tyskland — Nordrhein-Westfalen | | | | | Moderat effektivt |
| ESF — Mål 3 — Tyskland — Niedersachsen | | | | | Ineffektivt |
| ESF — Mål 3 — Frankrig — Midi-Pyrénées | | | | | Ineffektivt |
| ESF — Mål 3 — Frankrig — Nord-Pas-de-Calais | | | | | Moderat effektivt |
| ESF — Slovenien | | | | | Ineffektivt |
| ESF — Tyskland — Thüringen | | | | | Moderat effektivt |
| ESF — Mål 1 — Spanien | | | | | Ineffektivt |
| ESF — Mål 3 — UK — Skotland | | | | | Ineffektivt |
| EFRU — Italien — Campania | | | | | Ineffektivt |
| EFRU — Spanien — Baskerlandet | | | | | Ineffektivt |
| EFRU — Grækenland — Peloponnes | | | | | Moderat effektivt |
| EFRU — Portugal — Adgangsveje og transport | | | | | Moderat effektivt |
| EFRU — Interreg — Østrig/Ungarn | | | | | Ineffektivt |
| EFRU — Spanien — Valencia | | | | | Ineffektivt |
| EFRU — UK — Merseyside | | | | | Ineffektivt |
| SF — Spanien — 7 projekter | | | | | Ineffektivt |

Program

Vurdering af funktionen af:

Kontrolsystemet er:

Forvaltningsmyndigheden

Betalingsmyndigheden

Kontrolorganet

Afslutningsorganet

EUGFL — Sachsen-Anhalt

Moderat effektivt

EUGFL — Polen

Ineffektivt

EUGFL — Spanien

Ineffektivt

ESF — Mål 3 — Tyskland — Nordrhein-Westfalen

Moderat effektivt

ESF — Mål 3 — Tyskland — Niedersachsen

Ineffektivt

ESF — Mål 3 — Frankrig — Midi-Pyrénées

Ineffektivt

ESF — Mål 3 — Frankrig — Nord-Pas-de-Calais

Moderat effektivt

ESF — Slovenien

Ineffektivt

ESF — Tyskland — Thüringen

Moderat effektivt

ESF — Mål 1 — Spanien

Ineffektivt

ESF — Mål 3 — UK — Skotland

Ineffektivt

EFRU — Italien — Campania

Ineffektivt

EFRU — Spanien — Baskerlandet

Ineffektivt

EFRU — Grækenland — Peloponnes

Moderat effektivt

EFRU — Portugal — Adgangsveje og transport

Moderat effektivt

EFRU — Interreg — Østrig/Ungarn

Ineffektivt

EFRU — Spanien — Valencia

Ineffektivt

EFRU — UK — Merseyside

Ineffektivt

SF — Spanien — 7 projekter

Ineffektivt

Forklaring:

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvis tilfredsstillende |
| | Utilfredsstillende |

Tilfredsstillende

Delvis tilfredsstillende

Utilfredsstillende

KAPITEL 7

Interne politikker inklusive forskning

INDHOLD

| 7.1-7.2 | Indledning |
| --- | --- |

7.1-7.2

| 7.3-7.33 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

7.3-7.33

| 7.3-7.4 | Revisionens omfang |
| --- | --- |

7.3-7.4

| 7.5-7.7 | Særlige forhold, der gælder for interne politikker |
| --- | --- |

7.5-7.7

| 7.8-7.11 | De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed |
| --- | --- |

7.8-7.11

| 7.10-7.11 | Væsentlig fejlfrekvens i støttemodtagernes omkostningsanmeldelser |
| --- | --- |

7.10-7.11

| 7.12-7.28 | Overvågnings- og kontrolsystemerne |
| --- | --- |

7.12-7.28

| 7.14-7.17 | Revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser |
| --- | --- |

7.14-7.17

| 7.18-7.23 | Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser |
| --- | --- |

7.18-7.23

| 7.24-7.28 | Kommissionens efterfølgende finansielle revision |
| --- | --- |

7.24-7.28

| 7.29 | Opfølgning af tidligere bemærkninger |
| --- | --- |

7.29

| 7.30-7.31 | Konklusion |
| --- | --- |

7.30-7.31

| 7.32-7.33 | Anbefalinger |
| --- | --- |

7.32-7.33

| 7.34 | Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning |
| --- | --- |

7.34

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | Interne politikker omfatter en lang række af Den Europæiske Unions (EU) foranstaltninger, der bidrager til udviklingen af det indre marked. I 2006 androg betalingerne 9 014 millioner euro (jf.
  figur 7.1
  ). Det vigtigste aktivitetsområde er forskning og teknologisk udvikling, som mere end halvdelen af udgifterne vedrørte. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

7.1.

Interne politikker omfatter en lang række af Den Europæiske Unions (EU) foranstaltninger, der bidrager til udviklingen af det indre marked. I 2006 androg betalingerne 9 014 millioner euro (jf.
  figur 7.1
  ). Det vigtigste aktivitetsområde er forskning og teknologisk udvikling, som mere end halvdelen af udgifterne vedrørte.

Image

| 7.2. | Kommissionen forvalter de fleste udgifter direkte (1). Størstedelen af foranstaltningerne implementeres gennem flerårige programmer, under hvilke der ydes støtte til projekter eller foranstaltninger, der gennemføres af private eller offentlige støttemodtagere. Støtten udbetales normalt i trancher: et forskud ved undertegnelsen af finansieringsaftalen eller kontrakten, efterfulgt af mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter, som modtagerne anmelder med jævne mellemrum. |
| --- | --- |

7.2.

Kommissionen forvalter de fleste udgifter direkte (1). Størstedelen af foranstaltningerne implementeres gennem flerårige programmer, under hvilke der ydes støtte til projekter eller foranstaltninger, der gennemføres af private eller offentlige støttemodtagere. Støtten udbetales normalt i trancher: et forskud ved undertegnelsen af finansieringsaftalen eller kontrakten, efterfulgt af mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter, som modtagerne anmelder med jævne mellemrum.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

| 7.3. | Revisionen omfattede en undersøgelse af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed for så vidt angår betalinger afholdt i 2006 under alle de sektioner af EU-budgettet, der hører under interne politikker. Den specifikke vurdering er baseret på: |
| --- | --- |

7.3.

Revisionen omfattede en undersøgelse af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed for så vidt angår betalinger afholdt i 2006 under alle de sektioner af EU-budgettet, der hører under interne politikker. Den specifikke vurdering er baseret på:

| a) | substanstest af en tilfældigt udvalgt stikprøve på ni forpligtelser og 150 betalinger, som Kommissionen havde indgået/afholdt i 2006 |
| --- | --- |

a)

substanstest af en tilfældigt udvalgt stikprøve på ni forpligtelser og 150 betalinger, som Kommissionen havde indgået/afholdt i 2006

| b) | en gennemgang af, hvordan udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer fungerer:






  — | revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser |
| --- | --- | --- |

b)

en gennemgang af, hvordan udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer fungerer:

—

revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser

| — | skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser, inden udgifterne godtgøres |
| --- | --- |

—

skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser, inden udgifterne godtgøres

| — | efterfølgende revision af projekter |
| --- | --- |

—

efterfølgende revision af projekter

| c) | en opfølgning af Rettens væsentligste bemærkninger i de seneste revisionserklæringer. |
| --- | --- |

c)

en opfølgning af Rettens væsentligste bemærkninger i de seneste revisionserklæringer.

| 7.4. | Rettens stikprøve af betalinger med henblik på substanstest omfattede 58 forskud (2), hvor betingelserne for udbetaling er mindre strikse end for mellemliggende og endelige betalinger. De test, der blev foretaget, var derfor begrænset til en gennemgang i Kommissionen af projektudvælgelsesproceduren, finansieringsafgørelsen og udgiftsanvisningen. Dokumentationen for 62 af de 92 mellemliggende og endelige betalinger (3) blev kontrolleret i Kommissionen, og Retten aflagde revisionsbesøg hos modtagerne for at kontrollere de sidste 30 betalinger. |
| --- | --- |

7.4.

Rettens stikprøve af betalinger med henblik på substanstest omfattede 58 forskud (2), hvor betingelserne for udbetaling er mindre strikse end for mellemliggende og endelige betalinger. De test, der blev foretaget, var derfor begrænset til en gennemgang i Kommissionen af projektudvælgelsesproceduren, finansieringsafgørelsen og udgiftsanvisningen. Dokumentationen for 62 af de 92 mellemliggende og endelige betalinger (3) blev kontrolleret i Kommissionen, og Retten aflagde revisionsbesøg hos modtagerne for at kontrollere de sidste 30 betalinger.

Særlige forhold, der gælder for interne politikker

| 7.5. | EU-støtten til forskning og teknologisk udvikling dækker en lang række forskningsaktiviteter og er kendetegnet ved, at der er mange forskellige støtteordninger for de forskellige forskningstemaer og projekttyper. Projekterne gennemføres af forskningsinstitutter og universiteter samt af fysiske personer, firmaer og offentlige myndigheder. Der er normalt mange forskningspartnere involveret i projekterne, og de arbejder som et konsortium på tværs af flere medlemsstater, selv om der udnævnes en enkelt »projektkoordinator«, der skal varetage kontakten til Kommissionen og tage sig af de finansielle og administrative aspekter ved kontrakten. EU-støtten til partnerne i de enkelte projekter ligger på mellem nogle få hundrede euro og op til et tocifret millionbeløb. Ca. 2 % af de over 15 000 endelige støttemodtagere får over 40 % af den samlede EU-støtte. |
| --- | --- |

7.5.

EU-støtten til forskning og teknologisk udvikling dækker en lang række forskningsaktiviteter og er kendetegnet ved, at der er mange forskellige støtteordninger for de forskellige forskningstemaer og projekttyper. Projekterne gennemføres af forskningsinstitutter og universiteter samt af fysiske personer, firmaer og offentlige myndigheder. Der er normalt mange forskningspartnere involveret i projekterne, og de arbejder som et konsortium på tværs af flere medlemsstater, selv om der udnævnes en enkelt »projektkoordinator«, der skal varetage kontakten til Kommissionen og tage sig af de finansielle og administrative aspekter ved kontrakten. EU-støtten til partnerne i de enkelte projekter ligger på mellem nogle få hundrede euro og op til et tocifret millionbeløb. Ca. 2 % af de over 15 000 endelige støttemodtagere får over 40 % af den samlede EU-støtte.

| 7.6. | Andre foranstaltninger dækker hele spektret af de interne politikker, f.eks. støtte til borgernes aktioner og mobilitetsfremmende aktioner i uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren. Denne støtte er på mellem 2 000 og 20 000 euro. I den anden ende af skalaen er der støtten til større vej- eller jernbaneinfrastrukturprojekter under det transeuropæiske transportnet, der kan være på helt op til 10 millioner euro. |
| --- | --- |

7.6.

Andre foranstaltninger dækker hele spektret af de interne politikker, f.eks. støtte til borgernes aktioner og mobilitetsfremmende aktioner i uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren. Denne støtte er på mellem 2 000 og 20 000 euro. I den anden ende af skalaen er der støtten til større vej- eller jernbaneinfrastrukturprojekter under det transeuropæiske transportnet, der kan være på helt op til 10 millioner euro.

| 7.7. | Den største risiko med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed er, at støttemodtagerne overanmelder deres omkostninger, og at Kommissionen ikke efterfølgende opdager det og foretager korrektioner. |
| --- | --- |

7.7.

Den største risiko med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed er, at støttemodtagerne overanmelder deres omkostninger, og at Kommissionen ikke efterfølgende opdager det og foretager korrektioner.

| 7.7. | Kommissionen er stort set enig i Revisionsrettens analyse af hovedrisiciene. Den risiko, der er for, at modtagerne overanmelder omkostninger i deres omkostningserklæringer, skyldes i vid udstrækning de gældende retsregler, som er baseret på godtgørelse af de faktiske omkostninger. Trods de betydelige forbedringer af de gældende regler er disse faktorer stadig i overvejende grad uændrede, og de vil fortsat påvirke forvaltningen af rammeprogrammerne for forskning i de kommende år. Desuden kan mange af de fejl, der opstår i den forbindelse, kun opdages, hvis der foretages revision på stedet. Derfor har Kommissionen udtænkt en fælles revisionsstrategi for at øge sikkerheden for, at udgifterne på flerårig basis er lovlige og formelt rigtige (se Kommissionens svar til afsnit 7.12). |
| --- | --- |

7.7.

Kommissionen er stort set enig i Revisionsrettens analyse af hovedrisiciene. Den risiko, der er for, at modtagerne overanmelder omkostninger i deres omkostningserklæringer, skyldes i vid udstrækning de gældende retsregler, som er baseret på godtgørelse af de faktiske omkostninger. Trods de betydelige forbedringer af de gældende regler er disse faktorer stadig i overvejende grad uændrede, og de vil fortsat påvirke forvaltningen af rammeprogrammerne for forskning i de kommende år. Desuden kan mange af de fejl, der opstår i den forbindelse, kun opdages, hvis der foretages revision på stedet. Derfor har Kommissionen udtænkt en fælles revisionsstrategi for at øge sikkerheden for, at udgifterne på flerårig basis er lovlige og formelt rigtige (se Kommissionens svar til afsnit 7.12).

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| 7.8. | Når modtagerne overanmelder, kan det skyldes fejl vedrørende: |
| --- | --- |

7.8.

Når modtagerne overanmelder, kan det skyldes fejl vedrørende:

| — | støtteberettigelse: godtgørelse af omkostninger, der ikke er støtteberettigede |
| --- | --- |

—

støtteberettigelse: godtgørelse af omkostninger, der ikke er støtteberettigede

| — | faktisk forekomst: godtgørelse af omkostninger, som der ikke er tilstrækkelig dokumentation for, eller |
| --- | --- |

—

faktisk forekomst: godtgørelse af omkostninger, som der ikke er tilstrækkelig dokumentation for, eller

| — | nøjagtighed: godtgørelse af omkostninger, der er beregnet forkert. |
| --- | --- |

—

nøjagtighed: godtgørelse af omkostninger, der er beregnet forkert.

| 7.9. | Et projekt kan også være behæftet med fejl, der ikke har nogen indflydelse på godtgørelsen af omkostninger. F.eks. har Retten ofte konstateret, at Kommissionen ikke har kunnet godtgøre modtagernes omkostninger inden for den fastsatte tidsfrist (
  bilag 7.1
  indeholder mere detaljerede bemærkninger om Kommissionens forsinkede betalinger). |
| --- | --- |

7.9.

Et projekt kan også være behæftet med fejl, der ikke har nogen indflydelse på godtgørelsen af omkostninger. F.eks. har Retten ofte konstateret, at Kommissionen ikke har kunnet godtgøre modtagernes omkostninger inden for den fastsatte tidsfrist (
  bilag 7.1
  indeholder mere detaljerede bemærkninger om Kommissionens forsinkede betalinger).

| 7.9. | Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre betalingsfristerne, se bilag 7.1. |
| --- | --- |

7.9.

Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre betalingsfristerne, se bilag 7.1.

Væsentlig fejlfrekvens i støttemodtagernes omkostningsanmeldelser

| 7.10. | Retten konstaterede fejl i støttemodtagernes anmodninger om godtgørelse af omkostninger i 26 af de 150 reviderede transaktioner (jf.
  tabel 7.1
  ). De fleste fejl blev konstateret i de 30 transaktioner, der blev revideret hos modtagerne. De hyppigst forekommende fejl var: |
| --- | --- |

7.10.

Retten konstaterede fejl i støttemodtagernes anmodninger om godtgørelse af omkostninger i 26 af de 150 reviderede transaktioner (jf.
  tabel 7.1
  ). De fleste fejl blev konstateret i de 30 transaktioner, der blev revideret hos modtagerne. De hyppigst forekommende fejl var:

| — | De anmeldte omkostninger og navnlig personaleomkostningerne, der normalt er den største enkelte omkostningskategori, var ikke tilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

—

De anmeldte omkostninger og navnlig personaleomkostningerne, der normalt er den største enkelte omkostningskategori, var ikke tilstrækkeligt dokumenteret.

| — | Der var brugt budgetterede tal, hvorved kravet om, at det er de faktiske udgifter, der skal bruges, ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

—

Der var brugt budgetterede tal, hvorved kravet om, at det er de faktiske udgifter, der skal bruges, ikke var opfyldt.

| — | Indirekte omkostninger var uberettiget allokeret til projektet. |
| --- | --- |

—

Indirekte omkostninger var uberettiget allokeret til projektet.

| — | Der blev anmodet om dækning af omkostninger, der var afholdt uden for den støtteberettigede periode. |
| --- | --- |

—

Der blev anmodet om dækning af omkostninger, der var afholdt uden for den støtteberettigede periode.

| — | Der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

—

Der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede.

| 7.10. | Retten konstaterede ved sin revision, at de fleste fejl opstod i de betalinger, der revideres hos modtageren. Sådanne fejl eller ikke-støtteberettigede udgifter kan kun opdages ved kontrol på stedet eller i begrænset omfang ved skrivebordskontrol. |
| --- | --- |

7.10.

Retten konstaterede ved sin revision, at de fleste fejl opstod i de betalinger, der revideres hos modtageren. Sådanne fejl eller ikke-støtteberettigede udgifter kan kun opdages ved kontrol på stedet eller i begrænset omfang ved skrivebordskontrol.

I nogle få tilfælde kan Kommissionen have en anden vurdering af den finansielle indvirkning af resultaterne, baseret på sin egen beregning af de støtteberettigede omkostninger, som denne fremkommer som resultat af dens egne revisioner og gennemgang af yderligere bilag fra støttemodtageren.

Tabel 7.1 — Resultaterne af transaktionstesten

| Stikprøvestørrelse | 150 |
| --- | --- |
| Transaktioner behæftet med fejl | 17 % |
| Vurdering af fejlenes effekt på populationen | 2 % — 5 % |

Stikprøvestørrelse

150

Transaktioner behæftet med fejl

17 %

Vurdering af fejlenes effekt på populationen

2 % — 5 %

| 7.11. | Fejlene opstår inden for rammerne af et indviklet retsgrundlag med mange (ikke altid klare) støttekriterier. Som tidligere år fandt Retten, at modtagerne ofte ikke kunne begrunde personaleomkostningerne i deres omkostningsanmeldelser. |
| --- | --- |

7.11.

Fejlene opstår inden for rammerne af et indviklet retsgrundlag med mange (ikke altid klare) støttekriterier. Som tidligere år fandt Retten, at modtagerne ofte ikke kunne begrunde personaleomkostningerne i deres omkostningsanmeldelser.

| 7.11. | Kommissionen erkender, at dokumentation for de personaleomkostninger, der skal henføres under forskningsprojekter, ofte giver anledning til afvigelser og fejl. Den har taget betydelige skridt til at tage hånd om dette problem, se svarene til afsnit 7.7 og 7.12. |
| --- | --- |

7.11.

Kommissionen erkender, at dokumentation for de personaleomkostninger, der skal henføres under forskningsprojekter, ofte giver anledning til afvigelser og fejl. Den har taget betydelige skridt til at tage hånd om dette problem, se svarene til afsnit 7.7 og 7.12.

Hvad angår det syvende rammeprogram (RP7), vil anvendelsen af gennemsnitlige personaleomkostninger kræve af støttemodtageren, at metodologien bekræftes af en uafhængig revisor og accepteres af Kommissionen. Denne bekræftelse fra revisorens side omfatter kontrol af, at der findes et pålideligt tidsregistreringssystem.

Som led i sine bestræbelser på at tydeliggøre reglerne for RP7 har Kommissionen siden april 2007 offentliggjort fire af de seks kapitler i vejledningen for støttemodtagere, herunder vejledningen for finansielle spørgsmål. Kommissionen har planer om at gøre de resterende kapitler tilgængelige i september 2007. I begyndelsen af RP7 arrangerede Kommissionen informationsdage og workshops for støttemodtagerne for at forklare processen og klarlægge støttemodtagernes rettigheder og forpligtelser.

Overvågnings- og kontrolsystemerne

| 7.12. | Kommissionen skal forvalte tusinder af modtagere og deres projekter. Mange fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed kan kun konstateres (og dermed korrigeres) ved stedlig kontrol. Men på grund af de store omkostninger, der er forbundet hermed, vil det være umuligt at foretage sådan kontrol af hvert enkelt projekt hvert år. Derfor må Kommissionen have en sammenhængende kontrolstrategi — hvor kontroltype og -intensitet defineres — for at holde fejlfrekvensen nede på et acceptabelt niveau i forhold til de omkostninger, der er forbundet med kontrollen (4). |
| --- | --- |

7.12.

Kommissionen skal forvalte tusinder af modtagere og deres projekter. Mange fejl med hensyn til lovlighed og formel rigtighed kan kun konstateres (og dermed korrigeres) ved stedlig kontrol. Men på grund af de store omkostninger, der er forbundet hermed, vil det være umuligt at foretage sådan kontrol af hvert enkelt projekt hvert år. Derfor må Kommissionen have en sammenhængende kontrolstrategi — hvor kontroltype og -intensitet defineres — for at holde fejlfrekvensen nede på et acceptabelt niveau i forhold til de omkostninger, der er forbundet med kontrollen (4).

| 7.13. | Bilag 7.2
  giver et resume af Rettens gennemgang af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

7.13.

Bilag 7.2
  giver et resume af Rettens gennemgang af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer.

| 7.12-7.13. | Kommissionen har udtænkt en fælles strategi for efterfølgende revision for det sjette rammeprogram (RP6), som skal øge sikkerheden for, at udgifterne på flerårigt grundlag er lovlige og formelt rigtige. Denne strategi kræver en betydelig forøgelse af antallet af efterfølgende revisioner, herunder revision af kontrakter med de betydeligste støttemodtagere, dvs. dem der modtager de største finansielle bidrag. |
| --- | --- |

7.12-7.13.

Kommissionen har udtænkt en fælles strategi for efterfølgende revision for det sjette rammeprogram (RP6), som skal øge sikkerheden for, at udgifterne på flerårigt grundlag er lovlige og formelt rigtige. Denne strategi kræver en betydelig forøgelse af antallet af efterfølgende revisioner, herunder revision af kontrakter med de betydeligste støttemodtagere, dvs. dem der modtager de største finansielle bidrag.

Der vil blive fulgt grundigt op på resultaterne af disse revisioner. Uretmæssigt udbetalte beløb vil blive inddrevet fra støttemodtageren, og eventuelle konstaterede systemfejl vil blive ekstrapoleret til alle andre, ikke-reviderede kontrakter med samme støttemodtager. Kommissionen vil kræve skadeserstatning, hvis den reviderede undlader at gennemføre revisionsresultater i forbindelse med systemfejl.

Denne strategi forventes at sikre, at antallet af resterende (ikke-konstaterede) fejl begrænses betydeligt.

De reviderede kontrakter vil omfatte: 1) de omkring 200 kontrahenter, der tegner sig for den største del af budgettet (samlet set tegner de pågældende kontrakter sig for over 40 % af budgettet), 2) en repræsentativt, værdibaseret stikprøve fra den resterende population og 3) en risikobaseret stikprøve, der fokuserer på potentielt mere risikobehæftede kontrahenter.

Gennemførelsen af den revisionsstrategi indebærer en betydelig styrkelse af Kommissionens revisionspersonale, et øget antal revisioner og styrkede gennemførelsesprocedurer med hensyn til revisionsresultater.

De nærmere regler for senere at udvide disse kontrolrammer til RP7 er under overvejelse. For RP7 er der allerede taget skridt til at styrke kvaliteten af revisionspåtegningen af omkostningserklæringer (se afsnit 7.17)

Revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser

| 7.14. | Ifølge EU's finansielle regler skal der vedlægges en revisionsrapport eller en revisionsattest ved anmodninger om udbetaling af støtte over et vist beløb (5). Under sjette rammeprogram og nogle andre programmer på området interne politikker er dette krav kommet til at gælde for alle omkostningsanmeldelser, der opfylder visse kriterier. Derfor skal omkostningsanmeldelserne påtegnes af en uafhængig revisor eller — for nogle offentlige organers vedkommende — af en kompetent embedsmand. |
| --- | --- |

7.14.

Ifølge EU's finansielle regler skal der vedlægges en revisionsrapport eller en revisionsattest ved anmodninger om udbetaling af støtte over et vist beløb (5). Under sjette rammeprogram og nogle andre programmer på området interne politikker er dette krav kommet til at gælde for alle omkostningsanmeldelser, der opfylder visse kriterier. Derfor skal omkostningsanmeldelserne påtegnes af en uafhængig revisor eller — for nogle offentlige organers vedkommende — af en kompetent embedsmand.

| 7.15. | I 2005 undersøgte Retten anvendelsen af revisionsattester i forbindelse med omkostningsanmeldelser under sjette rammeprogram (6). I 2006 undersøgte Retten anvendelsen af revisionsattester på hele området interne politikker. Retten testede, hvordan denne kontrol fungerer i forbindelse med 15 af de transaktioner i stikprøven, som den reviderede på stedet, og hvor der var udstedt en revisionsattest. Retten sammenlignede resultaterne af sin egen undersøgelse med attesten. Retten gennemgik også Kommissionens rapporter om, hvordan kontrollen fungerer. |
| --- | --- |

7.15.

I 2005 undersøgte Retten anvendelsen af revisionsattester i forbindelse med omkostningsanmeldelser under sjette rammeprogram (6). I 2006 undersøgte Retten anvendelsen af revisionsattester på hele området interne politikker. Retten testede, hvordan denne kontrol fungerer i forbindelse med 15 af de transaktioner i stikprøven, som den reviderede på stedet, og hvor der var udstedt en revisionsattest. Retten sammenlignede resultaterne af sin egen undersøgelse med attesten. Retten gennemgik også Kommissionens rapporter om, hvordan kontrollen fungerer.

Ordningen med revisionsattester fungerer endnu ikke som en pålidelig kontrol

| 7.16. | I ni ud af de 15 tilfælde, Retten undersøgte, havde den attesterende revisor udstedt en erklæring uden forbehold, hvorimod Retten identificerede fejl med væsentlig finansiel effekt på omkostningsanmeldelserne eller systemer, der ikke opfyldte kravene. I fire af de ni tilfælde opfyldte modtagernes regnskabssystem for personaleomkostninger ikke de kontraktmæssige bestemmelser. I et af disse tilfælde var personaleomkostningerne ansat over 50 % for højt. I to andre tilfælde brugte modtageren en metode til omkostningsberegning, der ikke var i overensstemmelse med kontrakterne. |
| --- | --- |

7.16.

I ni ud af de 15 tilfælde, Retten undersøgte, havde den attesterende revisor udstedt en erklæring uden forbehold, hvorimod Retten identificerede fejl med væsentlig finansiel effekt på omkostningsanmeldelserne eller systemer, der ikke opfyldte kravene. I fire af de ni tilfælde opfyldte modtagernes regnskabssystem for personaleomkostninger ikke de kontraktmæssige bestemmelser. I et af disse tilfælde var personaleomkostningerne ansat over 50 % for højt. I to andre tilfælde brugte modtageren en metode til omkostningsberegning, der ikke var i overensstemmelse med kontrakterne.

| 7.16. | De forskningsorienterede GD'er er generelt enige i Revisionsrettens konklusion. Ikke desto mindre er det Kommissionens opfattelse, at revisionspåtegninger har bidraget til en begrænsning af fejlprocenterne for RP6 i sammenligning med RP5. |
| --- | --- |

7.16.

De forskningsorienterede GD'er er generelt enige i Revisionsrettens konklusion. Ikke desto mindre er det Kommissionens opfattelse, at revisionspåtegninger har bidraget til en begrænsning af fejlprocenterne for RP6 i sammenligning med RP5.

| 7.17. | Rettens revisionsresultater er i overensstemmelse med resultaterne af Kommissionens egen vurdering af ordningen; de attesterende revisorers arbejde er sommetider for overfladisk, og de udfører ikke substanstest i et passende omfang, det er nødvendigt at forbedre retningslinjerne for at fjerne usikkerheden omkring støtteberettigelsen og revisorernes uafhængighed, det kan medføre inkonsekvens, at der mangler en standardattest, hvis anvendelse er obligatorisk, og der er ikke fastsat standardbetingelser. |
| --- | --- |

7.17.

Rettens revisionsresultater er i overensstemmelse med resultaterne af Kommissionens egen vurdering af ordningen; de attesterende revisorers arbejde er sommetider for overfladisk, og de udfører ikke substanstest i et passende omfang, det er nødvendigt at forbedre retningslinjerne for at fjerne usikkerheden omkring støtteberettigelsen og revisorernes uafhængighed, det kan medføre inkonsekvens, at der mangler en standardattest, hvis anvendelse er obligatorisk, og der er ikke fastsat standardbetingelser.

| 7.17. | Med hensyn til den konstaterede svaghed hvad angår pålideligheden af revisionspåtegningerne for RP6 har Kommissionen reageret ved at forbedre støtten til organer, der foretager påtegning, støttemodtagerne og de operationelle afdelinger i Kommissionen. GD INFSO har indført »Klinikker om revisionspåtegninger«, der involverer central- og linjeafdelinger med det formål at sikre en konsekvent håndtering af revisionspåtegninger i generaldirektoratet i overensstemmelse med kontraktbestemmelserne. Resultaterne findes på generaldirektoratets intranet. |
| --- | --- |

7.17.

Med hensyn til den konstaterede svaghed hvad angår pålideligheden af revisionspåtegningerne for RP6 har Kommissionen reageret ved at forbedre støtten til organer, der foretager påtegning, støttemodtagerne og de operationelle afdelinger i Kommissionen. GD INFSO har indført »Klinikker om revisionspåtegninger«, der involverer central- og linjeafdelinger med det formål at sikre en konsekvent håndtering af revisionspåtegninger i generaldirektoratet i overensstemmelse med kontraktbestemmelserne. Resultaterne findes på generaldirektoratets intranet.

Som beskrevet i dens svar til afsnit 7.12 har Kommissionen også udtænkt en fælles strategi for efterfølgende revision for RP7 for at øge sikkerheden for, at udgifter på flerårig basis er lovlige og formelt rigtige.

For RP7 har Kommissionen indført yderligere foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af revisionsattester: 1) »vedtagne procedurer«, der består af et obligatorisk sæt procedurer og en obligatorisk rapport, der skal forelægges af de attesterende revisorer, 2) obligatorisk attestering af metodologien for omkostningsberegning for gennemsnitlige personaleomkostninger, og 3) valgfri attestering af både personaleomkostninger og metodologier for indirekte omkostninger. Disse foranstaltninger skal efter planen sikre, at støttemodtagernes omkostningsmetodologier er i overensstemmelse med kontraktbestemmelserne, før betalingerne godkendes.

Uden for forskningsområdet opstillede GD Miljø for LIFE-programmet en template for en uafhængig ekstern revisionsrapport sammen med klare instrukser om omfang og formål med attesteringsrevisionen, revisionsmetodologien, revisorens kompetence og de forventede revisionsresultater.

Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser

| 7.18. | I forbindelse med mellemliggende og endelige betalinger til projekter foretager Kommissionen skrivebordskontrol af modtagernes omkostningsanmeldelser, inden den godtgør de anmeldte udgifter. |
| --- | --- |

7.18.

I forbindelse med mellemliggende og endelige betalinger til projekter foretager Kommissionen skrivebordskontrol af modtagernes omkostningsanmeldelser, inden den godtgør de anmeldte udgifter.

| 7.19. | Ved revisionen undersøgte Retten retningslinjer og procedurer samt rapporterings- og overvågningsordninger, og den undersøgte også, hvordan Generaldirektoratet for Forskning (GD RTD), Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (GD INFSO) og Generaldirektoratet for Energi og Transport (GD TREN) udvekslede resultaterne af skrivebordskontrollen. Retten undersøgte, hvordan disse kontroller fungerede i forbindelse med 30 betalinger i den stikprøve, den udtog til substanstest (punkt 7.3). |
| --- | --- |

7.19.

Ved revisionen undersøgte Retten retningslinjer og procedurer samt rapporterings- og overvågningsordninger, og den undersøgte også, hvordan Generaldirektoratet for Forskning (GD RTD), Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (GD INFSO) og Generaldirektoratet for Energi og Transport (GD TREN) udvekslede resultaterne af skrivebordskontrollen. Retten undersøgte, hvordan disse kontroller fungerede i forbindelse med 30 betalinger i den stikprøve, den udtog til substanstest (punkt 7.3).

Omfattende procedurer, men begrænset overvågning og udveksling af resultater

| 7.20. | Alle de reviderede generaldirektorater har detaljerede skriftlige retningslinjer og procedurer for skrivebordskontrol og benytter standardchecklister. |
| --- | --- |

7.20.

Alle de reviderede generaldirektorater har detaljerede skriftlige retningslinjer og procedurer for skrivebordskontrol og benytter standardchecklister.

| 7.21. | GD RTD og GD TREN bruger overvågningsredskaber (»scoreboards«) for at få samlede oplysninger om de omkostninger, der godtages eller afvises på grundlag af kontrollerne, men der er ingen analyse af fejltyper og -frekvens, der kunne bidrage til at udvikle en risikobaseret kontrolstrategi. |
| --- | --- |

7.21.

GD RTD og GD TREN bruger overvågningsredskaber (»scoreboards«) for at få samlede oplysninger om de omkostninger, der godtages eller afvises på grundlag af kontrollerne, men der er ingen analyse af fejltyper og -frekvens, der kunne bidrage til at udvikle en risikobaseret kontrolstrategi.

| 7.21. | Kommissionen er klar over, at hovedproblemerne er personaleomkostningerne og de indirekte omkostninger og søger på det grundlag at udvikle og anvende en risikobaseret strategi. |
| --- | --- |

7.21.

Kommissionen er klar over, at hovedproblemerne er personaleomkostningerne og de indirekte omkostninger og søger på det grundlag at udvikle og anvende en risikobaseret strategi.

| 7.22. | Det kan øge effektiviteten og produktiviteten, når generaldirektoraterne udveksler kontrolresultater. De kan f.eks. finde frem til fælles problemer og udtænke en koordineret metode. Retten fandt, at de tre generaldirektorater kun havde gjort en meget lille indsats for at dele oplysningerne om kontrolresultater med hinanden. Det gjaldt både inden for hvert enkelt generaldirektorat og generaldirektoraterne imellem. Uden en detaljeret resultatovervågning begrænses erfaringsudvekslingen til drøftelser om metoder og generelle spørgsmål. |
| --- | --- |

7.22.

Det kan øge effektiviteten og produktiviteten, når generaldirektoraterne udveksler kontrolresultater. De kan f.eks. finde frem til fælles problemer og udtænke en koordineret metode. Retten fandt, at de tre generaldirektorater kun havde gjort en meget lille indsats for at dele oplysningerne om kontrolresultater med hinanden. Det gjaldt både inden for hvert enkelt generaldirektorat og generaldirektoraterne imellem. Uden en detaljeret resultatovervågning begrænses erfaringsudvekslingen til drøftelser om metoder og generelle spørgsmål.

| 7.22. | Skrivebordskontrol af omkostningserklæringer fokuserer på formelle aspekter. Det er derfor, at Kommissionen har givet forrang til, at der anvendes standardprocedurer og tjeklister for at sikre, at disse kontrolforanstaltninger er effektive. Kommissionen er enig i, at det, medmindre cost-benefit-overvejelser tilsiger det modsatte, kan være hensigtsmæssigt at dele resultaterne af disse kontroltiltag, især for GD'er inden for forskningsområdet, der har at gøre med de samme eller lignende støttemodtagere. |
| --- | --- |

7.22.

Skrivebordskontrol af omkostningserklæringer fokuserer på formelle aspekter. Det er derfor, at Kommissionen har givet forrang til, at der anvendes standardprocedurer og tjeklister for at sikre, at disse kontrolforanstaltninger er effektive. Kommissionen er enig i, at det, medmindre cost-benefit-overvejelser tilsiger det modsatte, kan være hensigtsmæssigt at dele resultaterne af disse kontroltiltag, især for GD'er inden for forskningsområdet, der har at gøre med de samme eller lignende støttemodtagere.

| 7.23. | I tre af de 30 tilfælde, Retten reviderede, konstaterede den, at der var problemer i omkostningsanmeldelserne, som burde have været opdaget ved Kommissionens forudgående kontrol. I et tilfælde havde modtageren anvendt en uegnet metode til fordeling af indirekte omkostninger. I et andet tilfælde havde Kommissionen anvendt en ukorrekt godtgørelsessats. I et tredje tilfælde havde Kommissionen anmodet om de nødvendige bilag fra modtageren, men betalingen var afholdt, inden den havde modtaget dem. |
| --- | --- |

7.23.

I tre af de 30 tilfælde, Retten reviderede, konstaterede den, at der var problemer i omkostningsanmeldelserne, som burde have været opdaget ved Kommissionens forudgående kontrol. I et tilfælde havde modtageren anvendt en uegnet metode til fordeling af indirekte omkostninger. I et andet tilfælde havde Kommissionen anvendt en ukorrekt godtgørelsessats. I et tredje tilfælde havde Kommissionen anmodet om de nødvendige bilag fra modtageren, men betalingen var afholdt, inden den havde modtaget dem.

| 7.23. | Der er udarbejdet retningslinjer, herunder også tjeklister, og disse ajourføres jævnligt. Personalet uddannes også i at forbedre effektiviteten af kontroltiltagene. |
| --- | --- |

7.23.

Der er udarbejdet retningslinjer, herunder også tjeklister, og disse ajourføres jævnligt. Personalet uddannes også i at forbedre effektiviteten af kontroltiltagene.

Kommissionens efterfølgende finansielle revision

| 7.24. | Kommissionen gennemfører efterfølgende revision af projekter hos de endelige modtagere, efter at de mellemliggende betalinger eller den endelige betaling er afholdt. Revisionen gennemføres af enheder i generaldirektoraterne, eller — hvilket er mere almindeligt — af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne. |
| --- | --- |

7.24.

Kommissionen gennemfører efterfølgende revision af projekter hos de endelige modtagere, efter at de mellemliggende betalinger eller den endelige betaling er afholdt. Revisionen gennemføres af enheder i generaldirektoraterne, eller — hvilket er mere almindeligt — af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne.

| 7.24. | Antallet af efterfølgende revisioner er nu øget. I de revisioner, der er planlagt for RP6, vil der blive taget hensyn til resterende fejl og cost-benefit-overvejelser. |
| --- | --- |

7.24.

Antallet af efterfølgende revisioner er nu øget. I de revisioner, der er planlagt for RP6, vil der blive taget hensyn til resterende fejl og cost-benefit-overvejelser.

| 7.25. | Retten analyserede Kommissionens data om efterfølgende revision og undersøgte de foranstaltninger, der var truffet med henblik på at udveksle revisionsresultater i generaldirektoraterne for interne politikker. |
| --- | --- |

7.25.

Retten analyserede Kommissionens data om efterfølgende revision og undersøgte de foranstaltninger, der var truffet med henblik på at udveksle revisionsresultater i generaldirektoraterne for interne politikker.

Utilstrækkelig dækning

| 7.26. | I 2005 kritiserede Retten, at der var sket en mærkbar reduktion i antallet af Kommissionens efterfølgende revisioner af projekter på området interne politikker i forhold til det foregående år (7). I 2006 er antallet af revisioner nået op på samme niveau som før 2005 (
  tabel 7.2
  ). Andelen af reviderede kontrakter (2,3 %) er imidlertid stadig ikke stor nok til at kompensere for manglerne i de andre elementer af overvågnings- og kontrolsystemerne. |
| --- | --- |

7.26.

I 2005 kritiserede Retten, at der var sket en mærkbar reduktion i antallet af Kommissionens efterfølgende revisioner af projekter på området interne politikker i forhold til det foregående år (7). I 2006 er antallet af revisioner nået op på samme niveau som før 2005 (
  tabel 7.2
  ). Andelen af reviderede kontrakter (2,3 %) er imidlertid stadig ikke stor nok til at kompensere for manglerne i de andre elementer af overvågnings- og kontrolsystemerne.

| 7.26. | Som Kommissionen nævner i Revisionsrettens årsrapport for regnskabsåret 2005, skyldes begrænsningen af antallet af efterfølgende revisioner i 2005 de forsinkelser, der opstod i samarbejdet med det nyligt udpegede eksterne revisionsfirma. 2005 må derfor betragtes som et atypisk år. I 2006 blev der afsluttet 564 efterfølgende revisioner, mere end i 2004 (se tabel 7.2). |
| --- | --- |

7.26.

Som Kommissionen nævner i Revisionsrettens årsrapport for regnskabsåret 2005, skyldes begrænsningen af antallet af efterfølgende revisioner i 2005 de forsinkelser, der opstod i samarbejdet med det nyligt udpegede eksterne revisionsfirma. 2005 må derfor betragtes som et atypisk år. I 2006 blev der afsluttet 564 efterfølgende revisioner, mere end i 2004 (se tabel 7.2).

For yderligere at øge den sikkerhed, der er skabt som følge af de efterfølgende revisioner, har Kommissionen udtænkt en fælles strategi for efterfølgende revision for RP6 som beskrevet i dens svar til afsnit 7.12.

Tabel 7.2 — Efterfølgende finansielle revisioner afsluttet i 2004-2006

| Generaldirektorat | Antal afsluttede revisioner | Antal reviderede kontrakter | Antal løbende kontrakter | Værdien af de reviderede kontrakter
  (millioner euro) | Værdien af de løbende kontrakter
  (millioner euro) | Justeringer af ikke-støtteberettigede udgifter i Kommissionens favør foretaget på grundlag af revisionerne | Reviderede kontrakter i % af løbende kontrakter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle programmer | Forskningsprogrammer |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Værdi
  (millioner euro) | i % af de reviderede kontrakter | Værdi
  (millioner euro) | i % af de reviderede kontrakter | Værdi
  (millioner euro) | i % af de reviderede kontrakter |
| Landbrug | 5 | 7 | 5 | | | | 6 | 20 | 7 | 245 | 153 | 158 | 16,18 | 22,67 | 13,96 | 42,54 | 35,48 | 36,56 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 1,26 | 9,1 | 2,4 | 13,1 | 4,4 |
| Uddannelse og Kultur (8) | 75 | 77 | 104 | | | | 80 | 77 | 104 | 15 884 | 11 748 | 13 222 | 24,10 | 48,28 | 15,56 | 740,30 | 570,46 | 670,97 | 7,80 | 32,4 | 3,66 | 7,6 | 1,92 | 12,3 | 0,5 | 0,7 | 0,8 |
| Beskæftigelse og Sociale Anliggender | 25 | 33 | 31 | | | | 27 | 37 | 35 | 1 639 | 1 553 | 1 485 | 11,53 | 14,47 | 14,93 | 139,56 | 131,11 | 186,67 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 0,37 | 2,5 | 1,6 | 2,4 | 2,4 |
| Miljø | 42 | 44 | 25 | | | | 73 | 49 | 25 | 1 748 | 1 774 | 1 761 | 35,07 | 68,60 | 33,45 | 385,87 | 431,30 | 478,20 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 1,41 | 4,2 | 4,2 | 2,8 | 1,4 |
| Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed | 8 | 11 | 11 | | | | 47 | 46 | 54 | 901 | 1 055 | 426 | 28,60 | 17,90 | 7,43 | 117,00 | 177,00 | 35,25 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 0,08 | 1,1 | 5,2 | 4,4 | 12,7 |
| Sundhed og Forbrugerbeskyttelse | 8 | 7 | 6 | | | | 12 | 7 | 6 | 522 | 476 | 478 | 6,29 | 5,34 | 17,14 | 153,90 | 165,58 | 183,73 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 0,04 | 0,2 | 2,3 | 1,5 | 1,3 |
| Energi og Transport (9) | 54 | 16 | 69 | 53 | 7 | 59 | 81 | 20 | 100 | 1 077 | 1 099 | 1 166 | 87,09 | 21,49 | 66,48 | 689,41 | 899,46 | 929,55 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 5,47 | 8,2 | 7,5 | 1,8 | 8,6 |
| Erhvervspolitik | 43 | 8 | 52 | 34 | 1 | 44 | 64 | 8 | 69 | 1 684 | 1 672 | 2 369 | 38,12 | 22,28 | 28,66 | 221,96 | 305,75 | 1 179,00 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 3,8 | 0,5 | 2,9 |
| Fiskeri og Maritime Anliggender | 18 | 11 | 4 | 15 | 7 | | 41 | 29 | 27 | 238 | 239 | 215 | 12,23 | 50,25 | 97,51 | 270,01 | 174,51 | 203,30 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 0,10 | 0,1 | 17,2 | 12,1 | 12,6 |
| Informationssamfundet og Medier | 95 | 30 | 84 | 93 | 30 | 80 | 230 | 72 | 196 | 2 320 | 5 727 | 1 810 | 115,37 | 32,61 | 79,45 | 1 745,00 | 2 030,00 | 2 004,00 | 8,20 | 7,1 | 4,71 | 14,4 | 6,42 | 8,1 | 9,9 | 1,3 | 10,8 |
| Forskning | 118 | 23 | 173 | 118 | 23 | 151 | 167 | 35 | 198 | 7 696 | 8 906 | 12 070 | 263,40 | 38,25 | 58,68 | 3 451,39 | 5 032,43 | 6 663,85 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 2,2 | 0,4 | 1,6 |
| I alt | 491 | 267 | 564 | 313 | 68 | 334 | 828 | 400 | 821 | 33 954 | 34 402 | 35 160 | 637,99 | 342,15 | 433,24 | 7 956,94 | 9 953,07 | 12 571,08 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 21,19 | 4,9 | 2,4 | 1,2 | 2,3 |

Generaldirektorat

Antal afsluttede revisioner

Antal reviderede kontrakter

Antal løbende kontrakter

Værdien af de reviderede kontrakter

(millioner euro)

Værdien af de løbende kontrakter

(millioner euro)

Justeringer af ikke-støtteberettigede udgifter i Kommissionens favør foretaget på grundlag af revisionerne

Reviderede kontrakter i % af løbende kontrakter

Alle programmer

Forskningsprogrammer

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Værdi

(millioner euro)

i % af de reviderede kontrakter

Værdi

(millioner euro)

i % af de reviderede kontrakter

Værdi

(millioner euro)

i % af de reviderede kontrakter

Landbrug

5

7

5

6

20

7

245

153

158

16,18

22,67

13,96

42,54

35,48

36,56

0,00

0,0

1,68

7,4

1,26

9,1

2,4

13,1

4,4

Uddannelse og Kultur (8)

75

77

104

80

77

104

15 884

11 748

13 222

24,10

48,28

15,56

740,30

570,46

670,97

7,80

32,4

3,66

7,6

1,92

12,3

0,5

0,7

0,8

Beskæftigelse og Sociale Anliggender

25

33

31

27

37

35

1 639

1 553

1 485

11,53

14,47

14,93

139,56

131,11

186,67

0,19

1,7

0,37

2,6

0,37

2,5

1,6

2,4

2,4

Miljø

42

44

25

73

49

25

1 748

1 774

1 761

35,07

68,60

33,45

385,87

431,30

478,20

1,18

3,4

0,47

0,7

1,41

4,2

4,2

2,8

1,4

Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed

8

11

11

47

46

54

901

1 055

426

28,60

17,90

7,43

117,00

177,00

35,25

2,53

8,8

1,10

6,1

0,08

1,1

5,2

4,4

12,7

Sundhed og Forbrugerbeskyttelse

8

7

6

12

7

6

522

476

478

6,29

5,34

17,14

153,90

165,58

183,73

0,36

5,8

0,27

5,1

0,04

0,2

2,3

1,5

1,3

Energi og Transport (9)

54

16

69

53

7

59

81

20

100

1 077

1 099

1 166

87,09

21,49

66,48

689,41

899,46

929,55

9,95

1,8

0,85

0,0

5,47

8,2

7,5

1,8

8,6

Erhvervspolitik

43

8

52

34

1

44

64

8

69

1 684

1 672

2 369

38,12

22,28

28,66

221,96

305,75

1 179,00

1,00

2,6

1,38

6,2

0,64

2,2

3,8

0,5

2,9

Fiskeri og Maritime Anliggender

18

11

4

15

7

41

29

27

238

239

215

12,23

50,25

97,51

270,01

174,51

203,30

1,16

9,5

1,39

2,8

0,10

0,1

17,2

12,1

12,6

Informationssamfundet og Medier

95

30

84

93

30

80

230

72

196

2 320

5 727

1 810

115,37

32,61

79,45

1 745,00

2 030,00

2 004,00

8,20

7,1

4,71

14,4

6,42

8,1

9,9

1,3

10,8

Forskning

118

23

173

118

23

151

167

35

198

7 696

8 906

12 070

263,40

38,25

58,68

3 451,39

5 032,43

6 663,85

2,79

1,1

0,72

1,9

3,47

5,9

2,2

0,4

1,6

I alt

491

267

564

313

68

334

828

400

821

33 954

34 402

35 160

637,99

342,15

433,24

7 956,94

9 953,07

12 571,08

35,16

5,5

16,59

4,8

21,19

4,9

2,4

1,2

2,3

| 7.27. | De forskningsprojekter, der forvaltes af GD RTD, tegner sig for over halvdelen af værdien af de løbende kontrakter i 2006. Retten har tidligere konstateret, at GD RTD's efterfølgende revision af femte rammeprogram (1998-2002) ikke var tilstrækkeligt dækkende (10). Kommissionens egen interne revisionstjeneste (IAS) har også bemærket, at der vedrørende sjette rammeprogram (2002-2006) kun blev gennemført to revisioner i 2005, og at revisionsdækningen i 2006 stadig ikke var tilstrækkelig i betragtning af de iboende risici ved forskningsprojekter. |
| --- | --- |

7.27.

De forskningsprojekter, der forvaltes af GD RTD, tegner sig for over halvdelen af værdien af de løbende kontrakter i 2006. Retten har tidligere konstateret, at GD RTD's efterfølgende revision af femte rammeprogram (1998-2002) ikke var tilstrækkeligt dækkende (10). Kommissionens egen interne revisionstjeneste (IAS) har også bemærket, at der vedrørende sjette rammeprogram (2002-2006) kun blev gennemført to revisioner i 2005, og at revisionsdækningen i 2006 stadig ikke var tilstrækkelig i betragtning af de iboende risici ved forskningsprojekter.

| 7.27. | Disse problemer er omtalt i GD'ernes årlige aktivitetsrapporter og i Kommissionens sammenfattende rapport. Der er allerede taget skridt til at rette op på denne situation og for at undgå lignende vanskeligheder i fremtiden. |
| --- | --- |

7.27.

Disse problemer er omtalt i GD'ernes årlige aktivitetsrapporter og i Kommissionens sammenfattende rapport. Der er allerede taget skridt til at rette op på denne situation og for at undgå lignende vanskeligheder i fremtiden.

Se også Kommissionens svar til punkt 7.12.

| 7.28. | Som det også er tilfældet i forbindelse med forudgående skrivebordskontrol, kan den efterfølgende kontrol blive mere produktiv og effektiv, hvis der udveksles resultater. Retten konstaterede, at de generaldirektorater, der forvalter forskningsudgifter (11), udveksler revisionsresultater, selv om de ikke har skriftlige procedurer herfor. De andre reviderede generaldirektorater på området interne politikker (12) formidler ikke systematisk deres resultater til andre generaldirektorater og har ikke etableret procedurer herfor. I november 2006 indførte Kommissionen et overvågningssystem (audit tracking system), så resultaterne fra alle Kommissionens afdelinger kan registreres i en central database, som alle generaldirektoraterne har adgang til. Retten undersøgte, hvordan forskningsgeneraldirektoraterne anvendte redskabet, og konstaterede, at det kun var GD ENTR, der brugte det. |
| --- | --- |

7.28.

Som det også er tilfældet i forbindelse med forudgående skrivebordskontrol, kan den efterfølgende kontrol blive mere produktiv og effektiv, hvis der udveksles resultater. Retten konstaterede, at de generaldirektorater, der forvalter forskningsudgifter (11), udveksler revisionsresultater, selv om de ikke har skriftlige procedurer herfor. De andre reviderede generaldirektorater på området interne politikker (12) formidler ikke systematisk deres resultater til andre generaldirektorater og har ikke etableret procedurer herfor. I november 2006 indførte Kommissionen et overvågningssystem (audit tracking system), så resultaterne fra alle Kommissionens afdelinger kan registreres i en central database, som alle generaldirektoraterne har adgang til. Retten undersøgte, hvordan forskningsgeneraldirektoraterne anvendte redskabet, og konstaterede, at det kun var GD ENTR, der brugte det.

| 7.28. | Revisionsresultaterne deles systematisk mellem forskningsgeneraldirektoraterne. Principperne for deling af revisionsresultater er fastlagt i den fælles revisionsstrategi for RP6. Disse principper er ved at blive videreudbygget af en særlig arbejdsgruppe. |
| --- | --- |

7.28.

Revisionsresultaterne deles systematisk mellem forskningsgeneraldirektoraterne. Principperne for deling af revisionsresultater er fastlagt i den fælles revisionsstrategi for RP6. Disse principper er ved at blive videreudbygget af en særlig arbejdsgruppe.

En udvidelse af revisionens omfang, som det er målet med revisionsstrategien, kræver gennemførelse af revisionsresultaterne vedrørende systemfejl for ikke-reviderede projekter på tværs af GD'erne. I den forstand er systematisk og konsekvent deling af revisionsresultater vigtig. Forskningsgeneraldirektoraterne har givet dette prioritet.

Kommissionens nye revisionssporingssystem gør det muligt at tilknytte revisionsoplysninger til datafilen (Legal Entity File) for den relevante støttemodtager i Kommissionens regnskabssystem. Efter indførelsen i slutningen af 2006 vil revisionsdata gradvist blive ført ind i systemet, herunder også via interface fra eksisterende GD-specifikke revisionsdatabaser.

Opfølgning af tidligere bemærkninger

| 7.29. | I
  bilag 7.1
  gengives resultaterne af Rettens opfølgning af tidligere centrale bemærkninger i de seneste revisionserklæringer. Bemærkningerne vedrører Kommissionens utilstrækkelige efterfølgende revision, forsinkelser i Kommissionens betalinger til støttemodtagerne og dens utilstrækkelige kontrol af, hvordan de forvaltende nationale myndigheders forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer i forbindelse med uddannelses- og kulturprojekter. |
| --- | --- |

7.29.

I
  bilag 7.1
  gengives resultaterne af Rettens opfølgning af tidligere centrale bemærkninger i de seneste revisionserklæringer. Bemærkningerne vedrører Kommissionens utilstrækkelige efterfølgende revision, forsinkelser i Kommissionens betalinger til støttemodtagerne og dens utilstrækkelige kontrol af, hvordan de forvaltende nationale myndigheders forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer i forbindelse med uddannelses- og kulturprojekter.

| 7.29. | Se Kommissionens svar i bilag 7.1. |
| --- | --- |

7.29.

Se Kommissionens svar i bilag 7.1.

Konklusion

| 7.30. | Ved Rettens revision konstateredes der en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer imødegår ikke i tilstrækkeligt omfang den iboende risiko for, at der godtgøres udgifter, der er ansat for højt. |
| --- | --- |

7.30.

Ved Rettens revision konstateredes der en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer imødegår ikke i tilstrækkeligt omfang den iboende risiko for, at der godtgøres udgifter, der er ansat for højt.

| 7.30. | Kommissionen vil fortsat forbedre sine kontrolsystemer som led i handlingsplanen for en integreret kontrolstruktur. Der er indført en flerårig strategi for formindskelse af den iboende risiko for godtgørelse af overanmeldte omkostninger, herunder en betydelig stigning i antallet af efterfølgende revisioner (se svar til afsnit 7.12). |
| --- | --- |

7.30.

Kommissionen vil fortsat forbedre sine kontrolsystemer som led i handlingsplanen for en integreret kontrolstruktur. Der er indført en flerårig strategi for formindskelse af den iboende risiko for godtgørelse af overanmeldte omkostninger, herunder en betydelig stigning i antallet af efterfølgende revisioner (se svar til afsnit 7.12).

| 7.31. | Det er en stor udfordring at forbedre den finansielle forvaltning af de interne politikker. På den ene side er det nødvendigt, at kontrolsystemet beskytter Fællesskabets finansielle interesser tilfredsstillende og sikrer, at midlerne bruges til de formål, som det var meningen, at de skulle bruges til. På den anden side er det nødvendigt, at den finansielle kontrol står i et rimeligt forhold til de udbetalte midler, og at den er realistisk udformet. Som det fungerer nu, er systemet endnu ikke »gennemsigtigt, solidt og nemt at administrere« (13). |
| --- | --- |

7.31.

Det er en stor udfordring at forbedre den finansielle forvaltning af de interne politikker. På den ene side er det nødvendigt, at kontrolsystemet beskytter Fællesskabets finansielle interesser tilfredsstillende og sikrer, at midlerne bruges til de formål, som det var meningen, at de skulle bruges til. På den anden side er det nødvendigt, at den finansielle kontrol står i et rimeligt forhold til de udbetalte midler, og at den er realistisk udformet. Som det fungerer nu, er systemet endnu ikke »gennemsigtigt, solidt og nemt at administrere« (13).

| 7.31. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering om, at der er behov for yderligere forbedringer af den finansielle forvaltning af interne politikker. Kommissionens fælles strategi for efterfølgende revision på forskningsområdet er udformet, så den sikrer, at antallet af resterende (ikke-konstaterede) fejl begrænses til et acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

7.31.

Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering om, at der er behov for yderligere forbedringer af den finansielle forvaltning af interne politikker. Kommissionens fælles strategi for efterfølgende revision på forskningsområdet er udformet, så den sikrer, at antallet af resterende (ikke-konstaterede) fejl begrænses til et acceptabelt niveau.

Anbefalinger

| 7.32. | De fleste midler under interne politikker går i dag til at godtgøre de omkostninger, modtagerne har angivet i deres anmeldelser, herunder dokumenteret tidsforbrug i forbindelse med projekter eller foranstaltninger. Hvis et sådant system skal fungere effektivt, er det nødvendigt, at Kommissionen: |
| --- | --- |

7.32.

De fleste midler under interne politikker går i dag til at godtgøre de omkostninger, modtagerne har angivet i deres anmeldelser, herunder dokumenteret tidsforbrug i forbindelse med projekter eller foranstaltninger. Hvis et sådant system skal fungere effektivt, er det nødvendigt, at Kommissionen:

| 7.32. | |
| --- | --- |

7.32.

| — | forenkler reglerne for modtagernes beregning og anmeldelse af omkostninger og gør reglerne klarere (punkt 7.8-7.11) |
| --- | --- |

—

forenkler reglerne for modtagernes beregning og anmeldelse af omkostninger og gør reglerne klarere (punkt 7.8-7.11)

| — | RP7-reglerne for deltagelse og den model for aftale om tilskud, som Kommissionen vedtog den 10. april 2007, er en betydelig forenkling sammenlignet med tidligere rammeprogrammer. »Vejledningen for støttemodtagere«, herunder især »vejledningen for finansielle spørgsmål« samt rapporteringsretningslinjer skal bidrage til en bedre forståelse af reglerne fra støttemodtagernes side.
  Formålet med den ordning, der er indført for støttemodtagere, der deltager i flere forskellige projekter med henblik på forudgående attestering af deres metodologi for beregning af gennemsnitlige personaleomkostninger og direkte omkostninger, er at øge pålideligheden og nøjagtigheden af deres udgiftsanmeldelser, og det udgør et vigtigt skridt i retning af forenkling. Desuden øger det den retlige sikkerhed for støttemodtagere og Kommissionen og formindsker de risici, der er forbundet med denne betydelige fejlkilde. |
| --- | --- |

—

RP7-reglerne for deltagelse og den model for aftale om tilskud, som Kommissionen vedtog den 10. april 2007, er en betydelig forenkling sammenlignet med tidligere rammeprogrammer. »Vejledningen for støttemodtagere«, herunder især »vejledningen for finansielle spørgsmål« samt rapporteringsretningslinjer skal bidrage til en bedre forståelse af reglerne fra støttemodtagernes side.

Formålet med den ordning, der er indført for støttemodtagere, der deltager i flere forskellige projekter med henblik på forudgående attestering af deres metodologi for beregning af gennemsnitlige personaleomkostninger og direkte omkostninger, er at øge pålideligheden og nøjagtigheden af deres udgiftsanmeldelser, og det udgør et vigtigt skridt i retning af forenkling. Desuden øger det den retlige sikkerhed for støttemodtagere og Kommissionen og formindsker de risici, der er forbundet med denne betydelige fejlkilde.

| — | vejleder de attesterende revisorer om støttekriterier og krav til regnskabsføring i forbindelse med EU-støtte og foreslår en standardrevisionsattest, som det skal være obligatorisk at anvende, samt gør revisors mandat klarere (punkt 7.14-7.17) |
| --- | --- |

—

vejleder de attesterende revisorer om støttekriterier og krav til regnskabsføring i forbindelse med EU-støtte og foreslår en standardrevisionsattest, som det skal være obligatorisk at anvende, samt gør revisors mandat klarere (punkt 7.14-7.17)

| — | Kommissionen er ved at oprette en webside, der er dedikeret efterfølgende revisioner, for at kunne tilbyde lettilgængelige oplysninger og vejledning om støtteberettigede omkostninger og attesteringsspørgsmål.
  For RP7 har Kommissionen udviklet revisionspåtegning på grundlag af »vedtagne procedurer«. Dette kræver, at de revisorer, der foretager påtegning, udfører en række obligatoriske procedurer og rapporterer i et obligatorisk format. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er ved at oprette en webside, der er dedikeret efterfølgende revisioner, for at kunne tilbyde lettilgængelige oplysninger og vejledning om støtteberettigede omkostninger og attesteringsspørgsmål.

For RP7 har Kommissionen udviklet revisionspåtegning på grundlag af »vedtagne procedurer«. Dette kræver, at de revisorer, der foretager påtegning, udfører en række obligatoriske procedurer og rapporterer i et obligatorisk format.

| — | styrker skrivebordskontrollen af omkostningsanmeldelserne ved at forbedre fejlovervågningen og ved, at der i højere grad udveksles kontrolresultater (punkt 7.18-7.23) |
| --- | --- |

—

styrker skrivebordskontrollen af omkostningsanmeldelserne ved at forbedre fejlovervågningen og ved, at der i højere grad udveksles kontrolresultater (punkt 7.18-7.23)

| — | Kommissionen foretager løbende en gennemgang og opdatering af sine tjeklister for at forbedre kvaliteten af forudgående skrivebordsrevisioner. Der vil blive taget yderligere skridt til at dele resultaterne af kontroltiltagen, med forbehold af cost/benefit-overvejelser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen foretager løbende en gennemgang og opdatering af sine tjeklister for at forbedre kvaliteten af forudgående skrivebordsrevisioner. Der vil blive taget yderligere skridt til at dele resultaterne af kontroltiltagen, med forbehold af cost/benefit-overvejelser.

| — | foretager efterfølgende revision i et passende omfang for at imødegå de risici, der er relateret til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, og for at sikre bedre intern formidling af revisionsresultater (punkt 7.24-7.28) |
| --- | --- |

—

foretager efterfølgende revision i et passende omfang for at imødegå de risici, der er relateret til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, og for at sikre bedre intern formidling af revisionsresultater (punkt 7.24-7.28)

| — | Kommissionen er ved at øge antallet af efterfølgende revisioner, herunder også ved gennemførelse af den fælles revisionsstrategi for RP7, som beskrevet i svaret til afsnit 7.12. Der er også ved at blive implementeret et nyt it-system, som skulle hjælpe med at sikre en bedre udbredelse af revisionsresultaterne. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er ved at øge antallet af efterfølgende revisioner, herunder også ved gennemførelse af den fælles revisionsstrategi for RP7, som beskrevet i svaret til afsnit 7.12. Der er også ved at blive implementeret et nyt it-system, som skulle hjælpe med at sikre en bedre udbredelse af revisionsresultaterne.

| — | overholder de tidsfrister for afholdelse af betaling, der er fastsat i finansforordningen (punkt 7.29 og
  bilag 7.1
  ) |
| --- | --- |

—

overholder de tidsfrister for afholdelse af betaling, der er fastsat i finansforordningen (punkt 7.29 og
  bilag 7.1
  )

| — | Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at begrænse problemet med sene betalinger, se bilag 7.1. |
| --- | --- |

—

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at begrænse problemet med sene betalinger, se bilag 7.1.

| — | følger op på sin revision af forvaltnings- og kontrolsystemerne i de nationale agenturer, der forvalter uddannelses- og kulturprojekter, og sikrer, at der udføres tilstrækkelig kontrol på stedet (punkt 7.29 og
  bilag 7.1
  ). |
| --- | --- |

—

følger op på sin revision af forvaltnings- og kontrolsystemerne i de nationale agenturer, der forvalter uddannelses- og kulturprojekter, og sikrer, at der udføres tilstrækkelig kontrol på stedet (punkt 7.29 og
  bilag 7.1
  ).

| — | GD EAC er ved at implementere et forbedret system efter indførelsen af en ny generation af programmer inden for uddannelse og ungdomsanliggender. Programmerne indeholder en bred vifte af kontroltiltag med henblik på kontrol af overholdelsen af procedurer og interne kontrolmekanismer for at sikre og verificere, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige, og at aktiviteterne er støtteberettigede. |
| --- | --- |

—

GD EAC er ved at implementere et forbedret system efter indførelsen af en ny generation af programmer inden for uddannelse og ungdomsanliggender. Programmerne indeholder en bred vifte af kontroltiltag med henblik på kontrol af overholdelsen af procedurer og interne kontrolmekanismer for at sikre og verificere, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige, og at aktiviteterne er støtteberettigede.

| 7.33. | Retten gentager sin anbefaling om, at Kommissionen fortsat bør bestræbe sig på at forenkle reglerne for disse programmer og om muligt i højere grad yde faste støttebeløb og gå over til et resultatbaseret finansieringssystem (14). |
| --- | --- |

7.33.

Retten gentager sin anbefaling om, at Kommissionen fortsat bør bestræbe sig på at forenkle reglerne for disse programmer og om muligt i højere grad yde faste støttebeløb og gå over til et resultatbaseret finansieringssystem (14).

| 7.33. | En yderligere forenkling inden for de eksisterende retlige rammer er blandt de opgaver, som Kommissionen prioriterer. |
| --- | --- |

7.33.

En yderligere forenkling inden for de eksisterende retlige rammer er blandt de opgaver, som Kommissionen prioriterer.

Med hensyn til forenklingen af reglerne om godtgørelse af omkostninger og især anvendelsen af faste beløb valgte Kommissionen den 4. juni 2007 at anvende faste beløb for partnerlande for internationalt samarbejde inden for tilskudsaftalerne for indirekte aktioner, der er indgået under RP7.

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 7.34. | Særberetning nr. 3/2007 om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004). |
| --- | --- |

7.34.

Særberetning nr. 3/2007 om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004).

---

(1)  Forvaltningen af nogle programmer, som f.eks. Den Europæiske Flygtningefond og Schengen-faciliteten, deles dog med medlemsstaterne. Kommissionen delegerer forvaltningen af dele af Socrates-, Leonardo- og »Ungdom for Europa«-programmet til nationale agenturer (omkring 70 % af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kulturs budget).

(2)  32 under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, fem under fællesforetagendet Galileo, fire under det transeuropæiske transportnet, fire under Socrates og 13 andre.

(3)  17 under femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, 28 under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, to under TEN-transport, en under eTEN, fire under Life, to under Leonardo, to under Socrates, en under Media og 35 andre (f.eks. betaling af personale og eksperter).

(4)  Udtalelse nr. 2/2004, punkt 50-53.

(5)  Artikel 180 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

(6)  Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.15, 7.16 og 7.17.

(7)  Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.19 og 7.20.

(8)  Inklusive Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur.

(9)  Eksklusive projekter under det transeuropæiske transportnet.

(10)  Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.20, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.20.

(11)  Forskning, Energi og Transport, Informationssamfundet og Medier, Erhvervspolitik.

(12)  Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed, Miljø, Uddannelse og Kultur, Sundhed og Forbrugerbeskyttelse.

(13)  Udtalelse nr. 1/2006, punkt 94.

(14)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.8 og 7.29, og udtalelse nr. 1/2006, punkt 58-61.

BILAG 7.1

Opfølgning af centrale bemærkninger i revisionserklæringen

| Rettens bemærkninger | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Kommissionens efterfølgende revision var ikke tilstrækkeligt dækkende |
| Kommissionen har gentagne gange ikke nået sit mål om at revidere 10 % af kontrahenterne (modtagerne) under femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Retten konstaterede unødige forsinkelser i gennemførelsen af revisionen, i den efterfølgende rapportering af resultaterne til Kommissionen og i Kommissionens indledning af de dermed forbundne inddrivelsesprocedurer.
  Kommissionen har endnu ikke fastsat et konkret revisionsmål for sjette rammeprogram.
  (årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 6.27-6.33 og bilag 6.1, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.18-6.24 og bilag 6.1, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.18-7.23). | Kommissionen har udviklet en specifik revisionsstrategi med henblik på sjette rammeprogram. Metoden bygger på en detaljeret analyse af populationen af modtagere. Kommissionen vil lade de systemrelaterede undersøgelsesresultater gælde for alle kontrakter indgået med de vigtigste modtagere. | Kommissionen bør sikre, at kontrollerne giver en passende dækning på grundlag af en sammenhængende strategi, der omfatter de største modtagere, og en risikobaseret stikprøve af de øvrige støttemodtagere.
  Den fælles revisionsstrategi for sjette rammeprogram, som Kommissionen implementerer, er et godt grundlag, når der skal tages fat på de problemer, Retten har konstateret. | Kommissionen bemærker, at Revisionsretten finder, at den fælles revisionsstrategi for RP6 udgør et sundt grundlag for at tage fat om de identificerede problemer.


  Kommissionen har også besluttet at styrke funktionerne for efterfølgende revision betydeligt. Foranstaltningerne vil føre til en øget dækningsgrad af revisionen.


  GD EAC er ved at revidere sin revisionsstrategi og tager hermed hensyn til Revisionsrettens anbefalinger. |
| 2.   Kommissionens betalinger er stadig forsinkede |
| I en væsentlig del af tilfældene havde de ansvarlige generaldirektorater, som Retten reviderede (GD RTD, INFSO, TREN og ENTR), afholdt betalinger til modtagerne med unødig forsinkelse og dermed ikke overholdt de tidsfrister for afholdelse af udgifter, som er fastsat i finansforordningen. Retten konstaterede, at GD EAC ikke har nogen pålidelige oplysninger om forvaltningen vedrørende sine forsinkede betalinger.
  I 2005 var 11 af de 69 betalinger på området interne politikker, Retten reviderede, blevet afholdt for sent (dvs. 16 %). I 2006 konstaterede Retten forsinkede betalinger i 21 ud af 113 tilfælde (dvs. 18,6 %).
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 6.22, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.27, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.10). | GD RTD har harmoniseret metoden til registrering af, hvornår der skal afholdes betalinger, og ændret sit rapporteringssystem. Med hensyn til betaling af eksperter, der er et vanskeligt område, har generaldirektoratet vedtaget en specifik handlingsplan.
  For at nedsætte den tid, der går, inden der afholdes betalinger, har GD INFSO forbedret sine oplysninger om forvaltningen vedrørende forsinkede betalinger og indført efteruddannelseskurser, der afholdes med regelmæssige mellemrum.
  GD TREN har indført systematisk gennemgang af betalingsfrister, forbedret overvågningen af forsinkelser og øget den interne kommunikation vedrørende forsinkede betalinger.
  GD ENTR overvåger nu omhyggeligt, hvor lang tid det tager at foretage betalinger, og har indført opmærksomhedsaktioner, som finansenhederne står for.
  GD EAC afventer indførelsen af sit nye regnskabssystem, så det kan begynde at overvåge forsinkede betalinger. | For at løse problemet med forsinkede betalinger bør Generaldirektoraterne fortsat udvikle de initiativer, der blev truffet i 2006. Generaldirektoraternes udveksling af erfaringer vil kunne bidrage til at identificere fælles problemer og udvikle mere effektive og produktive kontroller. | Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at begrænse problemet med sene betalinger. GD'erne er i gang med at indføre proaktive forvaltningsrapporter for at skærpe tilsynet med betalingsfrister. Der udvikles og gennemføres resultatindikatorer. |
| 3.   Kommissionen har ikke i tilstrækkelig grad kontrolleret de overvågnings- og kontrolsystemer, de nationale forvaltningsmyndigheder (nationale agenturer) bruger i forbindelse med uddannelses- og kulturprojekter. |
| Kommissionen har ikke opfyldt kravet i finansforordningen om, at den skal undersøge de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, før den overlader dem ansvaret for gennemførelsen af fællesskabsforanstaltninger.
  Kommissionens systemrevision omfattede ikke stedlig kontrol af projekter, og det begrænser den sikkerhed, revisionen kan give for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Revisionsberetningerne indeholdt adskillige svagheder, f.eks. at klassificeringen af resultaterne efter deres betydning var uhensigtsmæssig eller inkonsekvent, og at der ikke var gjort nok for at få korrigeret de konstaterede svagheder.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.24-7.27). | GD EAC fortsatte sit program for systemrevision i 2006, og 96 af de planlagte 99 revisioner var afsluttet ved udgangen af marts 2007.
  Listen over den eksterne revisors opgaver er udvidet til også at omfatte kontrol på stedet. Der er påbegyndt et pilotprojekt for sådan kontrol i forbindelse med Leonardo da Vinci-erhvervsuddannelsesprogrammet, men ved udgangen af 2006 var der kun sket begrænsede fremskridt.
  Indholdet af revisionsberetningerne er blevet drøftet med revisoren for at nå til en fælles forståelse. | GD EAC bør indføre systematisk opfølgning af revisionsberetningerne og udarbejde en oversigt over revisionsresultaterne, herunder en klar angivelse af fejlprocenten, for så vidt angår fejl, der har indvirkning på projekterne. | GD EAC vil med én undtagelse have afsluttet alle sine systemrevisioner senest i juni 2007; der mangler kun endelig accept af én rapport. Der er draget konklusioner og fulgt op på disse, før der er indgået kontrakter med nationale organer om nye programmer. En række opfølgende revisioner er under forberedelse, og de vil blive gennemført i løbet af 2007.


  Med hensyn til gennemførelsen af nye programmer overholdes kravene i finansforordningen i kraft af Kommissionens analyse og godkendelse af forudgående revisionserklæringer, som udstedes af de nationale myndigheder, før Kommissionen indgår i et kontraktforhold med de nationale organer. Hvor det er relevant, tages der i analysen hensyn til revisionsresultaterne. De nationale myndigheder vil også udstede efterfølgende revisionserklæringer om anvendelse af midler i det foregående år. |

Rettens bemærkninger

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Kommissionens efterfølgende revision var ikke tilstrækkeligt dækkende

Kommissionen har gentagne gange ikke nået sit mål om at revidere 10 % af kontrahenterne (modtagerne) under femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Retten konstaterede unødige forsinkelser i gennemførelsen af revisionen, i den efterfølgende rapportering af resultaterne til Kommissionen og i Kommissionens indledning af de dermed forbundne inddrivelsesprocedurer.

Kommissionen har endnu ikke fastsat et konkret revisionsmål for sjette rammeprogram.

(årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 6.27-6.33 og bilag 6.1, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.18-6.24 og bilag 6.1, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.18-7.23).

Kommissionen har udviklet en specifik revisionsstrategi med henblik på sjette rammeprogram. Metoden bygger på en detaljeret analyse af populationen af modtagere. Kommissionen vil lade de systemrelaterede undersøgelsesresultater gælde for alle kontrakter indgået med de vigtigste modtagere.

Kommissionen bør sikre, at kontrollerne giver en passende dækning på grundlag af en sammenhængende strategi, der omfatter de største modtagere, og en risikobaseret stikprøve af de øvrige støttemodtagere.

Den fælles revisionsstrategi for sjette rammeprogram, som Kommissionen implementerer, er et godt grundlag, når der skal tages fat på de problemer, Retten har konstateret.

Kommissionen bemærker, at Revisionsretten finder, at den fælles revisionsstrategi for RP6 udgør et sundt grundlag for at tage fat om de identificerede problemer.

Kommissionen har også besluttet at styrke funktionerne for efterfølgende revision betydeligt. Foranstaltningerne vil føre til en øget dækningsgrad af revisionen.

GD EAC er ved at revidere sin revisionsstrategi og tager hermed hensyn til Revisionsrettens anbefalinger.

Kommissionens betalinger er stadig forsinkede

I en væsentlig del af tilfældene havde de ansvarlige generaldirektorater, som Retten reviderede (GD RTD, INFSO, TREN og ENTR), afholdt betalinger til modtagerne med unødig forsinkelse og dermed ikke overholdt de tidsfrister for afholdelse af udgifter, som er fastsat i finansforordningen. Retten konstaterede, at GD EAC ikke har nogen pålidelige oplysninger om forvaltningen vedrørende sine forsinkede betalinger.

I 2005 var 11 af de 69 betalinger på området interne politikker, Retten reviderede, blevet afholdt for sent (dvs. 16 %). I 2006 konstaterede Retten forsinkede betalinger i 21 ud af 113 tilfælde (dvs. 18,6 %).

(Årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 6.22, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.27, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.10).

GD RTD har harmoniseret metoden til registrering af, hvornår der skal afholdes betalinger, og ændret sit rapporteringssystem. Med hensyn til betaling af eksperter, der er et vanskeligt område, har generaldirektoratet vedtaget en specifik handlingsplan.

For at nedsætte den tid, der går, inden der afholdes betalinger, har GD INFSO forbedret sine oplysninger om forvaltningen vedrørende forsinkede betalinger og indført efteruddannelseskurser, der afholdes med regelmæssige mellemrum.

GD TREN har indført systematisk gennemgang af betalingsfrister, forbedret overvågningen af forsinkelser og øget den interne kommunikation vedrørende forsinkede betalinger.

GD ENTR overvåger nu omhyggeligt, hvor lang tid det tager at foretage betalinger, og har indført opmærksomhedsaktioner, som finansenhederne står for.

GD EAC afventer indførelsen af sit nye regnskabssystem, så det kan begynde at overvåge forsinkede betalinger.

For at løse problemet med forsinkede betalinger bør Generaldirektoraterne fortsat udvikle de initiativer, der blev truffet i 2006. Generaldirektoraternes udveksling af erfaringer vil kunne bidrage til at identificere fælles problemer og udvikle mere effektive og produktive kontroller.

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at begrænse problemet med sene betalinger. GD'erne er i gang med at indføre proaktive forvaltningsrapporter for at skærpe tilsynet med betalingsfrister. Der udvikles og gennemføres resultatindikatorer.

Kommissionen har ikke i tilstrækkelig grad kontrolleret de overvågnings- og kontrolsystemer, de nationale forvaltningsmyndigheder (nationale agenturer) bruger i forbindelse med uddannelses- og kulturprojekter.

Kommissionen har ikke opfyldt kravet i finansforordningen om, at den skal undersøge de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, før den overlader dem ansvaret for gennemførelsen af fællesskabsforanstaltninger.

Kommissionens systemrevision omfattede ikke stedlig kontrol af projekter, og det begrænser den sikkerhed, revisionen kan give for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Revisionsberetningerne indeholdt adskillige svagheder, f.eks. at klassificeringen af resultaterne efter deres betydning var uhensigtsmæssig eller inkonsekvent, og at der ikke var gjort nok for at få korrigeret de konstaterede svagheder.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.24-7.27).

GD EAC fortsatte sit program for systemrevision i 2006, og 96 af de planlagte 99 revisioner var afsluttet ved udgangen af marts 2007.

Listen over den eksterne revisors opgaver er udvidet til også at omfatte kontrol på stedet. Der er påbegyndt et pilotprojekt for sådan kontrol i forbindelse med Leonardo da Vinci-erhvervsuddannelsesprogrammet, men ved udgangen af 2006 var der kun sket begrænsede fremskridt.

Indholdet af revisionsberetningerne er blevet drøftet med revisoren for at nå til en fælles forståelse.

GD EAC bør indføre systematisk opfølgning af revisionsberetningerne og udarbejde en oversigt over revisionsresultaterne, herunder en klar angivelse af fejlprocenten, for så vidt angår fejl, der har indvirkning på projekterne.

GD EAC vil med én undtagelse have afsluttet alle sine systemrevisioner senest i juni 2007; der mangler kun endelig accept af én rapport. Der er draget konklusioner og fulgt op på disse, før der er indgået kontrakter med nationale organer om nye programmer. En række opfølgende revisioner er under forberedelse, og de vil blive gennemført i løbet af 2007.

Med hensyn til gennemførelsen af nye programmer overholdes kravene i finansforordningen i kraft af Kommissionens analyse og godkendelse af forudgående revisionserklæringer, som udstedes af de nationale myndigheder, før Kommissionen indgår i et kontraktforhold med de nationale organer. Hvor det er relevant, tages der i analysen hensyn til revisionsresultaterne. De nationale myndigheder vil også udstede efterfølgende revisionserklæringer om anvendelse af midler i det foregående år.

BILAG 7.2

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemer

| System | Central intern kontrol | Generel vurdering |
| --- | --- | --- |
| Hensigtsmæssige retningslinjer | Kontrollernes hensigtsmæssighed | Resultatovervågning | Udveksling af resultater |
| Revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser | | | | | |
| Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser | | | | | |
| Kommissionens efterfølgende finansielle revision | | | | | |

System

Central intern kontrol

Generel vurdering

Hensigtsmæssige retningslinjer

Kontrollernes hensigtsmæssighed

Resultatovervågning

Udveksling af resultater

Revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser

Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser

Kommissionens efterfølgende finansielle revision

Forklaring:

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvist tilfredsstillende |
| | Utiilfredsstillende |
| I/V | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Tilfredsstillende

Delvist tilfredsstillende

Utiilfredsstillende

I/V

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

KAPITEL 8

Foranstaltninger udadtil

INDHOLD

| 8.1-8.2 | Indledning |
| --- | --- |

8.1-8.2

| 8.3-8.33 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

8.3-8.33

| 8.3 | Revisionens omfang |
| --- | --- |

8.3

| 8.4-8.6 | Særlige kendetegn ved udgifterne til foranstaltninger udadtil |
| --- | --- |

8.4-8.6

| 8.7-8.11 | De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed |
| --- | --- |

8.7-8.11

| 8.7-8.10 | EuropeAid |
| --- | --- |

8.7-8.10

| 8.11 | Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO) |
| --- | --- |

8.11

| 8.12-8.30 | Overvågnings- og kontrolsystemer |
| --- | --- |

8.12-8.30

| 8.12-8.20 | Elementer i kontrolstrategien |
| --- | --- |

8.12-8.20

| 8.21-8.25 | Udnyttelse af resultater |
| --- | --- |

8.21-8.25

| 8.26-8.28 | Koordinering af kontrolstrategien |
| --- | --- |

8.26-8.28

| 8.29-8.30 | Intern revision |
| --- | --- |

8.29-8.30

| 8.31-8.33 | Konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

8.31-8.33

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel omhandler den bistand til tredjelande, som finansieres over det almindelige budget (1). De vigtigste områder er: fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, humanitær bistand, medfinansiering af ngo'er og forbindelserne med Asien, Latinamerika, Fællesskabet af Uafhængige Stater, den vestlige Balkanregion, Mellemøsten og det sydlige Middelhavsområde. Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling er ansvarlige for at udforme politikker for udviklingssamarbejde, landestrategier/regionale strategier og flerårig programmering, og Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) er ansvarligt for gennemførelsen af dem. Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO) og Generaldirektoratet for Udvidelse (ELARG) er ansvarlige for formuleringen af både politik og strategi samt for gennemførelsen, ECHO for humanitær bistand, og ELARG for CARDS (2). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel omhandler den bistand til tredjelande, som finansieres over det almindelige budget (1). De vigtigste områder er: fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, humanitær bistand, medfinansiering af ngo'er og forbindelserne med Asien, Latinamerika, Fællesskabet af Uafhængige Stater, den vestlige Balkanregion, Mellemøsten og det sydlige Middelhavsområde. Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling er ansvarlige for at udforme politikker for udviklingssamarbejde, landestrategier/regionale strategier og flerårig programmering, og Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) er ansvarligt for gennemførelsen af dem. Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO) og Generaldirektoratet for Udvidelse (ELARG) er ansvarlige for formuleringen af både politik og strategi samt for gennemførelsen, ECHO for humanitær bistand, og ELARG for CARDS (2).

| 8.2. | Tavle III
  og
  IV
  i
  bilag I
  viser de midler, der blev udbetalt i 2006 under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag, »foranstaltninger udadtil« (forpligtelser: 5 867 millioner euro; betalinger: 5 186 millioner euro). |
| --- | --- |

8.2.

Tavle III
  og
  IV
  i
  bilag I
  viser de midler, der blev udbetalt i 2006 under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag, »foranstaltninger udadtil« (forpligtelser: 5 867 millioner euro; betalinger: 5 186 millioner euro).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

| 8.3. | Målet for revisionen var at nå frem til en konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området foranstaltninger udadtil. Revisionen omfattede en evaluering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, som er udformet med henblik på at give sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Der blev foretaget test af transaktioner i delegationer og gennemførelsesorganisationer. Transaktioner gennemført af Kommissionen i Bruxelles, som især vedrører direkte budgetstøtte og multiregionale projekter, indgik ikke i Rettens stikprøve. Revisionen omfattede en vurdering af ordningen med eksterne revisioner, som private firmaer udfører på vegne af Kommissionen, og som er et betydningsfuldt led i Kommissionens sikkerhed for så vidt angår udgifterne på projektniveau. |
| --- | --- |

8.3.

Målet for revisionen var at nå frem til en konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området foranstaltninger udadtil. Revisionen omfattede en evaluering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, som er udformet med henblik på at give sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Der blev foretaget test af transaktioner i delegationer og gennemførelsesorganisationer. Transaktioner gennemført af Kommissionen i Bruxelles, som især vedrører direkte budgetstøtte og multiregionale projekter, indgik ikke i Rettens stikprøve. Revisionen omfattede en vurdering af ordningen med eksterne revisioner, som private firmaer udfører på vegne af Kommissionen, og som er et betydningsfuldt led i Kommissionens sikkerhed for så vidt angår udgifterne på projektniveau.

Særlige kendetegn ved udgifterne til foranstaltninger udadtil

| 8.4. | Hovedparten (ca. 80 %) af udgifterne til foranstaltninger udadtil forvaltes af Kommissionens delegationer i de berørte tredjelande. Størstedelen af betalingerne er forskudsudbetalinger til de organisationer, der gennemfører udviklingsprojekter (f.eks. internationale organisationer, statslige institutioner og ngo'er). |
| --- | --- |

8.4.

Hovedparten (ca. 80 %) af udgifterne til foranstaltninger udadtil forvaltes af Kommissionens delegationer i de berørte tredjelande. Størstedelen af betalingerne er forskudsudbetalinger til de organisationer, der gennemfører udviklingsprojekter (f.eks. internationale organisationer, statslige institutioner og ngo'er).

| 8.4. | De endelige betalinger, med hertil hørende clearing af forskudsudbetalingerne, foretages normalt efter færdiggørelsen af projekterne og Kommissionens godkendelse af slutrapporterne. |
| --- | --- |

8.4.

De endelige betalinger, med hertil hørende clearing af forskudsudbetalingerne, foretages normalt efter færdiggørelsen af projekterne og Kommissionens godkendelse af slutrapporterne.

| 8.5. | De projekter, der får støtte, er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og administrativ kapacitet. Under de enkelte projekter afholdes der en lang række individuelle betalinger efter komplekse regler, navnlig for udbud og for leverancers oprindelse. |
| --- | --- |

8.5.

De projekter, der får støtte, er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og administrativ kapacitet. Under de enkelte projekter afholdes der en lang række individuelle betalinger efter komplekse regler, navnlig for udbud og for leverancers oprindelse.

| 8.6. | Den væsentligste risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er, at der kan være medtaget ikke-støtteberettigede udgifter i betalingsanmodningerne, og at dette ikke opdages. |
| --- | --- |

8.6.

Den væsentligste risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er, at der kan være medtaget ikke-støtteberettigede udgifter i betalingsanmodningerne, og at dette ikke opdages.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

EuropeAid

Transaktioner revideret på delegationsniveau

| 8.7. | Retten besøgte tre af Kommissionens delegationer (i Guatemala, Jordan og Kina) for at vurdere deres overvågnings- og kontrolsystemer og revidere en række transaktioner, hvor Samarbejdskontoret EuropeAid var den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede. |
| --- | --- |

8.7.

Retten besøgte tre af Kommissionens delegationer (i Guatemala, Jordan og Kina) for at vurdere deres overvågnings- og kontrolsystemer og revidere en række transaktioner, hvor Samarbejdskontoret EuropeAid var den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede.

| 8.8. | Retten reviderede en stikprøve på 20 betalinger (i alt 17 millioner euro) og syv udbud (i alt 11 millioner euro) i de tre delegationer med fokus på de betalinger og godtgørelser, der var ydet til de besøgte projekter (jf. punkt 8.9), samt særlig store beløb. Revisionen viste, at fejlprocenten var lav. |
| --- | --- |

8.8.

Retten reviderede en stikprøve på 20 betalinger (i alt 17 millioner euro) og syv udbud (i alt 11 millioner euro) i de tre delegationer med fokus på de betalinger og godtgørelser, der var ydet til de besøgte projekter (jf. punkt 8.9), samt særlig store beløb. Revisionen viste, at fejlprocenten var lav.

Transaktioner revideret i gennemførelsesorganet

| 8.9. | Retten besøgte 11 projekter forvaltet af gennemførelsesorganisationer og reviderede en stikprøve på 132 betalinger (i alt 6,9 millioner euro) og 20 udbud (i alt 9,4 millioner euro). Transaktionerne blev udvalgt på en sådan måde, at alle de væsentligste udgiftskategorier var dækket. |
| --- | --- |

8.9.

Retten besøgte 11 projekter forvaltet af gennemførelsesorganisationer og reviderede en stikprøve på 132 betalinger (i alt 6,9 millioner euro) og 20 udbud (i alt 9,4 millioner euro). Transaktionerne blev udvalgt på en sådan måde, at alle de væsentligste udgiftskategorier var dækket.

| 8.10. | Som i de foregående år konstaterede Retten, at de områder, der frembød de største risici, vedrørte overholdelsen af de fastsatte kontraktindgåelsesprocedurer og udgifternes støtteberettigelse på projektniveau, og den fandt en væsentlig fejlfrekvens i den reviderede stikprøve af mellemliggende og endelige betalinger: |
| --- | --- |

8.10.

Som i de foregående år konstaterede Retten, at de områder, der frembød de største risici, vedrørte overholdelsen af de fastsatte kontraktindgåelsesprocedurer og udgifternes støtteberettigelse på projektniveau, og den fandt en væsentlig fejlfrekvens i den reviderede stikprøve af mellemliggende og endelige betalinger:

| a) | I ni af de 11 projekter, der blev revideret på stedet, konstaterede Retten, at kontraktindgåelsesprocedurerne ikke blev anvendt, som de skulle. Et eksempel på, at de fastsatte procedurer ikke blev overholdt, var, at man opdelte kontrakter for at kunne anvende mindre strikse udbudsprocedurer. |
| --- | --- |

a)

I ni af de 11 projekter, der blev revideret på stedet, konstaterede Retten, at kontraktindgåelsesprocedurerne ikke blev anvendt, som de skulle. Et eksempel på, at de fastsatte procedurer ikke blev overholdt, var, at man opdelte kontrakter for at kunne anvende mindre strikse udbudsprocedurer.

| b) | I tre af de 11 reviderede projekter konstaterede Retten ikke-støtteberettigede udgifter, som for eksempel ikke-støtteberettigede udgiftskategorier, overskridelse af budgetposter og udgifter påløbet uden for den specificerede projektgennemførelsesperiode. |
| --- | --- |

b)

I tre af de 11 reviderede projekter konstaterede Retten ikke-støtteberettigede udgifter, som for eksempel ikke-støtteberettigede udgiftskategorier, overskridelse af budgetposter og udgifter påløbet uden for den specificerede projektgennemførelsesperiode.

| c) | I fire af de 11 projekter manglede den nødvendige dokumentation (f.eks. fakturaer, kvitteringer og bankudtog) for de reviderede betalinger. |
| --- | --- |

c)

I fire af de 11 projekter manglede den nødvendige dokumentation (f.eks. fakturaer, kvitteringer og bankudtog) for de reviderede betalinger.

| 8.10. | Nogle af Rettens bemærkninger vedrører igangværende kontrakter, hvor de endelige betalinger endnu ikke er foretaget, og som derfor takket være Kommissionens kontrolsystem vil skulle gøres til genstand for korrigerende foranstaltninger i forbindelse med afslutningen. |
| --- | --- |

8.10.

Nogle af Rettens bemærkninger vedrører igangværende kontrakter, hvor de endelige betalinger endnu ikke er foretaget, og som derfor takket være Kommissionens kontrolsystem vil skulle gøres til genstand for korrigerende foranstaltninger i forbindelse med afslutningen.

Kommissionen benytter blandt andet revisioner, der er obligatoriske og/eller er baseret på risikoanalyse til at opspore og korrigere eventuelle fejl hos de organer, der har ansvar for gennemførelsen (gennemførelsesorganisationer), før og endog efter de endelige betalinger. Disse revisioner finder normalt sted i forbindelse med procedurerne for regnskabsafslutning.

Generaldirektoratet for humanitær bistand (ECHO)

| 8.11. | Retten konstaterede, at ECHOs bestemmelser om udgifters støtteberettigelse og om udbudsprocedurer giver tvetydige definitioner af en række punkter, som bør afklares. Revision hos to gennemførelsespartnere viste, at disse behandlede vekselkurser, afskrivninger på udstyr, f.eks. køretøjer, og renter af forskud forskelligt, hvilket medførte afvigelser i beløbene for støtteberettigede udgifter, selv om forholdene i øvrigt var de samme. |
| --- | --- |

8.11.

Retten konstaterede, at ECHOs bestemmelser om udgifters støtteberettigelse og om udbudsprocedurer giver tvetydige definitioner af en række punkter, som bør afklares. Revision hos to gennemførelsespartnere viste, at disse behandlede vekselkurser, afskrivninger på udstyr, f.eks. køretøjer, og renter af forskud forskelligt, hvilket medførte afvigelser i beløbene for støtteberettigede udgifter, selv om forholdene i øvrigt var de samme.

| 8.11. | Med den mobilitet, der er blandt personalet hos partnerne, og de mange forskellige former for aktiviteter accepterer Kommissionen, at gennemførelsespartnerne kan have en forskellig fortolkning af støtteberettigelse eller udbudsregler. Det skal dog siges, at Kommissionen har gjort en stor indsats for at klargøre fortolkningen af forskellige finansielle og kontraktmæssige regler ved at udgive faktablade og har jævnligt tilbudt kurser for partnere og skabt større bevågenhed, således at partnerne bliver bedre vejledt. |
| --- | --- |

8.11.

Med den mobilitet, der er blandt personalet hos partnerne, og de mange forskellige former for aktiviteter accepterer Kommissionen, at gennemførelsespartnerne kan have en forskellig fortolkning af støtteberettigelse eller udbudsregler. Det skal dog siges, at Kommissionen har gjort en stor indsats for at klargøre fortolkningen af forskellige finansielle og kontraktmæssige regler ved at udgive faktablade og har jævnligt tilbudt kurser for partnere og skabt større bevågenhed, således at partnerne bliver bedre vejledt.

Der er forskellige måder at afskrive køretøjer på, og spørgsmålet om renter af forskud er blevet præciseret i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen, og det vil blive afspejlet i den reviderede partnerskabsrammeaftale mellem GD ECHO og humanitære organisationer.

Overvågnings- og kontrolsystemer

Elementer i kontrolstrategien

| 8.12. | Udgifterne til foranstaltninger udadtil er så specielle (jf. punkt 8.4 og 8.5), at det er en stor udfordring for Kommissionen at få implementeret systemer til effektiv og produktiv kontrol af disse udgifter. Ud over forudgående kontrol af alle betalingerne omfatter de centrale overvågnings- og kontrolsystemer: |
| --- | --- |

8.12.

Udgifterne til foranstaltninger udadtil er så specielle (jf. punkt 8.4 og 8.5), at det er en stor udfordring for Kommissionen at få implementeret systemer til effektiv og produktiv kontrol af disse udgifter. Ud over forudgående kontrol af alle betalingerne omfatter de centrale overvågnings- og kontrolsystemer:

| — | revision, som omfatter en systemgennemgang og godkendelse af projekternes regnskaber og normalt udføres af professionelle eksterne revisionsfirmaer. Når finansieringsaftalerne rutinemæssigt omfatter krav om en sådan revision, er det sædvanligvis støttemodtageren, der bestiller dem, |
| --- | --- |

—

revision, som omfatter en systemgennemgang og godkendelse af projekternes regnskaber og normalt udføres af professionelle eksterne revisionsfirmaer. Når finansieringsaftalerne rutinemæssigt omfatter krav om en sådan revision, er det sædvanligvis støttemodtageren, der bestiller dem,

| — | supplerende revision, som Kommissionen foranstalter. Disse revisioner udvælges årligt på grundlag af en risikoanalyse, |
| --- | --- |

—

supplerende revision, som Kommissionen foranstalter. Disse revisioner udvælges årligt på grundlag af en risikoanalyse,

| — | efterfølgende bilagskontrol af betalinger, som Kommissionens tjenestegrene udfører, |
| --- | --- |

—

efterfølgende bilagskontrol af betalinger, som Kommissionens tjenestegrene udfører,

| — | kontrolbesøg, som personale i Kommissionen i Bruxelles aflægger i delegationerne. |
| --- | --- |

—

kontrolbesøg, som personale i Kommissionen i Bruxelles aflægger i delegationerne.

| 8.12. | Den primære sikkerhedsmekanisme er den forudgående kontrol, som Kommissionens tjenestegrene foretager i forbindelse med selve godkendelsen, og som er på linje med den gældende finansforordning. En sådan kontrol kan også være baseret på revisionsrapporter alt efter arten af de finansierede foranstaltninger. |
| --- | --- |

8.12.

Den primære sikkerhedsmekanisme er den forudgående kontrol, som Kommissionens tjenestegrene foretager i forbindelse med selve godkendelsen, og som er på linje med den gældende finansforordning. En sådan kontrol kan også være baseret på revisionsrapporter alt efter arten af de finansierede foranstaltninger.

De elementer, som Retten nævner, bør ses som en del af det bredere ledelses- og kontrolsystem, som er indført af Kommissionen, og som spænder lige fra forudgående evaluering af de foranstaltninger, der skal finansieres, og udvælgelse af de operatører, der skal gennemføre disse foranstaltninger, til de forskellige kontroller, der foretages på forskellige trin i ledelsesforløbet, herunder overvågning af programgennemførelsen og kontrol på stedet.

Revision af gennemførelsesorganer

| 8.13. | For at efterprøve, om udgifterne på projektniveau er lovlige og formelt rigtige, følger EuropeAid en revisionsstrategi i to etaper. I første omgang skaffes der sikkerhed gennem den godkendelsesrevision, der stilles krav om i de fleste finansieringsaftaler, og i anden omgang gennem supplerende revision af projekter udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. |
| --- | --- |

8.13.

For at efterprøve, om udgifterne på projektniveau er lovlige og formelt rigtige, følger EuropeAid en revisionsstrategi i to etaper. I første omgang skaffes der sikkerhed gennem den godkendelsesrevision, der stilles krav om i de fleste finansieringsaftaler, og i anden omgang gennem supplerende revision af projekter udvalgt på grundlag af en risikoanalyse.

| 8.14. | I de fleste tilfælde stilles der krav om økonomirapporter og finansiel revision, før der afholdes betalinger til gennemførelsesorganisationerne. Det er af afgørende betydning, at disse rapporter er pålidelige, da de er et så vigtigt led i kontrolstrukturen for betalinger. For hovedparten af de betalinger, der afholdes gennem delegationerne, er rapporternes — og navnlig revisionsrapporternes — kvalitet derfor af væsentlig betydning for godkendelsesproceduren. |
| --- | --- |

8.14.

I de fleste tilfælde stilles der krav om økonomirapporter og finansiel revision, før der afholdes betalinger til gennemførelsesorganisationerne. Det er af afgørende betydning, at disse rapporter er pålidelige, da de er et så vigtigt led i kontrolstrukturen for betalinger. For hovedparten af de betalinger, der afholdes gennem delegationerne, er rapporternes — og navnlig revisionsrapporternes — kvalitet derfor af væsentlig betydning for godkendelsesproceduren.

| 8.15. | Retten udførte en bilagsgennemgang af 22 projektrevisioner og gennemgik også projektrevisioner i de besøgte delegationer. For så vidt angår fire af de revisioner, bilagsgennemgangen dækkede, indgik det ikke i revisionsmandatet, at alle centrale aspekter skulle kontrolleres. |
| --- | --- |

8.15.

Retten udførte en bilagsgennemgang af 22 projektrevisioner og gennemgik også projektrevisioner i de besøgte delegationer. For så vidt angår fire af de revisioner, bilagsgennemgangen dækkede, indgik det ikke i revisionsmandatet, at alle centrale aspekter skulle kontrolleres.

| 8.16. | I alle de ti revisionsrapporter, Retten gennemgik i delegationerne, var revisionens omfang utilstrækkeligt. En række risikoområder, f.eks. overholdelse af de fastsatte kontraktindgåelsesprocedurer, var ikke dækket, og for så vidt angår to af de ti revisioner, havde de revisorer, der havde fået kontrakten, ikke fået et fuldstændigt revisionsmandat. |
| --- | --- |

8.16.

I alle de ti revisionsrapporter, Retten gennemgik i delegationerne, var revisionens omfang utilstrækkeligt. En række risikoområder, f.eks. overholdelse af de fastsatte kontraktindgåelsesprocedurer, var ikke dækket, og for så vidt angår to af de ti revisioner, havde de revisorer, der havde fået kontrakten, ikke fået et fuldstændigt revisionsmandat.

| 8.15-8.16. | Formålet med finansielle revisioner er at godkende, at de udgifter støttemodtageren har haft i forbindelse med kontraktbestemmelserne, herunder udbudsprocedurer, er støtteberettigede, hvis foranstaltningerne kræver det af støttemodtageren. |
| --- | --- |

8.15-8.16.

Formålet med finansielle revisioner er at godkende, at de udgifter støttemodtageren har haft i forbindelse med kontraktbestemmelserne, herunder udbudsprocedurer, er støtteberettigede, hvis foranstaltningerne kræver det af støttemodtageren.

Udbudsprocedurerne var nævnt i revisionsmandaterne for de udvalgte revisioner, og revisorerne foretog kontrol af sådanne aspekter under deres revision. Det fremgår også af de hertil svarende arbejdsprogrammer for revisorerne i revisionsrapporten.

For kontrakter, der er undertegnet efter 1. februar 2006, gælder der nye standardkontrakter og revisionsmandater for udgiftskontrol, som støttemodtagere skal foretage. Det forstærker yderligere kontrollen af de kontraktmæssige aspekter, som Retten omtaler.

| 8.17. | Retten påviste svagheder ved den interne kontrol i otte af de 11 besøgte gennemførelsesorganisationer. De væsentligste svagheder var, at de finansielle procedurer var uhensigtsmæssige, at dokumentationen for fordelingen af udgifter på projekter og budgetkonti var utilstrækkelig, at forskud var opført som faktisk afholdte udgifter i regnskabssystemet, og at vekselkurserne ikke var blevet anvendt konsekvent. |
| --- | --- |

8.17.

Retten påviste svagheder ved den interne kontrol i otte af de 11 besøgte gennemførelsesorganisationer. De væsentligste svagheder var, at de finansielle procedurer var uhensigtsmæssige, at dokumentationen for fordelingen af udgifter på projekter og budgetkonti var utilstrækkelig, at forskud var opført som faktisk afholdte udgifter i regnskabssystemet, og at vekselkurserne ikke var blevet anvendt konsekvent.

| 8.17. | Gennemførelsesorganisationerne indgår ikke i Kommissionens interne kontrolsystem, idet de er knyttet til Kommissionen gennem en kontrakt om gennemførelse af en specifik opgave. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystem skal sikre, at kontraktpartnerne efterlever de kontraktmæssige krav, og det dækker om nødvendigt relevante aspekter af deres interne kontrolsystemer. |
| --- | --- |

8.17.

Gennemførelsesorganisationerne indgår ikke i Kommissionens interne kontrolsystem, idet de er knyttet til Kommissionen gennem en kontrakt om gennemførelse af en specifik opgave. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystem skal sikre, at kontraktpartnerne efterlever de kontraktmæssige krav, og det dækker om nødvendigt relevante aspekter af deres interne kontrolsystemer.

Det at der konstateres en svaghed hos gennemførelsesorganisationer, er ikke ensbetydende med, at der er en svaghed i Kommissionens kontrolsystem, eller at denne svaghed ikke vil blive opdaget af Kommissionen.

| 8.18. | ECHO får foretaget revision i gennemførelsespartnernes hovedsæde og af projekter på stedet. I begge tilfælde gennemgås de interne kontroller, og en stikprøve af projektudgifterne testes. Hovedparten af revisionerne foretages i partnernes hovedsæde. Da det kan efterprøves mere effektivt i marken, om projektudgifterne har et reelt indhold, bør der lægges større vægt på stedlig revision. |
| --- | --- |

8.18.

ECHO får foretaget revision i gennemførelsespartnernes hovedsæde og af projekter på stedet. I begge tilfælde gennemgås de interne kontroller, og en stikprøve af projektudgifterne testes. Hovedparten af revisionerne foretages i partnernes hovedsæde. Da det kan efterprøves mere effektivt i marken, om projektudgifterne har et reelt indhold, bør der lægges større vægt på stedlig revision.

| 8.18. | Spørgsmålet om revision i hovedsæde og stedlige revisioner skal ses i lyset af en overordnet risikobaseret kontrolstrategi, hvor Kommissionen lægger stor vægt på, at der foretages overvågning under gennemførelsen af projektet ved en opfølgning på nært hold af såvel eksperter på stedet som ansvarlige for de geografiske områder i hovedsædet. Endvidere analyserer Kommissionen mere detaljeret de oplysninger, der gives af partnerne i de forskellige rapporter. |
| --- | --- |

8.18.

Spørgsmålet om revision i hovedsæde og stedlige revisioner skal ses i lyset af en overordnet risikobaseret kontrolstrategi, hvor Kommissionen lægger stor vægt på, at der foretages overvågning under gennemførelsen af projektet ved en opfølgning på nært hold af såvel eksperter på stedet som ansvarlige for de geografiske områder i hovedsædet. Endvidere analyserer Kommissionen mere detaljeret de oplysninger, der gives af partnerne i de forskellige rapporter.

Ved en ny rammeaftale, der blev indgået i august 2006, er der blevet lagt større vægt på stedlige revisioner for at opnå en bedre sammenhæng med revisionerne i hovedsædet.

Efterfølgende kontrol

| 8.19. | EuropeAid har et program for efterfølgende kontrol, som udføres i hovedsædet, og hvor det på grundlag af en stikprøve af betalinger afholdt af Kommissionens tjenestegrene vurderes, om de anvisningsberettigede har gennemført de foreskrevne kontroller. I 2006 undersøgte Kommissionen, hvor nyttige de efterfølgende kontroller er, og omlagde dem. Da de imidlertid ikke dækker transaktioner på gennemførelsesorganisationernes niveau, kan de kun i begrænset omfang bidrage til at give sikkerhed for, at systemer og procedurer fungerer tilfredsstillende, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

8.19.

EuropeAid har et program for efterfølgende kontrol, som udføres i hovedsædet, og hvor det på grundlag af en stikprøve af betalinger afholdt af Kommissionens tjenestegrene vurderes, om de anvisningsberettigede har gennemført de foreskrevne kontroller. I 2006 undersøgte Kommissionen, hvor nyttige de efterfølgende kontroller er, og omlagde dem. Da de imidlertid ikke dækker transaktioner på gennemførelsesorganisationernes niveau, kan de kun i begrænset omfang bidrage til at give sikkerhed for, at systemer og procedurer fungerer tilfredsstillende, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

| 8.19. | Indførelsen af et system med efterfølgende kontrol af transaktioner og fastlæggelsen af, hvad det skal indeholde, er sket ud fra en vurdering af resterende risici og af interaktionen med andre dele i kontrolsystemet. Efterfølgende kontrol af transaktioner giver en yderligere sikkerhed ved vurderingen af de elementer, der er genstand for en sådan kontrol. |
| --- | --- |

8.19.

Indførelsen af et system med efterfølgende kontrol af transaktioner og fastlæggelsen af, hvad det skal indeholde, er sket ud fra en vurdering af resterende risici og af interaktionen med andre dele i kontrolsystemet. Efterfølgende kontrol af transaktioner giver en yderligere sikkerhed ved vurderingen af de elementer, der er genstand for en sådan kontrol.

Det dækker betalinger, tilbagebetalinger og clearing af forfinansierede transaktioner, som er foretaget af Kommissionen. Men kontrollen af for eksempel en clearing af en forfinansieret transaktion omfatter nødvendigvis også den indberetning, som støttemodtageren har givet om sine egne transaktioner. Transaktioner på gennemførelsesorganisationernes niveau hører ind under andre kontroller, blandt andet revisioner.

Kontrolbesøg i delegationerne

| 8.20. | Finansenhederne i EuropeAids geografiske direktorater (3) gennemfører et program for kontrolbesøg i delegationerne. Kontrollen omfatter en gennemgang af delegationernes finansielle systemer til behandling af transaktioner, kontraktprocedurerne og overvågnings- og kontrolsystemerne, suppleret med test af de transaktioner, som delegationerne og nogle af gennemførelsesorganisationerne har gennemført. EuropeAid agter at indføre en standardmetodologi for sådanne kontrolbesøg i 2007. Kun én af finansenhederne gennemførte dog et program for kontrolbesøg i delegationerne, og også i gennemførelsesorganisationerne, i 2006. Af de to andre enheder gennemførte den ene ikke kontrolbesøg i 2006, og den anden besøgte kun to delegationer og ingen gennemførelsesorganisationer. |
| --- | --- |

8.20.

Finansenhederne i EuropeAids geografiske direktorater (3) gennemfører et program for kontrolbesøg i delegationerne. Kontrollen omfatter en gennemgang af delegationernes finansielle systemer til behandling af transaktioner, kontraktprocedurerne og overvågnings- og kontrolsystemerne, suppleret med test af de transaktioner, som delegationerne og nogle af gennemførelsesorganisationerne har gennemført. EuropeAid agter at indføre en standardmetodologi for sådanne kontrolbesøg i 2007. Kun én af finansenhederne gennemførte dog et program for kontrolbesøg i delegationerne, og også i gennemførelsesorganisationerne, i 2006. Af de to andre enheder gennemførte den ene ikke kontrolbesøg i 2006, og den anden besøgte kun to delegationer og ingen gennemførelsesorganisationer.

| 8.20. | Alle delegationerne har været genstand for en systematisk kontrol, inden overdragelsen blev anset for at være effektiv (2001-2004). |
| --- | --- |

8.20.

Alle delegationerne har været genstand for en systematisk kontrol, inden overdragelsen blev anset for at være effektiv (2001-2004).

Alle geografiske direktorater foretager overvågning af deres delegationers styring af transaktioner, de har fået overdraget, og benytter hertil forskellige kombinationer af kontrol, tilsyn og revision.

Ud over kontrolbesøg foregår denne overvågning ved regelmæssig indberetning fra delegationerne (rapporter om forvaltning af bistanden til tredjelande — EAMR), brug af informationssystemer, projektovervågningssystemet for eksterne eksperter, regelmæssig kontakt med delegationerne, og den suppleres af aktiviteter foretaget af IAC, IAS og kontroltjenesten. Kontrolbesøg skal ses i et flerårigt perspektiv, og antallet heraf kan variere fra år til år afhængigt af direktoraternes behov og prioritering. Den første af de to tjenester, som Retten omtaler, har for eksempel planlagt fire besøg i 2007, hvoraf to allerede er gennemført. Den anden, som siden 2003 har gennemført et program for besøg i sine delegationer, har planlagt fire besøg i 2007.

Udnyttelse af resultater

EuropeAids indsamling og sammenligning af kontroloplysninger

| 8.21. | Hvor værdifulde de eksterne revisionsrapporter er som kilde til sikkerhed for, at de udgifter, EuropeAid er ansvarlig for, er lovlige og formelt rigtige, afhænger af, hvor dækkende de er, og af, hvordan der bliver fulgt op på dem. Det er derfor vigtigt, at dokumentationen for disse aspekter er fuldstændig og konsekvent, og at den indsendes til EuropeAids hovedsæde. |
| --- | --- |

8.21.

Hvor værdifulde de eksterne revisionsrapporter er som kilde til sikkerhed for, at de udgifter, EuropeAid er ansvarlig for, er lovlige og formelt rigtige, afhænger af, hvor dækkende de er, og af, hvordan der bliver fulgt op på dem. Det er derfor vigtigt, at dokumentationen for disse aspekter er fuldstændig og konsekvent, og at den indsendes til EuropeAids hovedsæde.

| 8.21. | Hovedparten af projektrevisionerne er obligatoriske og/eller forudgående revisioner, dvs. de finder sted under gennemførelsen af foranstaltningen og er omhandlet i finansforordningerne, det specifikke lovgrundlag for programmet (suppleret af EuropeAid's finansielle og kontraktmæssige procedurer), og det afspejles i aftaledokumenter (for eksempel finansieringsaftaler med tredjelande) og kontraktdokumenter. |
| --- | --- |

8.21.

Hovedparten af projektrevisionerne er obligatoriske og/eller forudgående revisioner, dvs. de finder sted under gennemførelsen af foranstaltningen og er omhandlet i finansforordningerne, det specifikke lovgrundlag for programmet (suppleret af EuropeAid's finansielle og kontraktmæssige procedurer), og det afspejles i aftaledokumenter (for eksempel finansieringsaftaler med tredjelande) og kontraktdokumenter.

| 8.22. | Delegationernes rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande burde sikre, at hovedsædet hvert halve år fik vigtige finansielle og tekniske oplysninger. Retten gennemgik en stikprøve på 16 sådanne rapporter og konstaterede, at de samme forhold som i tidligere år også gjorde sig gældende i 2006, nemlig at oplysningerne om eksterne revisioner var ufuldstændige (kun to rapporter oplyste om resultaterne) og inkonsekvente for så vidt angår, hvilke former for revision de omhandlede (planlagt og/eller under gennemførelse, styret af delegationen alene eller under medvirken af gennemførelsesorganisationer). |
| --- | --- |

8.22.

Delegationernes rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande burde sikre, at hovedsædet hvert halve år fik vigtige finansielle og tekniske oplysninger. Retten gennemgik en stikprøve på 16 sådanne rapporter og konstaterede, at de samme forhold som i tidligere år også gjorde sig gældende i 2006, nemlig at oplysningerne om eksterne revisioner var ufuldstændige (kun to rapporter oplyste om resultaterne) og inkonsekvente for så vidt angår, hvilke former for revision de omhandlede (planlagt og/eller under gennemførelse, styret af delegationen alene eller under medvirken af gennemførelsesorganisationer).

| 8.22. | Delegationerne rapporterer om gennemførelse af deres revisionsplaner i EAMR og påpeger også aspekter, der er af almindelig interesse, hvor det er relevant. Hvad angår brug af resultaterne af revisioner er forbindelserne mellem EuropeAid og delegationerne en sikkerhed for, at der foregår en passende, mere regelmæssig og mere detaljeret udveksling af oplysninger. |
| --- | --- |

8.22.

Delegationerne rapporterer om gennemførelse af deres revisionsplaner i EAMR og påpeger også aspekter, der er af almindelig interesse, hvor det er relevant. Hvad angår brug af resultaterne af revisioner er forbindelserne mellem EuropeAid og delegationerne en sikkerhed for, at der foregår en passende, mere regelmæssig og mere detaljeret udveksling af oplysninger.

Det format, som delegationerne benytter ved gennemførelsen af den årlige revisionsplan for 2007, er for nylig blevet ændret og er nu mere detaljeret, hvorved der vil kunne foretages en mere klar skelnen mellem de forskellige faser i revisionsprocessen og baggrunden for revisionen. Ved at inddrage revisioner, der forvaltes af projektgennemførelsesorganisationer, i EAMR, gik nogle af delegationerne ud over indberetningskravene.

| 8.23. | Retten har i tidligere år (4) gjort opmærksom på, at der i EuropeAids hovedsæde ikke findes fuldstændige oplysninger om disse revisioner, herunder om resultaterne af dem, og om, hvilke korrigerende foranstaltninger der var behov for, og hvilke der er blevet truffet. En ajourført database med sådanne oplysninger ville ikke blot give et samlet overblik over revisionsindsatsen og dennes samlede bidrag til sikkerheden, som er nøgleoplysninger for det følgende års risikoanalyse, men den kunne også sikre, at alle involverede parter fik adgang til disse vigtige oplysninger. Det ville være særlig værdifuldt, fordi forskellige generaldirektorater er involveret i forskellig grad. Men atter i 2006 var de detaljerede oplysninger om hovedparten af de eksterne revisioner ikke blevet brugt som input til det fælles Relex-informationssystems revisionsmodul (CRIS-Audit). |
| --- | --- |

8.23.

Retten har i tidligere år (4) gjort opmærksom på, at der i EuropeAids hovedsæde ikke findes fuldstændige oplysninger om disse revisioner, herunder om resultaterne af dem, og om, hvilke korrigerende foranstaltninger der var behov for, og hvilke der er blevet truffet. En ajourført database med sådanne oplysninger ville ikke blot give et samlet overblik over revisionsindsatsen og dennes samlede bidrag til sikkerheden, som er nøgleoplysninger for det følgende års risikoanalyse, men den kunne også sikre, at alle involverede parter fik adgang til disse vigtige oplysninger. Det ville være særlig værdifuldt, fordi forskellige generaldirektorater er involveret i forskellig grad. Men atter i 2006 var de detaljerede oplysninger om hovedparten af de eksterne revisioner ikke blevet brugt som input til det fælles Relex-informationssystems revisionsmodul (CRIS-Audit).

| 8.23. | Det nuværende system til planlægning af centraliseret overvågning af eksterne revisioner giver tilstrækkelige oplysninger til EuropeAid's risikoanalyse og revisionsstrategi. Både planlægningen og opfølgningen af revisionsresultater foretages af de anvisningsberettigede, berørte afdelinger i hovedsædet eller i delegationerne. Det er ikke tilladt at foretage betalinger, der er genstand for revision, før resultaterne af sådanne revisioner foreligger og er taget i betragtning. EuropeAid vil forbedre CRIS-Audit yderligere ved at bygge videre på de erfaringer, der er gjort, så det kan blive et supplerende værktøj til det nuværende system. I mellemtiden har Kommissionen gjort rapporteringsformatet for den årlige revisionsplan (AAP) for 2007 mere detaljeret. |
| --- | --- |

8.23.

Det nuværende system til planlægning af centraliseret overvågning af eksterne revisioner giver tilstrækkelige oplysninger til EuropeAid's risikoanalyse og revisionsstrategi. Både planlægningen og opfølgningen af revisionsresultater foretages af de anvisningsberettigede, berørte afdelinger i hovedsædet eller i delegationerne. Det er ikke tilladt at foretage betalinger, der er genstand for revision, før resultaterne af sådanne revisioner foreligger og er taget i betragtning. EuropeAid vil forbedre CRIS-Audit yderligere ved at bygge videre på de erfaringer, der er gjort, så det kan blive et supplerende værktøj til det nuværende system. I mellemtiden har Kommissionen gjort rapporteringsformatet for den årlige revisionsplan (AAP) for 2007 mere detaljeret.

Angående nødvendigheden af at dele revisionsoplysninger med andre af Kommissionens tjenestegrene henvises til Kommissionens svar på punkt 8.25.

| 8.24. | Hvert år gennemgår EuropeAid centralt en stikprøve af revisioner for at drage generelle konklusioner, men resultaterne, de fejl, der er påvist, og den opfølgning, der er sket, centraliseres endnu ikke systematisk. Dermed udnyttes disse revisioners potentiale som bidrag til at skaffe Kommissionen sikkerhed, for så vidt angår udgifterne på projektniveau, endnu ikke fuldt ud. |
| --- | --- |

8.24.

Hvert år gennemgår EuropeAid centralt en stikprøve af revisioner for at drage generelle konklusioner, men resultaterne, de fejl, der er påvist, og den opfølgning, der er sket, centraliseres endnu ikke systematisk. Dermed udnyttes disse revisioners potentiale som bidrag til at skaffe Kommissionen sikkerhed, for så vidt angår udgifterne på projektniveau, endnu ikke fuldt ud.

| 8.24. | EuropeAid har udviklet gode værktøjer til at foretage revisioner, og der er mange mekanismer, der bidrager til deres kvalitetskontrol samt til konsolidering og brug af systemiske revisionsresultater. |
| --- | --- |

8.24.

EuropeAid har udviklet gode værktøjer til at foretage revisioner, og der er mange mekanismer, der bidrager til deres kvalitetskontrol samt til konsolidering og brug af systemiske revisionsresultater.

EuropeAid følger på centralt plan gennemførelsen af AAP og har siden 2005 foretaget en gennemgang af revisionsrapporter i løbet af året. Formålet med denne gennemgang er at bidrage til overvågningen af revisioner i hovedsædet og i delegationerne samt at lære af erfaringerne og foreslå passende foranstaltninger til yderligere at forbedre revisionssystemet, blandt andet ud fra en analyse af typologien af revisionsresultaterne (se også svaret i punkt 8.23).

Udveksling af revisionsoplysninger mellem Kommissionens tjenestegrene

| 8.25. | De tre organisationer, Retten havde udvalgt til revision, modtog midler fra mere end ét generaldirektorat. En bedre koordinering af revisionerne og en mere omfattende udveksling af revisionsoplysninger mellem Kommissionens tjenestegrene (f.eks. via CRIS-Audit — jf. punkt 8.23) ville bidrage meget både til at undgå dobbeltarbejde og til at sikre, at en organisation ikke utilsigtet dækkes for dårligt i forhold til sine samlede indtægter fra Kommissionen som helhed. |
| --- | --- |

8.25.

De tre organisationer, Retten havde udvalgt til revision, modtog midler fra mere end ét generaldirektorat. En bedre koordinering af revisionerne og en mere omfattende udveksling af revisionsoplysninger mellem Kommissionens tjenestegrene (f.eks. via CRIS-Audit — jf. punkt 8.23) ville bidrage meget både til at undgå dobbeltarbejde og til at sikre, at en organisation ikke utilsigtet dækkes for dårligt i forhold til sine samlede indtægter fra Kommissionen som helhed.

| 8.25. | Retten har ret i at påpege, at det er nødvendigt med udveksling af revisionsresultater, og at det bør finde sted, når det forventes, at det klart kan give en merværdi. |
| --- | --- |

8.25.

Retten har ret i at påpege, at det er nødvendigt med udveksling af revisionsresultater, og at det bør finde sted, når det forventes, at det klart kan give en merværdi.

Kommissionens tjenestegrene udveksler jævnligt oplysninger fra revisioner, analyser og evalueringer. For øjeblikket ser den behovsbaserede udveksling og koordinering ud til at være passende. Kommissionen er villig til at uddybe denne koordinering, hvis det skulle blive nødvendigt.

Koordinering af kontrolstrategien

| 8.26. | Som Retten skrev i sin udtalelse nr. 2/2004 (5), er ethvert kontrolsystem en afvejning af på den ene side omkostningerne forbundet med at sikre den fastsatte kontrolintensitet og på den anden side det udbytte, disse procedurer giver. Det er nødvendigt at fastlægge en strategi, der definerer, hvordan hver enkelt af de forskellige kontrolprocedurer skal bidrage til den generelle sikkerhed, både for at undgå unødigt dobbeltarbejde og for at sikre, at de teknikker, der anvendes selektivt (som f.eks. revision af projekter), er målrettede. Desuden er det nødvendigt med velfungerende rapporteringssystemer, som sikrer, at der gives et retvisende billede af de gennemførte kontrolaktiviteter og de væsentligste resultater, så disse kan blive udnyttet mest muligt, så beslutningerne om, hvilke former for kontrol der skal iværksættes, og hvor dybtgående de skal være, kan træffes på et velinformeret grundlag. |
| --- | --- |

8.26.

Som Retten skrev i sin udtalelse nr. 2/2004 (5), er ethvert kontrolsystem en afvejning af på den ene side omkostningerne forbundet med at sikre den fastsatte kontrolintensitet og på den anden side det udbytte, disse procedurer giver. Det er nødvendigt at fastlægge en strategi, der definerer, hvordan hver enkelt af de forskellige kontrolprocedurer skal bidrage til den generelle sikkerhed, både for at undgå unødigt dobbeltarbejde og for at sikre, at de teknikker, der anvendes selektivt (som f.eks. revision af projekter), er målrettede. Desuden er det nødvendigt med velfungerende rapporteringssystemer, som sikrer, at der gives et retvisende billede af de gennemførte kontrolaktiviteter og de væsentligste resultater, så disse kan blive udnyttet mest muligt, så beslutningerne om, hvilke former for kontrol der skal iværksættes, og hvor dybtgående de skal være, kan træffes på et velinformeret grundlag.

| 8.26. | Kommissionens tjenestegrene er helt klar over, at det er nødvendigt at have og anvende en kontrolstrategi, som er omkostningseffektiv, og at inddrage revisioner, evalueringer, analyser, overvågning og tilsyn. Kommissionen har som foreslået af Retten opstillet en handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol, hvor formålet er at udvikle en fælles, koordineret tilgang og værktøjer for alle Kommissionens tjenestegrene. Det betyder, at der skal ske en formalisering og harmonisering, når der fremlægges interne kontrolstrategier, som har til formål at give en generel oversigt over den interne kontrol og hertil knyttet ansvarskæde og at dokumentere, hvordan hermed forbundne risici håndteres. Arbejdet er i gang og følger handlingsplanen. |
| --- | --- |

8.26.

Kommissionens tjenestegrene er helt klar over, at det er nødvendigt at have og anvende en kontrolstrategi, som er omkostningseffektiv, og at inddrage revisioner, evalueringer, analyser, overvågning og tilsyn. Kommissionen har som foreslået af Retten opstillet en handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol, hvor formålet er at udvikle en fælles, koordineret tilgang og værktøjer for alle Kommissionens tjenestegrene. Det betyder, at der skal ske en formalisering og harmonisering, når der fremlægges interne kontrolstrategier, som har til formål at give en generel oversigt over den interne kontrol og hertil knyttet ansvarskæde og at dokumentere, hvordan hermed forbundne risici håndteres. Arbejdet er i gang og følger handlingsplanen.

| 8.27. | Det fælles Relex-informationssystem (CRIS) giver oplysninger til brug ved den daglige projektforvaltning. En række analyser af de finansielle oplysninger, som kunne være fordelagtige, kan systemet ikke levere, især på grund af begrænsninger i datadefinitionen. For eksempel er de foreliggende finansielle oplysninger fordelt på type gennemførelsesorganisation eller finansieringsmåde, som den mere detaljerede risikoanalyse, der omtales i punkt 8.28, skal baseres på, utilstrækkelige eller inkonsekvente. EuropeAid erkender, at der er behov for at udbygge CRIS. |
| --- | --- |

8.27.

Det fælles Relex-informationssystem (CRIS) giver oplysninger til brug ved den daglige projektforvaltning. En række analyser af de finansielle oplysninger, som kunne være fordelagtige, kan systemet ikke levere, især på grund af begrænsninger i datadefinitionen. For eksempel er de foreliggende finansielle oplysninger fordelt på type gennemførelsesorganisation eller finansieringsmåde, som den mere detaljerede risikoanalyse, der omtales i punkt 8.28, skal baseres på, utilstrækkelige eller inkonsekvente. EuropeAid erkender, at der er behov for at udbygge CRIS.

| 8.27. | Med oplysningerne fra systemet kan der foretages relevante analyser af, hvad EuropeAid har behov for, blandt andet ud fra gennemførelsesorganisationens form eller forvaltningsmetoden. Systemet bliver løbende forbedret ud fra udviklingen af ledelsesbehov. |
| --- | --- |

8.27.

Med oplysningerne fra systemet kan der foretages relevante analyser af, hvad EuropeAid har behov for, blandt andet ud fra gennemførelsesorganisationens form eller forvaltningsmetoden. Systemet bliver løbende forbedret ud fra udviklingen af ledelsesbehov.

| 8.28. | I 2006 tog EuropeAid et centralt risikoregister i brug, der skal opdateres hvert kvartal. Ved udgangen af december 2006 var der identificeret kritiske risici vedrørende input til den årlige forvaltningsplan for 2007. Men som i tidligere år er der ikke tegn på, at analysen blev udført med hensyntagen til de eksterne revisorers resultater og de særlige risici, der knytter sig til de forskellige former for gennemførelsesorganisationer (ngo'er, internationale organisationer, statslige institutioner mv.) og de forskellige finansieringsmåder (tilskud, budgetstøtte, trustfonde mv.). Og der er heller ikke et systematisk link mellem de identificerede risici og resultaterne af den revision, der foretages af Kommissionens interne revision. Disse elementer ville have givet et særdeles nyttigt input til en omfattende risikoanalyse, som også ville kunne medvirke til at målrette kontrolaktiviteterne. |
| --- | --- |

8.28.

I 2006 tog EuropeAid et centralt risikoregister i brug, der skal opdateres hvert kvartal. Ved udgangen af december 2006 var der identificeret kritiske risici vedrørende input til den årlige forvaltningsplan for 2007. Men som i tidligere år er der ikke tegn på, at analysen blev udført med hensyntagen til de eksterne revisorers resultater og de særlige risici, der knytter sig til de forskellige former for gennemførelsesorganisationer (ngo'er, internationale organisationer, statslige institutioner mv.) og de forskellige finansieringsmåder (tilskud, budgetstøtte, trustfonde mv.). Og der er heller ikke et systematisk link mellem de identificerede risici og resultaterne af den revision, der foretages af Kommissionens interne revision. Disse elementer ville have givet et særdeles nyttigt input til en omfattende risikoanalyse, som også ville kunne medvirke til at målrette kontrolaktiviteterne.

| 8.28. | Der foretages hvert år en selvvurdering af risiciene i forbindelse med den årlige forvaltningsplan, og der er tale om en vurdering af alvorlige risici, som supplerer andre og mere detaljerede risikoanalyser, der for eksempel foretages i forbindelse med fastlæggelsen af AAP. Der fokuseres på resterende risici og tages hensyn til de mekanismer, der allerede er indført. Den kendsgerning, at de af Retten påpegede elementer ikke er direkte afspejlet i risikoopgørelsen (som jo er konstrueret), indebærer ikke, at der ikke er blevet taget hensyn til disse elementer under arbejdet. |
| --- | --- |

8.28.

Der foretages hvert år en selvvurdering af risiciene i forbindelse med den årlige forvaltningsplan, og der er tale om en vurdering af alvorlige risici, som supplerer andre og mere detaljerede risikoanalyser, der for eksempel foretages i forbindelse med fastlæggelsen af AAP. Der fokuseres på resterende risici og tages hensyn til de mekanismer, der allerede er indført. Den kendsgerning, at de af Retten påpegede elementer ikke er direkte afspejlet i risikoopgørelsen (som jo er konstrueret), indebærer ikke, at der ikke er blevet taget hensyn til disse elementer under arbejdet.

Intern revision

| 8.29. | I 2006 aflagde den interne revisionstjeneste (IAS) rapport om den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA), som EF og FN har indgået, og om en opfølgning på revisionen i 2003 af EuropeAids interne kontrolsystem som helhed. EuropeAid og ECHO er i gang med at gennemføre en handlingsplan for implementering af de anbefalinger om FAFA, der blev godkendt. Retten har rapporteret om FAFA (6) og agter at følge op på emnet. For så vidt angår det interne kontrolsystem, havde EuropeAid implementeret hovedparten af den interne revisionstjenestes anbefalinger og var godt i gang med den resterende del. |
| --- | --- |

8.29.

I 2006 aflagde den interne revisionstjeneste (IAS) rapport om den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA), som EF og FN har indgået, og om en opfølgning på revisionen i 2003 af EuropeAids interne kontrolsystem som helhed. EuropeAid og ECHO er i gang med at gennemføre en handlingsplan for implementering af de anbefalinger om FAFA, der blev godkendt. Retten har rapporteret om FAFA (6) og agter at følge op på emnet. For så vidt angår det interne kontrolsystem, havde EuropeAid implementeret hovedparten af den interne revisionstjenestes anbefalinger og var godt i gang med den resterende del.

| 8.30. | Den interne revisionsfunktion (IAC), der behandler både EuropeAid og ECHO, afsluttede en række opgaver i 2006, herunder revision af systemerne til risikostyring og af udbud i EuropeAid. I dag giver IAC ikke en årlig generel vurdering af den interne kontrols tilstand i EuropeAid og ECHO. En sådan periodisk samlet vurdering kunne være en værdifuld sikkerhed for de respektive generaldirektorater. I 2006 blev der oprettet yderligere to stillinger i IAC, men selv med dette personale forekommer det ikke muligt at dække alle de områder, der blev kortlagt i vurderingen af EuropeAids revisionsbehov, inden for den foreslåede treårscyklus. En lignende behovsvurdering for så vidt angår ECHO's del af revisionsarbejdet blev færdig i begyndelsen af 2007. |
| --- | --- |

8.30.

Den interne revisionsfunktion (IAC), der behandler både EuropeAid og ECHO, afsluttede en række opgaver i 2006, herunder revision af systemerne til risikostyring og af udbud i EuropeAid. I dag giver IAC ikke en årlig generel vurdering af den interne kontrols tilstand i EuropeAid og ECHO. En sådan periodisk samlet vurdering kunne være en værdifuld sikkerhed for de respektive generaldirektorater. I 2006 blev der oprettet yderligere to stillinger i IAC, men selv med dette personale forekommer det ikke muligt at dække alle de områder, der blev kortlagt i vurderingen af EuropeAids revisionsbehov, inden for den foreslåede treårscyklus. En lignende behovsvurdering for så vidt angår ECHO's del af revisionsarbejdet blev færdig i begyndelsen af 2007.

| 8.30. | IAC's rolle er ikke at give en årlig udtalelse om generaldirektoraternes årlige aktivitetsrapporter (AAR), men at give råd til udarbejdelsen af AAR, og IAC skal ud fra arten og omfanget af sit arbejde i det pågældende år give en udtalelse om kontrollens tilstand og dens bidrag til udarbejdelsen af AAR (se SEC(2003) 0059). |
| --- | --- |

8.30.

IAC's rolle er ikke at give en årlig udtalelse om generaldirektoraternes årlige aktivitetsrapporter (AAR), men at give råd til udarbejdelsen af AAR, og IAC skal ud fra arten og omfanget af sit arbejde i det pågældende år give en udtalelse om kontrollens tilstand og dens bidrag til udarbejdelsen af AAR (se SEC(2003) 0059).

Når generaldirektørerne giver sikkerheden, er de afhængige af forskellige informationskilder (herunder blandt andet de revisioner, som IAS eller andre kontrolorganer, blandt andet IAC, har gennemført), som alle tilsammen bidrager til sikkerheden.

I 2006 blev IAC i EuropeAid styrket med to ekstra stillinger og kunne dermed udvide omfanget af sit arbejde. Som det ses af IAC's aktiviteter i 2006, er dets arbejdsplan for 2006 blevet færdiggjort som oprindeligt planlagt.

Konklusioner og anbefalinger

| 8.31. | Rettens revision viste en lav fejlfrekvens for de transaktioner, der blev kontrolleret på delegationsniveau (jf. punkt 8.8). Men Retten konstaterede en væsentlig fejlfrekvens i den stikprøve, der blev kontrolleret i de organisationer, som gennemfører projekterne (jf. punkt 8.9-8.10). |
| --- | --- |

8.31.

Rettens revision viste en lav fejlfrekvens for de transaktioner, der blev kontrolleret på delegationsniveau (jf. punkt 8.8). Men Retten konstaterede en væsentlig fejlfrekvens i den stikprøve, der blev kontrolleret i de organisationer, som gennemfører projekterne (jf. punkt 8.9-8.10).

| 8.31. | Kommissionen skønner, at den samlede finansielle indvirkning af fejlene i de endelige betalinger for alle foranstaltninger udadtil, det vil sige fejl, der er fundet af Retten og ved de revisioner og kontroller, som Kommissionen gennemfører, er acceptabel, selv om det vil kunne forbedres yderligere. |
| --- | --- |

8.31.

Kommissionen skønner, at den samlede finansielle indvirkning af fejlene i de endelige betalinger for alle foranstaltninger udadtil, det vil sige fejl, der er fundet af Retten og ved de revisioner og kontroller, som Kommissionen gennemfører, er acceptabel, selv om det vil kunne forbedres yderligere.

Nogle af Rettens bemærkninger vedrører igangværende kontrakter, hvor de endelige betalinger endnu ikke er foretaget, og som derfor takket være Kommissionens kontrolsystem vil skulle gøres til genstand for korrigerende foranstaltninger i forbindelse med afslutningen.

| 8.32. | Rettens samlede vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer i 2006 vises i
  bilag 8.2
  . Som forklaret i punkt 8.13-8.18 var der fortsat svagheder i de systemer, der er udformet til at sikre, at transaktionerne i de projektgennemførende organisationer er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

8.32.

Rettens samlede vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer i 2006 vises i
  bilag 8.2
  . Som forklaret i punkt 8.13-8.18 var der fortsat svagheder i de systemer, der er udformet til at sikre, at transaktionerne i de projektgennemførende organisationer er lovlige og formelt rigtige.

| 8.32. | Kommissionens interne kontrolsystem er udformet, så der tages hensyn til, at udgifterne til foranstaltninger udadtil har en flerårig karakter, og hermed sikres det, at kontrollen af betalingsanmodningerne fra støttemodtagere foretages på vigtige stadier i projektgennemførelsen, hvorved det er muligt at opdage og afhjælpe fejl i forskudsbetalinger. |
| --- | --- |

8.32.

Kommissionens interne kontrolsystem er udformet, så der tages hensyn til, at udgifterne til foranstaltninger udadtil har en flerårig karakter, og hermed sikres det, at kontrollen af betalingsanmodningerne fra støttemodtagere foretages på vigtige stadier i projektgennemførelsen, hvorved det er muligt at opdage og afhjælpe fejl i forskudsbetalinger.

Der blev i 2006 truffet foranstaltninger for yderligere at styrke kontrolsystemerne, blandt andet ved uddeling af den forbedrede praktiske vejledning for kontraktprocedurer, der dækker både budgettet og EUF, vejledningen for programoverslag, mere detaljerede retningslinjer om rapportering for delegationerne og mere strikte efterfølgende kontroller.

Kommissionen er klar over, at der er plads til forbedringer, men mener også, at det nuværende system giver en rimelig sikkerhed med hensyn til, om udgifterne udadtil som helhed er lovlige og formelt rigtige.

| 8.33. | Med henblik på at afhjælpe disse svagheder anbefaler Retten følgende: |
| --- | --- |

8.33.

Med henblik på at afhjælpe disse svagheder anbefaler Retten følgende:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | De eksterne revisorer bør udføre deres arbejde på grundlag af et revisionsmandat, der dækker alle kendte risikoområder, herunder kontrol af, om Kommissionens krav med hensyn til kontraktprocedurer og udgifternes støtteberettigelse er opfyldt, og der bør opstilles klare krav til rapportering (jf. punkt 8.15 og 8.16). |
| --- | --- |

a)

De eksterne revisorer bør udføre deres arbejde på grundlag af et revisionsmandat, der dækker alle kendte risikoområder, herunder kontrol af, om Kommissionens krav med hensyn til kontraktprocedurer og udgifternes støtteberettigelse er opfyldt, og der bør opstilles klare krav til rapportering (jf. punkt 8.15 og 8.16).

| a) | De nye standardkontrakter og revisionsmandater vedrørende efterprøvelse af udgifter, som trådte i kraft 1. februar 2006, behandler specifikt de aspekter, som Retten omtaler. |
| --- | --- |

a)

De nye standardkontrakter og revisionsmandater vedrørende efterprøvelse af udgifter, som trådte i kraft 1. februar 2006, behandler specifikt de aspekter, som Retten omtaler.

| b) | Datadefinitionerne og reglerne for input til CRIS bør videreudvikles, så dette system kommer til at rumme en pålidelig og nyttig analytisk registrering af alle projektrevisioner, uanset om de er udført af eksterne revisorer eller af kommissionsansatte, hvorved oplysningerne:






  — | kan opsummeres bedre, |
| --- | --- | --- |

b)

Datadefinitionerne og reglerne for input til CRIS bør videreudvikles, så dette system kommer til at rumme en pålidelig og nyttig analytisk registrering af alle projektrevisioner, uanset om de er udført af eksterne revisorer eller af kommissionsansatte, hvorved oplysningerne:

—

kan opsummeres bedre,

| — | kan linkes til de tilsvarende projektforvaltningsinformationer, |
| --- | --- |

—

kan linkes til de tilsvarende projektforvaltningsinformationer,

| — | kan bruges som input til risikovurderingssystemet og, |
| --- | --- |

—

kan bruges som input til risikovurderingssystemet og,

| — | i sidste ende kan deles af RELEX-familien (jf. punkt 8.23, 8.25 og 8.27). |
| --- | --- |

—

i sidste ende kan deles af RELEX-familien (jf. punkt 8.23, 8.25 og 8.27).

| b) | Kommissionen vil forbedre CRIS-Audit yderligere ved at bygge videre på de erfaringer, der er gjort, så det kan fungere som et supplerende værktøj til det nuværende system. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil forbedre CRIS-Audit yderligere ved at bygge videre på de erfaringer, der er gjort, så det kan fungere som et supplerende værktøj til det nuværende system.

| c) | De oplysninger, delegationerne indsender om revisioner, bør gennemgås grundigere i EuropeAids hovedsæde, så det sikres, at de er fuldstændige og konsekvente. Til støtte herfor bør alle direktoraterne gennemføre kontrolbesøg (jf. punkt 8.20, 8.22 og 8.24). |
| --- | --- |

c)

De oplysninger, delegationerne indsender om revisioner, bør gennemgås grundigere i EuropeAids hovedsæde, så det sikres, at de er fuldstændige og konsekvente. Til støtte herfor bør alle direktoraterne gennemføre kontrolbesøg (jf. punkt 8.20, 8.22 og 8.24).

| c) | Kommissionen har for nylig ændret det format, som delegationerne benytter ved implementeringen af den årlige revisionsplan for 2007, så det nu er mere detaljeret, hvorved der vil kunne foretages en mere klar skelnen mellem de forskellige faser i revisionsprocessen og årsagen til revisionen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har for nylig ændret det format, som delegationerne benytter ved implementeringen af den årlige revisionsplan for 2007, så det nu er mere detaljeret, hvorved der vil kunne foretages en mere klar skelnen mellem de forskellige faser i revisionsprocessen og årsagen til revisionen.

| d) | ECHO bør gøre bestemmelserne om udgifternes støtteberettigelse klarere, så det undgås, at de fortolkes forskelligt (jf. punkt 8.11). |
| --- | --- |

d)

ECHO bør gøre bestemmelserne om udgifternes støtteberettigelse klarere, så det undgås, at de fortolkes forskelligt (jf. punkt 8.11).

| d) | Kommissionen fortsatte sammen med kontraktorganisationerne at forsøge at finde ud af, hvordan deres forståelse af reglerne kunne forbedres, så der ikke er forskellige fortolkninger. Der blev sendt faktablade ud til alle partnere i juni 2007 for at give en klar fortolkning af nugældende regler. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen fortsatte sammen med kontraktorganisationerne at forsøge at finde ud af, hvordan deres forståelse af reglerne kunne forbedres, så der ikke er forskellige fortolkninger. Der blev sendt faktablade ud til alle partnere i juni 2007 for at give en klar fortolkning af nugældende regler.

| e) | Balancen mellem ECHOs revision i gennemførelsespartnernes hovedsæde og dets stedlige revision bør tages op til overvejelse, så der skabes et bedre overblik over projektudgifternes reelle indhold (jf. punkt 8.18). |
| --- | --- |

e)

Balancen mellem ECHOs revision i gennemførelsespartnernes hovedsæde og dets stedlige revision bør tages op til overvejelse, så der skabes et bedre overblik over projektudgifternes reelle indhold (jf. punkt 8.18).

| e) | Balancen mellem revision i hovedsædet og stedlig revision er blevet taget op til overvejelse, og vil blive sat ind i en overordnet kontrolstrategi (se punkt 8.18). |
| --- | --- |

e)

Balancen mellem revision i hovedsædet og stedlig revision er blevet taget op til overvejelse, og vil blive sat ind i en overordnet kontrolstrategi (se punkt 8.18).

---

(1)  Den bistand, der ydes over De Europæiske Udviklingsfonde, finansieres ikke over det almindelige budget og gennemgås derfor i en særskilt beretning.

(2)  Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation (fællesskabsbistand til genopbygning, udvikling og stabilisering).

(3)  De geografiske direktorater dækker: 1) Asien og Centralasien; 2) Europa, det sydlige Middelhavsområde, Mellemøsten og naboskabspolitik; 3) Latinamerika.

(4)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 8.9.

(5)  Udtalelse nr. 2/2004 fra Revisionsretten om indførelse af »én enkelt revisionsmodel«, punkt 50.

(6)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 8.24-8.28 og årsberetningen for regnskabsåret 2006 om aktiviteterne finansieret af De Europæiske Udviklingsfonde, punkt 52.

BILAG 8.2

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| System | Central intern kontrol | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- |
| Procedurer og håndbøger | Forudgående forvaltnings-kontrol | Intern revision | Efterfølgende kontrol af transaktioner | Ekstern revision | Ledelses-rapportering |
| Samarbejdskontoret EuropeAid | | | | | | | |
| GD for Humanitær Bistand (ECHO) | | | | I/V | | | |
| Kommissionens delegationer | | | | I/V | | | |

System

Central intern kontrol

Samlet vurdering

Procedurer og håndbøger

Forudgående forvaltnings-kontrol

Intern revision

Efterfølgende kontrol af transaktioner

Ekstern revision

Ledelses-rapportering

Samarbejdskontoret EuropeAid

GD for Humanitær Bistand (ECHO)

I/V

Kommissionens delegationer

I/V

Forklaring:

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvis tilfredsstillende |
| | Utilfredsstillende |
| I/V | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Tilfredsstillende

Delvis tilfredsstillende

Utilfredsstillende

I/V

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

BILAG 8.1

Opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen

| Rettens bemærkning | Foranstaltninger | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fejl i betalinger afholdt af gennemførelsesorganisationer |
| Retten konstaterede en væsentlig forekomst af fejl i den stikprøve af betalinger, der blev undersøgt hos de organisationer, der gennemfører projekterne.
  (Årsberetningen for 2005, punkt 8.20). | Revisionsmandatet for finansiel revision, som støttemodtagerne skal foranledige, er blevet revideret. | De foranstaltninger, der var truffet, havde endnu ikke givet effektive resultater for de betalinger, Retten reviderede i 2006. | Se Kommissionens svar i punkt 8.10, 8.15, 8.16 og 8.31. |
| Eksterne revisioner af projekter |
| De eksterne revisorer fik ikke et fuldstændigt revisionsmandat. Det betød, at nogle risikoområder ikke var dækket af revisionen. F.eks. havde revisionen ikke omfattet test af, at de fastsatte kontraktprocedurer var blevet overholdt.
  (Årsberetningen for 2005, punkt 8.15). | De nye standardkontrakter og revisionsmandater vedrørende efterprøvelse af udgifter, som trådte i kraft 1. februar 2006, behandler de aspekter, som Retten omtalte. | Den fulde virkning vil først kunne ses fra 2007 (kontrakterne vedrørende hovedparten af de revisionsberetninger, der blev gennemgået med henblik på DAS'en for 2006, var blevet indgået før februar 2006). | Se Kommissionens svar i punkt 8.10, 8.15 og 8.16. |
| Oplysninger om revisioner og resultaterne af dem |
| Hverken rapporterne om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR-rapporter) eller it-ledelsesinformationssystemet CRIS (det fælles Relex-informationssystem) omfatter fuldstændige og systematiske oplysninger om revisioner af projekter og resultaterne af dem.
  (Årsberetningen for 2005, punkt 8.9 og 8.10). | Registreringen af oplysninger om revision i CRIS blev udvidet i 2006, men var ikke fuldstændig endnu. EAMR-rapporternes gennemgang af revisionerne var fortsat ikke konsekvent. | Selv om CRIS bliver brugt til mere, udnytter man endnu ikke det potentiale, der ligger i en fuldstændig, central registrering af revisioner og af resultaterne af dem. | Se Kommissionens svar i punkt 8.23. |
| Risikovurdering |
| EuropeAids risikovurdering bør henvise til revisionsresultaterne fra revision på projektniveau og skelne mellem de forskellige former for gennemførelsesorganisationer og finansieringsmåder.
  (Årsberetningen for 2005, punkt 8.23 a)). | Risikovurderingen er blevet forbedret med indførsel af et centralt risikoregister, der opdateres kvartalsvis. | Trods indførslen af risikoregisteret er der stadig hverken link til revisionsresultater eller en eksplicit analyse af hver enkelt organisation og hver enkelt finansieringsmåde. | Se Kommissionens svar i punkt 8.28. |

Rettens bemærkning

Foranstaltninger

Rettens analyse

Kommissionens svar

Fejl i betalinger afholdt af gennemførelsesorganisationer

Retten konstaterede en væsentlig forekomst af fejl i den stikprøve af betalinger, der blev undersøgt hos de organisationer, der gennemfører projekterne.

(Årsberetningen for 2005, punkt 8.20).

Revisionsmandatet for finansiel revision, som støttemodtagerne skal foranledige, er blevet revideret.

De foranstaltninger, der var truffet, havde endnu ikke givet effektive resultater for de betalinger, Retten reviderede i 2006.

Se Kommissionens svar i punkt 8.10, 8.15, 8.16 og 8.31.

Eksterne revisioner af projekter

De eksterne revisorer fik ikke et fuldstændigt revisionsmandat. Det betød, at nogle risikoområder ikke var dækket af revisionen. F.eks. havde revisionen ikke omfattet test af, at de fastsatte kontraktprocedurer var blevet overholdt.

(Årsberetningen for 2005, punkt 8.15).

De nye standardkontrakter og revisionsmandater vedrørende efterprøvelse af udgifter, som trådte i kraft 1. februar 2006, behandler de aspekter, som Retten omtalte.

Den fulde virkning vil først kunne ses fra 2007 (kontrakterne vedrørende hovedparten af de revisionsberetninger, der blev gennemgået med henblik på DAS'en for 2006, var blevet indgået før februar 2006).

Se Kommissionens svar i punkt 8.10, 8.15 og 8.16.

Oplysninger om revisioner og resultaterne af dem

Hverken rapporterne om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR-rapporter) eller it-ledelsesinformationssystemet CRIS (det fælles Relex-informationssystem) omfatter fuldstændige og systematiske oplysninger om revisioner af projekter og resultaterne af dem.

(Årsberetningen for 2005, punkt 8.9 og 8.10).

Registreringen af oplysninger om revision i CRIS blev udvidet i 2006, men var ikke fuldstændig endnu. EAMR-rapporternes gennemgang af revisionerne var fortsat ikke konsekvent.

Selv om CRIS bliver brugt til mere, udnytter man endnu ikke det potentiale, der ligger i en fuldstændig, central registrering af revisioner og af resultaterne af dem.

Se Kommissionens svar i punkt 8.23.

Risikovurdering

EuropeAids risikovurdering bør henvise til revisionsresultaterne fra revision på projektniveau og skelne mellem de forskellige former for gennemførelsesorganisationer og finansieringsmåder.

(Årsberetningen for 2005, punkt 8.23 a)).

Risikovurderingen er blevet forbedret med indførsel af et centralt risikoregister, der opdateres kvartalsvis.

Trods indførslen af risikoregisteret er der stadig hverken link til revisionsresultater eller en eksplicit analyse af hver enkelt organisation og hver enkelt finansieringsmåde.

Se Kommissionens svar i punkt 8.28.

KAPITEL 9

Førtiltrædelsesstrategi

INDHOLD

| 9.1-9.6 | Indledning |
| --- | --- |

9.1-9.6

| 9.7-9.25 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

9.7-9.25

| 9.7-9.10 | Revisionsmetode og revisionens omfang |
| --- | --- |

9.7-9.10

| 9.11-9.22 | Revisionsresultater |
| --- | --- |

9.11-9.22

| 9.11-9.15 | De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed |
| --- | --- |

9.11-9.15

| 9.16-9.22 | Overvågnings- og kontrolsystemer |
| --- | --- |

9.16-9.22

| 9.23-9.25 | Konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

9.23-9.25

| 9.26-9.37 | Opfølgning af tidligere bemærkninger i særberetning nr. 6/2003 om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene |
| --- | --- |

9.26-9.37

| 9.26-9.28 | Indledning |
| --- | --- |

9.26-9.28

| 9.29-9.36 | Rettens bemærkninger |
| --- | --- |

9.29-9.36

| 9.37 | Anbefalinger |
| --- | --- |

9.37

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | Dette kapitel i årsberetningen omhandler udgiftsområde 7 i de finansielle overslag, som omfatter bevillingerne til førtiltrædelsesinstrumenterne (Phare, Ispa og Sapard), der er oprettet med henblik på central- og østeuropæiske lande (1), og bevillingerne til førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

9.1.

Dette kapitel i årsberetningen omhandler udgiftsområde 7 i de finansielle overslag, som omfatter bevillingerne til førtiltrædelsesinstrumenterne (Phare, Ispa og Sapard), der er oprettet med henblik på central- og østeuropæiske lande (1), og bevillingerne til førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet.

| 9.2. | Phare-programmet (2) og førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet (3) forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse. Disse førtiltrædelsesprogrammer yder støtte til institutionsopbygning og investeringer. Ispa (4) blev oprettet med henblik på at fremme tiltrædelsen på miljø- og transportområdet og forvaltes af Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Sapard (5), som Generaldirektoratet for Landbrug er ansvarligt for at gennemføre, har til formål at bistå modtagerlandene med at løse problemer med strukturtilpasningen af landbrugssektoren og landdistrikterne samt at bidrage til gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

9.2.

Phare-programmet (2) og førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet (3) forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse. Disse førtiltrædelsesprogrammer yder støtte til institutionsopbygning og investeringer. Ispa (4) blev oprettet med henblik på at fremme tiltrædelsen på miljø- og transportområdet og forvaltes af Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Sapard (5), som Generaldirektoratet for Landbrug er ansvarligt for at gennemføre, har til formål at bistå modtagerlandene med at løse problemer med strukturtilpasningen af landbrugssektoren og landdistrikterne samt at bidrage til gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

| 9.3. | Phare-, Tyrkiet- og Ispa-programmerne og de tilhørende projekter gennemføres i det væsentlige ved hjælp af et decentraliseret implementeringssystem (DIS), hvor Kommissionens delegationer foretager forudgående kontrol af beslutninger om udbud og tildeling af kontrakter, eller ved hjælp af det udvidede decentraliserede implementeringssystem, hvor Kommissionen ikke foretager forudgående kontrol af udbud og kontrakter (EDIS) (6). Ved decentral forvaltning er det de nationale myndigheder, der foretager betalingerne til kontrahenter og støttemodtagere, og Kommissionen foretager efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

9.3.

Phare-, Tyrkiet- og Ispa-programmerne og de tilhørende projekter gennemføres i det væsentlige ved hjælp af et decentraliseret implementeringssystem (DIS), hvor Kommissionens delegationer foretager forudgående kontrol af beslutninger om udbud og tildeling af kontrakter, eller ved hjælp af det udvidede decentraliserede implementeringssystem, hvor Kommissionen ikke foretager forudgående kontrol af udbud og kontrakter (EDIS) (6). Ved decentral forvaltning er det de nationale myndigheder, der foretager betalingerne til kontrahenter og støttemodtagere, og Kommissionen foretager efterfølgende kontrol.

| 9.4. | Sapard forvaltes også decentralt, men Kommissionen forhåndsgodkender ikke projektudvælgelse, udbud og kontrakter. Kommissionen har på grundlag af sine egne vurderinger overdraget forvaltningen af programmet til de enkelte modtagerlande. Ansvaret for gennemførelse og betalinger ligger hos godkendte udbetalende organer, som godtgør udgifter afholdt af støttemodtagerne. Alle de udbetalende organer skal hvert år sende Kommissionen et attesteret årsregnskab og en revisionsrapport udarbejdet af et uafhængigt attesterende organ. Kommissionen kontrollerer, at systemerne er tilstrækkelige og fungerer efter hensigten, og den gennemfører regnskabsafslutning ved udgangen af regnskabsåret. |
| --- | --- |

9.4.

Sapard forvaltes også decentralt, men Kommissionen forhåndsgodkender ikke projektudvælgelse, udbud og kontrakter. Kommissionen har på grundlag af sine egne vurderinger overdraget forvaltningen af programmet til de enkelte modtagerlande. Ansvaret for gennemførelse og betalinger ligger hos godkendte udbetalende organer, som godtgør udgifter afholdt af støttemodtagerne. Alle de udbetalende organer skal hvert år sende Kommissionen et attesteret årsregnskab og en revisionsrapport udarbejdet af et uafhængigt attesterende organ. Kommissionen kontrollerer, at systemerne er tilstrækkelige og fungerer efter hensigten, og den gennemfører regnskabsafslutning ved udgangen af regnskabsåret.

| 9.5. | Betalingerne til førtiltrædelsesprogrammer beløb sig i 2006 til i alt 2 277 millioner euro.
  Figur 9.1
  er en oversigt over forpligtelserne og betalingerne i 2006. Der blev ikke indgået nye udgiftsforpligtelser vedrørende de otte central- og østeuropæiske lande, som blev medlemmer af EU i 2004, efter deres tiltrædelse (det gælder dog ikke Sapard, hvor der blev indgået udgiftsforpligtelser indtil udgangen af 2004). For Bulgariens og Rumæniens vedkommende var 2006 det sidste år, hvor der kunne indgås udgiftsforpligtelser. Tidligere Ispa-projekter i de nyligt tiltrådte medlemsstater behandles som samhørighedsfondsprojekter. Kommissionens betalinger til disse projekter kan fortsætte indtil 2010/2011. For Phares vedkommende fortsætter betalingerne mindst indtil udgangen af 2009. |
| --- | --- |

9.5.

Betalingerne til førtiltrædelsesprogrammer beløb sig i 2006 til i alt 2 277 millioner euro.
  Figur 9.1
  er en oversigt over forpligtelserne og betalingerne i 2006. Der blev ikke indgået nye udgiftsforpligtelser vedrørende de otte central- og østeuropæiske lande, som blev medlemmer af EU i 2004, efter deres tiltrædelse (det gælder dog ikke Sapard, hvor der blev indgået udgiftsforpligtelser indtil udgangen af 2004). For Bulgariens og Rumæniens vedkommende var 2006 det sidste år, hvor der kunne indgås udgiftsforpligtelser. Tidligere Ispa-projekter i de nyligt tiltrådte medlemsstater behandles som samhørighedsfondsprojekter. Kommissionens betalinger til disse projekter kan fortsætte indtil 2010/2011. For Phares vedkommende fortsætter betalingerne mindst indtil udgangen af 2009.

Image

Image

| 9.6. | Et enkelt nyt instrument for førtiltrædelsesstøtte, IPA, vil erstatte Phare-, Tyrkiet-, Ispa- og Sapard-programmerne i de finansielle overslag for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

9.6.

Et enkelt nyt instrument for førtiltrædelsesstøtte, IPA, vil erstatte Phare-, Tyrkiet-, Ispa- og Sapard-programmerne i de finansielle overslag for perioden 2007-2013.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionsmetode og revisionens omfang

| 9.7. | Revisionen er primært baseret på to informationskilder: |
| --- | --- |

9.7.

Revisionen er primært baseret på to informationskilder:

| a) | substanstest af transaktioner: Retten udtog en stikprøve på 80 transaktioner, der var finansieret over førtiltrædelsesbudgettet |
| --- | --- |

a)

substanstest af transaktioner: Retten udtog en stikprøve på 80 transaktioner, der var finansieret over førtiltrædelsesbudgettet

| b) | en vurdering af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer på følgende niveauer: Kommissionens centrale tjenester, EF-delegationer og nationale gennemførelses- og betalingsorganer. |
| --- | --- |

b)

en vurdering af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer på følgende niveauer: Kommissionens centrale tjenester, EF-delegationer og nationale gennemførelses- og betalingsorganer.

Phare- og Tyrkiet-programmerne

| 9.8. | Med hensyn til Phare- og Tyrkiet-programmerne gjorde Retten følgende: |
| --- | --- |

9.8.

Med hensyn til Phare- og Tyrkiet-programmerne gjorde Retten følgende:

| a) | Den foretog substanstest af i alt 67 transaktioner, dels i Kommissionen, dels i modtagerlandene: Bulgarien, Letland (skrivebordskontrol), Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Tjekkiet, Tyrkiet og Ungarn. |
| --- | --- |

a)

Den foretog substanstest af i alt 67 transaktioner, dels i Kommissionen, dels i modtagerlandene: Bulgarien, Letland (skrivebordskontrol), Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Tjekkiet, Tyrkiet og Ungarn.

| b) | Den evaluerede overvågnings- og kontrolsystemerne (implementeringen af standarderne for intern kontrol, systemet for efterfølgende kontrol og afslutning af programmer på centralt plan og kontroltest af transaktioner, der var udvalgt til substanstest i modtagerlandene). |
| --- | --- |

b)

Den evaluerede overvågnings- og kontrolsystemerne (implementeringen af standarderne for intern kontrol, systemet for efterfølgende kontrol og afslutning af programmer på centralt plan og kontroltest af transaktioner, der var udvalgt til substanstest i modtagerlandene).

ISPA

| 9.9. | Med hensyn til Ispa foretog Retten substanstest af syv betalinger og procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler vedrørende fem projekter i Rumænien og to projekter i Bulgarien (7). Retten gennemgik de overvågnings- og kontrolsystemer, som Kommissionen havde etableret, herunder især systemerne med relation til de forudgående kontroller, som blev gennemført af EF-delegationerne (punkt 9.3), og til de revisioner, der blev gennemført af Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Endelig analyserede Retten de fremskridt, landene havde gjort med hensyn til at opnå EDIS-godkendelse. |
| --- | --- |

9.9.

Med hensyn til Ispa foretog Retten substanstest af syv betalinger og procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler vedrørende fem projekter i Rumænien og to projekter i Bulgarien (7). Retten gennemgik de overvågnings- og kontrolsystemer, som Kommissionen havde etableret, herunder især systemerne med relation til de forudgående kontroller, som blev gennemført af EF-delegationerne (punkt 9.3), og til de revisioner, der blev gennemført af Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Endelig analyserede Retten de fremskridt, landene havde gjort med hensyn til at opnå EDIS-godkendelse.

Sapard

| 9.10. | Med hensyn til Sapard omfattede Rettens revision på kommissionsniveau en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, herunder Kommissionens gennemgang af de attesterende organers rapporter samt test af transaktioner på grundlag af en stikprøve af betalinger (seks kommissionsbetalinger). Rettens revision omfattede også kontroltest og test af transaktioner vedrørende fem projekter i Rumænien og en supplerende stikprøve på fem projekter i Letland, og den omfattede således de vigtigste foranstaltninger, der var gennemført på revisionstidspunktet. Denne revision omfattede kontrol af projektdokumentationen hos de respektive udbetalende organer og kontrol på stedet af projekternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

9.10.

Med hensyn til Sapard omfattede Rettens revision på kommissionsniveau en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, herunder Kommissionens gennemgang af de attesterende organers rapporter samt test af transaktioner på grundlag af en stikprøve af betalinger (seks kommissionsbetalinger). Rettens revision omfattede også kontroltest og test af transaktioner vedrørende fem projekter i Rumænien og en supplerende stikprøve på fem projekter i Letland, og den omfattede således de vigtigste foranstaltninger, der var gennemført på revisionstidspunktet. Denne revision omfattede kontrol af projektdokumentationen hos de respektive udbetalende organer og kontrol på stedet af projekternes lovlighed og formelle rigtighed.

Revisionsresultater

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| 9.11. | I Phare-, Tyrkiet- og Ispa-programmerne konstaterede Retten ingen væsentlige fejl ved revisionen af de underliggende transaktioner. Ved revisionen af Sapard-transaktionerne konstaterede Retten imidlertid en række væsentlige fejl. |
| --- | --- |

9.11.

I Phare-, Tyrkiet- og Ispa-programmerne konstaterede Retten ingen væsentlige fejl ved revisionen af de underliggende transaktioner. Ved revisionen af Sapard-transaktionerne konstaterede Retten imidlertid en række væsentlige fejl.

| 9.11. | Hvad angår Sapard mener Kommissionen ikke, jf. punkt 9.14, at antallet af fejl med finansielle følger er væsentligt. |
| --- | --- |

9.11.

Hvad angår Sapard mener Kommissionen ikke, jf. punkt 9.14, at antallet af fejl med finansielle følger er væsentligt.

Phare- og Tyrkiet-programmerne

| 9.12. | I Phare-programmet fandt Retten en substansfejl i Slovakiet, hvor der var anvendt en ukorrekt medfinansieringsratio. Retten konstaterede endvidere en række formelle fejl, såsom manglende overholdelse af reglerne vedrørende udbud og indgåelse af aftaler. |
| --- | --- |

9.12.

I Phare-programmet fandt Retten en substansfejl i Slovakiet, hvor der var anvendt en ukorrekt medfinansieringsratio. Retten konstaterede endvidere en række formelle fejl, såsom manglende overholdelse af reglerne vedrørende udbud og indgåelse af aftaler.

ISPA

| 9.13. | Der var ingen væsentlige fejl, der indvirkede på de Ispa-transaktioner, Retten testede. Der blev konstateret en række formelle fejl, som primært havde relation til manglende overholdelse af PRAG (8)-reglerne (såsom manglende forklaring på, hvorfor stemmeberettigede medlemmer ikke var til stede ved møderne i evalueringsudvalget, eller manglende offentliggørelse af overslag og bekendtgørelser om indgåede aftaler i Den Europæiske Unions Tidende). |
| --- | --- |

9.13.

Der var ingen væsentlige fejl, der indvirkede på de Ispa-transaktioner, Retten testede. Der blev konstateret en række formelle fejl, som primært havde relation til manglende overholdelse af PRAG (8)-reglerne (såsom manglende forklaring på, hvorfor stemmeberettigede medlemmer ikke var til stede ved møderne i evalueringsudvalget, eller manglende offentliggørelse af overslag og bekendtgørelser om indgåede aftaler i Den Europæiske Unions Tidende).

| 9.13. | Kommissionen er ved at undersøge baggrunden for den tilsyneladende manglende overholdelse af disse krav. Skønt der i henhold til PRAG-reglerne generelt skal gives meddelelse om overslag, kan der være undtagelser. |
| --- | --- |

9.13.

Kommissionen er ved at undersøge baggrunden for den tilsyneladende manglende overholdelse af disse krav. Skønt der i henhold til PRAG-reglerne generelt skal gives meddelelse om overslag, kan der være undtagelser.

Sapard

| 9.14. | Der var væsentlige fejl, der indvirkede på de Sapard-transaktioner, som Retten reviderede. Retten fandt projekter, hvor modtagere af fællesskabsstøtte ikke opfyldte deres kontraktlige forpligtelser. Navnlig blev det konstateret, at et revideret projekt i Rumænien ikke var berettiget til EU-finansiering, fordi Kommissionens procedurer og regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler ikke var blevet fulgt. I forbindelse med en række projekter var de kontroller, som myndighederne reelt havde foretaget som led i kontrollen på stedet, ikke klart dokumenteret, eller de var ikke hensigtsmæssige, hvilket endda havde resulteret i, at der var afholdt en betaling til en investering, der kun var delvist gennemført. |
| --- | --- |

9.14.

Der var væsentlige fejl, der indvirkede på de Sapard-transaktioner, som Retten reviderede. Retten fandt projekter, hvor modtagere af fællesskabsstøtte ikke opfyldte deres kontraktlige forpligtelser. Navnlig blev det konstateret, at et revideret projekt i Rumænien ikke var berettiget til EU-finansiering, fordi Kommissionens procedurer og regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler ikke var blevet fulgt. I forbindelse med en række projekter var de kontroller, som myndighederne reelt havde foretaget som led i kontrollen på stedet, ikke klart dokumenteret, eller de var ikke hensigtsmæssige, hvilket endda havde resulteret i, at der var afholdt en betaling til en investering, der kun var delvist gennemført.

| 9.14. | De fleste at de konstaterede fejl vedrører ét projekt i Rumænien. Den fejl, der er konstateret i udbudsprocedurerne, vedrørte formelle aspekter i udbuddet. |
| --- | --- |

9.14.

De fleste at de konstaterede fejl vedrører ét projekt i Rumænien. Den fejl, der er konstateret i udbudsprocedurerne, vedrørte formelle aspekter i udbuddet.

Kommissionen har undersøgt gennemførelsen af de offentlige udbud og fulgt spørgsmålet nøje op i overensstemmelsesproceduren.

Med hensyn til kontrollerne på stedet har de rumænske myndigheder taget skridt til at forbedre deres procedurer.

| 9.15. | For så vidt angår den stikprøve af betalinger, som Retten reviderede på kommissionsniveau, gentager Retten sidste års bemærkning om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der afholdes under den såkaldte »tidsbegrænsningsprocedure« (9), som adskiller sig fra de vedtagne (dvs. godkendte) procedurer, i og med projekterne godkendes af Sapard-kontoret, inden alle kontroller er foretaget. Denne procedure er hverken blevet godkendt af de kompetente bulgarske myndigheder eller officielt gennemgået og godkendt af Kommissionen. Kommissionen erkendte, at denne procedure ikke opfyldte reglerne og ikke burde anvendes. Ikke desto mindre besluttede den, primært på basis af (ubekræftede) oplysninger fra de bulgarske myndigheder, at et beløb på 19 580 843,66 euro kunne anses for at være støtteberettiget, og beløbet blev efterfølgende udbetalt i november 2006. |
| --- | --- |

9.15.

For så vidt angår den stikprøve af betalinger, som Retten reviderede på kommissionsniveau, gentager Retten sidste års bemærkning om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der afholdes under den såkaldte »tidsbegrænsningsprocedure« (9), som adskiller sig fra de vedtagne (dvs. godkendte) procedurer, i og med projekterne godkendes af Sapard-kontoret, inden alle kontroller er foretaget. Denne procedure er hverken blevet godkendt af de kompetente bulgarske myndigheder eller officielt gennemgået og godkendt af Kommissionen. Kommissionen erkendte, at denne procedure ikke opfyldte reglerne og ikke burde anvendes. Ikke desto mindre besluttede den, primært på basis af (ubekræftede) oplysninger fra de bulgarske myndigheder, at et beløb på 19 580 843,66 euro kunne anses for at være støtteberettiget, og beløbet blev efterfølgende udbetalt i november 2006.

| 9.15. | Kommissionen beklager, at de bulgarske myndigheder undlod at give rettidig meddelelse om anvendelsen af »tidsbegrænsningsproceduren«, men understreger igen, at det drejer sig om en overtrædelse af visse bestemmelser i den flerårige finansieringsaftale (10), som udgør en formel fejl. Det påhviler bl.a. Kommissionen at foretage en vurdering af »overtrædelsens omfang og det dermed forbundne finansielle tab for Fællesskabet« (11), og den gennemførte således et kontrolbesøg i Bulgarien fra den 19. til 23. marts 2007. Gennemgangen af en række projekter, der var godkendt i henhold til tidsbegrænsningsproceduren, viste, at alle kontrolfaser i den godkendte procedure var overholdt, inden kontrakten med støttemodtageren blev undertegnet, og at støtteberettigelsen af udgifterne til projekter, der blev behandlet under denne procedure, således ikke kunne anfægtes. |
| --- | --- |

9.15.

Kommissionen beklager, at de bulgarske myndigheder undlod at give rettidig meddelelse om anvendelsen af »tidsbegrænsningsproceduren«, men understreger igen, at det drejer sig om en overtrædelse af visse bestemmelser i den flerårige finansieringsaftale (10), som udgør en formel fejl. Det påhviler bl.a. Kommissionen at foretage en vurdering af »overtrædelsens omfang og det dermed forbundne finansielle tab for Fællesskabet« (11), og den gennemførte således et kontrolbesøg i Bulgarien fra den 19. til 23. marts 2007. Gennemgangen af en række projekter, der var godkendt i henhold til tidsbegrænsningsproceduren, viste, at alle kontrolfaser i den godkendte procedure var overholdt, inden kontrakten med støttemodtageren blev undertegnet, og at støtteberettigelsen af udgifterne til projekter, der blev behandlet under denne procedure, således ikke kunne anfægtes.

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.16. | Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne for førtiltrædelsesbudgettet varetages af tre forskellige generaldirektorater (punkt 9.2). Revisionen viste, at der for alle førtiltrædelsesinstrumenternes vedkommende fortsat var svagheder i de kontrolsystemer, som var oprettet af de nationale myndigheder, der var involveret i gennemførelsen af projekterne. |
| --- | --- |

9.16.

Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne for førtiltrædelsesbudgettet varetages af tre forskellige generaldirektorater (punkt 9.2). Revisionen viste, at der for alle førtiltrædelsesinstrumenternes vedkommende fortsat var svagheder i de kontrolsystemer, som var oprettet af de nationale myndigheder, der var involveret i gennemførelsen af projekterne.

Phare- og Tyrkiet-programmerne

| 9.17. | Retten gennemgik efterfølgende kontroller (afslutningsrevisioner) af projekter finansieret over de nationale Phare-programmer for 2000 og 2001. Disse kontroller, som i løbet af året var blevet gennemført af de eksterne revisorer, der var indgået kontrakt med, var behæftet med et finansielt ubetydeligt fejlniveau. Dette blev bekræftet af resultaterne af Rettens test af transaktioner. |
| --- | --- |

9.17.

Retten gennemgik efterfølgende kontroller (afslutningsrevisioner) af projekter finansieret over de nationale Phare-programmer for 2000 og 2001. Disse kontroller, som i løbet af året var blevet gennemført af de eksterne revisorer, der var indgået kontrakt med, var behæftet med et finansielt ubetydeligt fejlniveau. Dette blev bekræftet af resultaterne af Rettens test af transaktioner.

| 9.18. | EF-delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakttildeling ved decentraliseret forvaltning har været en effektiv central kontrol til at give sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Rettens revision af Phare- og Tyrkiet-programmerne viste, at delegationens forudgående kontrol ofte havde givet anledning til korrigerende foranstaltninger i udbudsmaterialet i Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet. Det tyder på, at de nationale overvågningssystemer i DIS-institutionerne fortsat er svage. Men fordi man i de pågældende delegationer er fortsat med at foretage forudgående kontrol, har disse svagheder ikke haft alvorlige negative finansielle konsekvenser. |
| --- | --- |

9.18.

EF-delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakttildeling ved decentraliseret forvaltning har været en effektiv central kontrol til at give sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Rettens revision af Phare- og Tyrkiet-programmerne viste, at delegationens forudgående kontrol ofte havde givet anledning til korrigerende foranstaltninger i udbudsmaterialet i Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet. Det tyder på, at de nationale overvågningssystemer i DIS-institutionerne fortsat er svage. Men fordi man i de pågældende delegationer er fortsat med at foretage forudgående kontrol, har disse svagheder ikke haft alvorlige negative finansielle konsekvenser.

| 9.19. | I Rumænien blev to ud af tre Phare-gennemførelseskontorer godkendt til EDIS i december 2006. I Bulgarien er EDIS-godkendelsesprocessen for Phare imidlertid blevet yderligere forsinket, hvilket bekræfter Rettens konstatering af, at de nationale overvågningssystemer i DIS-institutionerne er svage. |
| --- | --- |

9.19.

I Rumænien blev to ud af tre Phare-gennemførelseskontorer godkendt til EDIS i december 2006. I Bulgarien er EDIS-godkendelsesprocessen for Phare imidlertid blevet yderligere forsinket, hvilket bekræfter Rettens konstatering af, at de nationale overvågningssystemer i DIS-institutionerne er svage.

| 9.19. | Kommissionen beklager forsinkelserne med EDIS-godkendelse i Bulgarien, men bekræfter, at det ikke var muligt at undgå forsinkelser i forbindelse med godkendelsen, da forvaltnings- og kontrolstrukturerne ikke var tilstrækkelige til, at man kunne undlade forhåndsgodkendelse. For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU's midler under EDIS måtte Kommissionen insistere på, at der skete yderligere forbedringer af de administrative strukturerer, før midlerne kunne tildeles. I Rumænien blev det tredje gennemførelseskontor godkendt til EDIS i april 2007. |
| --- | --- |

9.19.

Kommissionen beklager forsinkelserne med EDIS-godkendelse i Bulgarien, men bekræfter, at det ikke var muligt at undgå forsinkelser i forbindelse med godkendelsen, da forvaltnings- og kontrolstrukturerne ikke var tilstrækkelige til, at man kunne undlade forhåndsgodkendelse. For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU's midler under EDIS måtte Kommissionen insistere på, at der skete yderligere forbedringer af de administrative strukturerer, før midlerne kunne tildeles. I Rumænien blev det tredje gennemførelseskontor godkendt til EDIS i april 2007.

ISPA

| 9.20. | Kommissionen har ført og fører stadig nøje tilsyn med systemerne og projekterne under Ispa. Rettens revision resulterede i en række anbefalinger til yderligere forbedringer af revisionsværktøjerne og -dokumentationen (såsom tjeklister). |
| --- | --- |

9.20.

Kommissionen har ført og fører stadig nøje tilsyn med systemerne og projekterne under Ispa. Rettens revision resulterede i en række anbefalinger til yderligere forbedringer af revisionsværktøjerne og -dokumentationen (såsom tjeklister).

| 9.20. | Rettens forslag om tjeklister vil blive taget op til overvejelse. |
| --- | --- |

9.20.

Rettens forslag om tjeklister vil blive taget op til overvejelse.

| 9.21. | I 2006 (juni for Rumæniens vedkommende og november for Bulgariens) gjorde de systemer, der var etableret til forvaltningen af Ispa, det muligt for Kommissionen at frafalde kravet om forhåndsgodkendelse. En række gennemførelseskontorer kunne imidlertid endnu ikke godkendes, eller godkendelsen blev givet på særlige betingelser. I sin beslutning anførte Kommissionen en række forhold, som de forskellige berørte kontorer skulle følge op på. Ved udgangen af 2006 var opfølgningen på disse forhold stadig i gang. |
| --- | --- |

9.21.

I 2006 (juni for Rumæniens vedkommende og november for Bulgariens) gjorde de systemer, der var etableret til forvaltningen af Ispa, det muligt for Kommissionen at frafalde kravet om forhåndsgodkendelse. En række gennemførelseskontorer kunne imidlertid endnu ikke godkendes, eller godkendelsen blev givet på særlige betingelser. I sin beslutning anførte Kommissionen en række forhold, som de forskellige berørte kontorer skulle følge op på. Ved udgangen af 2006 var opfølgningen på disse forhold stadig i gang.

| 9.21. | De pågældende spørgsmål bliver fulgt op ved overvågningsaktiviteter, kontrol af betalingsanmodninger og revisioner. |
| --- | --- |

9.21.

De pågældende spørgsmål bliver fulgt op ved overvågningsaktiviteter, kontrol af betalingsanmodninger og revisioner.

Sapard

| 9.22. | Ved sin revision i Letland og Rumænien konstaterede Retten, at administrations- og kontrolsystemerne for Sapard havde de centrale koncepter (12), men at der var følgende svagheder ved den måde, de fungerede på: |
| --- | --- |

9.22.

Ved sin revision i Letland og Rumænien konstaterede Retten, at administrations- og kontrolsystemerne for Sapard havde de centrale koncepter (12), men at der var følgende svagheder ved den måde, de fungerede på:

| 9.22. | |
| --- | --- |

9.22.

| a) | Ændringer i godkendelsesprocedurerne i Rumænien (jf. også Bulgarien, punkt 9.15) og i udviklingsplanen for landdistrikterne i Letland havde ikke fået den nødvendige forhåndsgodkendelse af Kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Ændringer i godkendelsesprocedurerne i Rumænien (jf. også Bulgarien, punkt 9.15) og i udviklingsplanen for landdistrikterne i Letland havde ikke fået den nødvendige forhåndsgodkendelse af Kommissionen.

| a) | De to tilfælde vil blive fulgt op i godkendelsesproceduren. |
| --- | --- |

a)

De to tilfælde vil blive fulgt op i godkendelsesproceduren.

| b) | Kontrollerne af et projekt i Rumænien var ikke nøjagtige nok og af tilstrækkelig kvalitet til at gøre det muligt at afdække fejl, og fejlene blev derfor ikke korrigeret (jf. punkt 9.14). |
| --- | --- |

b)

Kontrollerne af et projekt i Rumænien var ikke nøjagtige nok og af tilstrækkelig kvalitet til at gøre det muligt at afdække fejl, og fejlene blev derfor ikke korrigeret (jf. punkt 9.14).

| c) | Der var endnu ikke etableret en prisdatabase i Rumænien til kontrol af, om priserne på de indkøbte varer var rimelige — hvilket indvirker på et projekts støtteberettigede beløb. Dette forhold blev allerede nævnt i årsberetningen for 2005 (punkt 9.17, litra c)). |
| --- | --- |

c)

Der var endnu ikke etableret en prisdatabase i Rumænien til kontrol af, om priserne på de indkøbte varer var rimelige — hvilket indvirker på et projekts støtteberettigede beløb. Dette forhold blev allerede nævnt i årsberetningen for 2005 (punkt 9.17, litra c)).

| c) | En prisdatabase kan være et nyttigt redskab til vurdering af, om priserne er rimelige. For Sapards vedkommende er der imidlertid ikke noget forskriftskrav herom i den flerårige finansieringsaftale. Kommissionen deler dog Rettens synspunkt, at en sådan database kunne give endnu større sikkerhed for forsvarlig økonomisk forvaltning ved private købekontrakter. |
| --- | --- |

c)

En prisdatabase kan være et nyttigt redskab til vurdering af, om priserne er rimelige. For Sapards vedkommende er der imidlertid ikke noget forskriftskrav herom i den flerårige finansieringsaftale. Kommissionen deler dog Rettens synspunkt, at en sådan database kunne give endnu større sikkerhed for forsvarlig økonomisk forvaltning ved private købekontrakter.

Konklusioner og anbefalinger

| 9.23. | Retten fandt ikke fejl, der indvirkede væsentligt på de transaktioner, som den reviderede. Det gælder dog ikke de transaktioner, der var finansieret over Sapard-programmet, og det afspejler de svagheder, der blev konstateret ved den måde, en række af de centrale kontroller i Sapard-systemerne fungerer på (jf. punkt 9.22). I Phare-, Tyrkiet- og Ispa-programmerne var EF-delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakttildeling ved decentraliseret forvaltning fortsat en effektiv kontrol, som kompenserede for den manglende lokale kapacitet til at forvalte procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler for de hastigt voksende midler. |
| --- | --- |

9.23.

Retten fandt ikke fejl, der indvirkede væsentligt på de transaktioner, som den reviderede. Det gælder dog ikke de transaktioner, der var finansieret over Sapard-programmet, og det afspejler de svagheder, der blev konstateret ved den måde, en række af de centrale kontroller i Sapard-systemerne fungerer på (jf. punkt 9.22). I Phare-, Tyrkiet- og Ispa-programmerne var EF-delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakttildeling ved decentraliseret forvaltning fortsat en effektiv kontrol, som kompenserede for den manglende lokale kapacitet til at forvalte procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler for de hastigt voksende midler.

| 9.23. | Som nævnt i dens svar til punkt 9.11, 9.14 og 9.22 er det Kommissionens opfattelse, at Retten ikke har konstateret væsentlige fejl i forbindelse med Sapard, eventuelt med undtagelse af de offentlige udbud i Rumænien. Kommissionen er naturligvis opmærksom på de potentielle risici i forbindelse med Sapard og vil tage hensyn dertil i sine revisioner, men den har endnu ikke fundet bevis på, at der skulle være en større generel finansiel risiko. |
| --- | --- |

9.23.

Som nævnt i dens svar til punkt 9.11, 9.14 og 9.22 er det Kommissionens opfattelse, at Retten ikke har konstateret væsentlige fejl i forbindelse med Sapard, eventuelt med undtagelse af de offentlige udbud i Rumænien. Kommissionen er naturligvis opmærksom på de potentielle risici i forbindelse med Sapard og vil tage hensyn dertil i sine revisioner, men den har endnu ikke fundet bevis på, at der skulle være en større generel finansiel risiko.

| 9.24. | Rettens opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen fremgår af
  bilag 9.1
  .
  Bilag 9.2
  viser Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i 2006. |
| --- | --- |

9.24.

Rettens opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen fremgår af
  bilag 9.1
  .
  Bilag 9.2
  viser Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i 2006.

| 9.25. | Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

9.25.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

| 9.25. | |
| --- | --- |

9.25.

| a) | fører nøje tilsyn med, at de nationale overvågnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt, især for så vidt angår forberedelse og forvaltning af udbud i Tyrkiet, indgåelse af offentlige indkøbsaftaler under EDIS i Bulgarien og Rumænien og rettidig tilrådighedsstillelse af national medfinansiering |
| --- | --- |

a)

fører nøje tilsyn med, at de nationale overvågnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt, især for så vidt angår forberedelse og forvaltning af udbud i Tyrkiet, indgåelse af offentlige indkøbsaftaler under EDIS i Bulgarien og Rumænien og rettidig tilrådighedsstillelse af national medfinansiering

| a) | Disse spørgsmål bliver fulgt op ved overvågningsaktiviteter, kontrol af betalingsanmodninger og revisioner. |
| --- | --- |

a)

Disse spørgsmål bliver fulgt op ved overvågningsaktiviteter, kontrol af betalingsanmodninger og revisioner.

| b) | sørger for, at de bulgarske og rumænske myndigheder etablerer systemer, der sikrer, at den finansielle forvaltning af strukturfondene er af høj standard, og som giver tilstrækkelig sikkerhed for, at anmodninger om fællesskabsbistand er korrekte, formelt rigtige og støtteberettigede |
| --- | --- |

b)

sørger for, at de bulgarske og rumænske myndigheder etablerer systemer, der sikrer, at den finansielle forvaltning af strukturfondene er af høj standard, og som giver tilstrækkelig sikkerhed for, at anmodninger om fællesskabsbistand er korrekte, formelt rigtige og støtteberettigede

| b) | Der foretages overvågning og revision med sigte herpå. |
| --- | --- |

b)

Der foretages overvågning og revision med sigte herpå.

| c) | for Sapards vedkommende følger op på forbedringen af kvaliteten af de kontrolrapporter, der udarbejdes af de rumænske myndigheder |
| --- | --- |

c)

for Sapards vedkommende følger op på forbedringen af kvaliteten af de kontrolrapporter, der udarbejdes af de rumænske myndigheder

| c) | Kommissionen er opmærksom på, at rapporteringen om kontrollen på stedet i visse tilfælde kan forbedres og vil følge spørgsmålet op under regnskabsafslutningen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen er opmærksom på, at rapporteringen om kontrollen på stedet i visse tilfælde kan forbedres og vil følge spørgsmålet op under regnskabsafslutningen.

| d) | ved hjælp af nøje tilsyn sikrer sig, at de udbetalende organer vedrørende Sapard ikke ændrer de godkendte procedurer uden forhåndsgodkendelse. |
| --- | --- |

d)

ved hjælp af nøje tilsyn sikrer sig, at de udbetalende organer vedrørende Sapard ikke ændrer de godkendte procedurer uden forhåndsgodkendelse.

| d) | Kommissionen har udtrykt sine bekymringer til de rumænske og bulgarske myndigheder og har mindet dem om, at de indtil datoen for deres tiltrædelse er forpligtede til at forelægge Kommissionen alle forslag til ændringer af disse procedurer inden gennemførelsen. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har udtrykt sine bekymringer til de rumænske og bulgarske myndigheder og har mindet dem om, at de indtil datoen for deres tiltrædelse er forpligtede til at forelægge Kommissionen alle forslag til ændringer af disse procedurer inden gennemførelsen.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER I SÆRBERETNING NR. 6/2003 OM TWINNING, DET VIGTIGSTE REDSKAB TIL STØTTE FOR INSTITUTIONSOPBYGNINGEN I KANDIDATLANDENE

Indledning

| 9.26. | I juli 2003 offentliggjorde Den Europæiske Revisionsret særberetning nr. 6/2003 (SB 6/2003) om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene (13). Den vigtigste konklusion var, at twinning er et positivt instrument til institutionsopbygning, der har fungeret som katalysator for kandidatlandenes reformproces. De konkrete resultater af projekterne var imidlertid begrænsede i forhold til de overoptimistiske mål, der var opstillet. Med henblik på at få mere valuta for pengene og sikre bedre twinningresultater anbefalede Retten Kommissionen: i) at formulere realistiske og opnåelige mål, ii) på et tidligere tidspunkt i forløbet at kontrollere, om projekterne når deres benchmarks, iii) at forenkle procedurerne, iv) at anvende twinning mere selektivt og v) at anvende den oparbejdede viden og erfaring til at øge bæredygtigheden. Europa-Parlamentet og Rådet tilsluttede sig disse anbefalinger (14). |
| --- | --- |

9.26.

I juli 2003 offentliggjorde Den Europæiske Revisionsret særberetning nr. 6/2003 (SB 6/2003) om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene (13). Den vigtigste konklusion var, at twinning er et positivt instrument til institutionsopbygning, der har fungeret som katalysator for kandidatlandenes reformproces. De konkrete resultater af projekterne var imidlertid begrænsede i forhold til de overoptimistiske mål, der var opstillet. Med henblik på at få mere valuta for pengene og sikre bedre twinningresultater anbefalede Retten Kommissionen: i) at formulere realistiske og opnåelige mål, ii) på et tidligere tidspunkt i forløbet at kontrollere, om projekterne når deres benchmarks, iii) at forenkle procedurerne, iv) at anvende twinning mere selektivt og v) at anvende den oparbejdede viden og erfaring til at øge bæredygtigheden. Europa-Parlamentet og Rådet tilsluttede sig disse anbefalinger (14).

| 9.27. | Målet med denne opfølgningsrevision, som blev gennemført medio 2006, var at vurdere twinninginstrumentets samlede fremskridt efter offentliggørelsen af Rettens særberetning og at vurdere, i hvilken udstrækning de anbefalinger, der blev fremsat i den oprindelige beretning, var blevet implementeret. |
| --- | --- |

9.27.

Målet med denne opfølgningsrevision, som blev gennemført medio 2006, var at vurdere twinninginstrumentets samlede fremskridt efter offentliggørelsen af Rettens særberetning og at vurdere, i hvilken udstrækning de anbefalinger, der blev fremsat i den oprindelige beretning, var blevet implementeret.

| 9.28. | Kommissionen (GD ELARG) fungerer som formidler og koordinator i forbindelse med twinninginstrumentet og opstiller dermed de regler og retningslinjer, som twinningpartnerne skal følge, blandt andet via ajourføring af twinningmanualen. De ansvarlige GD'er er en del af den interne høringsstruktur og er med til at programmere bistanden. Twinningpartnerne, dvs. de institutioner og medlemsstater, der modtager støtte, er eneansvarlige for gennemførelsen. |
| --- | --- |

9.28.

Kommissionen (GD ELARG) fungerer som formidler og koordinator i forbindelse med twinninginstrumentet og opstiller dermed de regler og retningslinjer, som twinningpartnerne skal følge, blandt andet via ajourføring af twinningmanualen. De ansvarlige GD'er er en del af den interne høringsstruktur og er med til at programmere bistanden. Twinningpartnerne, dvs. de institutioner og medlemsstater, der modtager støtte, er eneansvarlige for gennemførelsen.

Rettens bemærkninger

| 9.29. | Kommissionen har taget fat på mange af de forhold, som Retten påpegede i SB 6/2003. Da manualen blev ajourført i 2004 og 2005, indførte Kommissionen en række korrigerende foranstaltninger, såsom at twinningpartneren kun får godtgjort omkostningerne til det forberedende arbejde, når tidsfristerne overholdes, at lønnen til langtidsrådgiveren (Resident Twinning Adviser (RTA)) betales via det samme organ som projektudgifterne, at der opstilles betingelser for anvendelsen af »mandated bodies« (dvs. organer, som handler på vegne af offentlige myndigheder) for at undgå illoyal konkurrence og bibeholde twinnings offentlige karakter, og at anvendelsen af det særlige »twinning light«-instrument fremmes i forbindelse med mindre komplekse projekter. Siden 2005 har manualen ud over Phare også omfattet Cards-, Meda- og Tacis-programmerne. |
| --- | --- |

9.29.

Kommissionen har taget fat på mange af de forhold, som Retten påpegede i SB 6/2003. Da manualen blev ajourført i 2004 og 2005, indførte Kommissionen en række korrigerende foranstaltninger, såsom at twinningpartneren kun får godtgjort omkostningerne til det forberedende arbejde, når tidsfristerne overholdes, at lønnen til langtidsrådgiveren (Resident Twinning Adviser (RTA)) betales via det samme organ som projektudgifterne, at der opstilles betingelser for anvendelsen af »mandated bodies« (dvs. organer, som handler på vegne af offentlige myndigheder) for at undgå illoyal konkurrence og bibeholde twinnings offentlige karakter, og at anvendelsen af det særlige »twinning light«-instrument fremmes i forbindelse med mindre komplekse projekter. Siden 2005 har manualen ud over Phare også omfattet Cards-, Meda- og Tacis-programmerne.

| 9.29. | Kommissionen værdsætter, at Retten anerkender dens indsats for at bevare og udvikle twinning som et effektivt, troværdigt og pålideligt EU-instrument til institutionsopbygning. Disse løbende justeringer er særlig vigtige, da twinning nu også tilbydes i forbindelse med den europæiske naboskabspolitik. |
| --- | --- |

9.29.

Kommissionen værdsætter, at Retten anerkender dens indsats for at bevare og udvikle twinning som et effektivt, troværdigt og pålideligt EU-instrument til institutionsopbygning. Disse løbende justeringer er særlig vigtige, da twinning nu også tilbydes i forbindelse med den europæiske naboskabspolitik.

| 9.30. | Modtagerlandets engagement både med hensyn til den konkrete projektgennemførelse og med hensyn til det samlede politiske engagement er en grundlæggende forudsætning for, at et twinningprojekt lykkes. Det erkendes i twinningmanualen. I 2006 var nogle af projekternes output imidlertid endnu ikke blevet brugt, fordi forudsætningerne for en vellykket projektgennemførelse ikke var blevet opfyldt fuldt ud, eller fordi modtagerregeringen ikke havde forpligtet sig til at anvende projektets output. |
| --- | --- |

9.30.

Modtagerlandets engagement både med hensyn til den konkrete projektgennemførelse og med hensyn til det samlede politiske engagement er en grundlæggende forudsætning for, at et twinningprojekt lykkes. Det erkendes i twinningmanualen. I 2006 var nogle af projekternes output imidlertid endnu ikke blevet brugt, fordi forudsætningerne for en vellykket projektgennemførelse ikke var blevet opfyldt fuldt ud, eller fordi modtagerregeringen ikke havde forpligtet sig til at anvende projektets output.

| 9.30. | Hvis hvert enkelt twinningprojekt skal lykkes, er det nødvendigt, at alle parter samarbejder aktivt og engagerer sig fuldt ud — herunder også myndighederne i de udvalgte medlemsstater. |
| --- | --- |

9.30.

Hvis hvert enkelt twinningprojekt skal lykkes, er det nødvendigt, at alle parter samarbejder aktivt og engagerer sig fuldt ud — herunder også myndighederne i de udvalgte medlemsstater.

| 9.31. | Projektudformningen har udviklet sig betydeligt siden den første runde af twinningprojekter. Omfanget af de seneste projekter er mere målrettet, og målene er mere præcise og målelige. En af de faktorer, der er med til at forbedre projekterne, er, at støttemodtagerne har fået mere erfaring i at gennemføre EU-projekter. Den indledende fase af projektudformningen, dvs. udarbejdelsen af projektplanen, skaber dog fortsat problemer for de støttemodtagere, som ikke har erfaringer med twinningprojekter eller projekter for faglig bistand. Det resulterer i, at der fortsat gennemføres komplekse projekter med overambitiøse mål i twinnings opstartsfase. I forbindelse med twinningprojekter med investeringskomponenter forsinkede udbudsprocedurerne ofte implementeringen af twinning og gjorde det nødvendigt at ændre projekterne betydeligt eller overføre nogle af komponenterne til opfølgende projekter. |
| --- | --- |

9.31.

Projektudformningen har udviklet sig betydeligt siden den første runde af twinningprojekter. Omfanget af de seneste projekter er mere målrettet, og målene er mere præcise og målelige. En af de faktorer, der er med til at forbedre projekterne, er, at støttemodtagerne har fået mere erfaring i at gennemføre EU-projekter. Den indledende fase af projektudformningen, dvs. udarbejdelsen af projektplanen, skaber dog fortsat problemer for de støttemodtagere, som ikke har erfaringer med twinningprojekter eller projekter for faglig bistand. Det resulterer i, at der fortsat gennemføres komplekse projekter med overambitiøse mål i twinnings opstartsfase. I forbindelse med twinningprojekter med investeringskomponenter forsinkede udbudsprocedurerne ofte implementeringen af twinning og gjorde det nødvendigt at ændre projekterne betydeligt eller overføre nogle af komponenterne til opfølgende projekter.

| 9.31. | Twinningprojekter opstår ved en dialog mellem Kommissionen og modtagerlandene. Kommissionen har lanceret adskillige initiativer for at bistå myndighederne i de potentielle modtagerlande med programmeringen af målrettede twinningprojekter: |
| --- | --- |

9.31.

Twinningprojekter opstår ved en dialog mellem Kommissionen og modtagerlandene. Kommissionen har lanceret adskillige initiativer for at bistå myndighederne i de potentielle modtagerlande med programmeringen af målrettede twinningprojekter:

| — | I 2004 blev der udarbejdet en cd-rom med alle twinningansøgninger (datablade), som blev opdateret i 2006. |
| --- | --- |

—

I 2004 blev der udarbejdet en cd-rom med alle twinningansøgninger (datablade), som blev opdateret i 2006.

| — | Der blev udarbejdet en ny model for ansøgninger om twinningprojekter (datablade) i den fælles twinningmanual fra 2005 |
| --- | --- |

—

Der blev udarbejdet en ny model for ansøgninger om twinningprojekter (datablade) i den fælles twinningmanual fra 2005

| — | Uddannelsesinitiativerne er blevet optrappet, herunder f.eks. de nye toårige interne uddannelsesaktioner for twinningkoordinatorer og uddannelsesaktioner på stedet. |
| --- | --- |

—

Uddannelsesinitiativerne er blevet optrappet, herunder f.eks. de nye toårige interne uddannelsesaktioner for twinningkoordinatorer og uddannelsesaktioner på stedet.

| 9.32. | Langtidsrådgiveren udarbejder situationsrapporter hvert kvartal, og Kommissionen gennemgår nu nøje disse rapporter. Rapporterne om de projekter, Retten gennemgik, var regelmæssigt blevet analyseret af delegationerne, som også havde fremsat bemærkninger om dem og, om nødvendigt, foreslået korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

9.32.

Langtidsrådgiveren udarbejder situationsrapporter hvert kvartal, og Kommissionen gennemgår nu nøje disse rapporter. Rapporterne om de projekter, Retten gennemgik, var regelmæssigt blevet analyseret af delegationerne, som også havde fremsat bemærkninger om dem og, om nødvendigt, foreslået korrigerende foranstaltninger.

| 9.33. | Kommissionen har ikke forenklet procedurerne tilstrækkeligt. Twinningkontrakterne indeholder stadig alt for detaljerede budgetter på aktivitetsniveau og CV'er for alle de eksperter, der deltager i projektet. Fintuning af aktiviteter, som er en almindelig del af projektforvaltningen efter iværksættelsesfasen (f.eks. justering af antallet af workshopdage, antallet af dokumenter, der skal oversættes), forudsætter således stadig en formel ændring af kontrakten, hvilket gør projektforvaltningen unødvendigt kompliceret. |
| --- | --- |

9.33.

Kommissionen har ikke forenklet procedurerne tilstrækkeligt. Twinningkontrakterne indeholder stadig alt for detaljerede budgetter på aktivitetsniveau og CV'er for alle de eksperter, der deltager i projektet. Fintuning af aktiviteter, som er en almindelig del af projektforvaltningen efter iværksættelsesfasen (f.eks. justering af antallet af workshopdage, antallet af dokumenter, der skal oversættes), forudsætter således stadig en formel ændring af kontrakten, hvilket gør projektforvaltningen unødvendigt kompliceret.

| 9.33. | I 2007 strømlinede Kommissionen twinningreglerne yderligere, herunder reglerne for budgetændringer, med henblik på at afklare og forenkle forvaltningen af twinningprojekterne. Twinningmanualen giver en fleksibel struktur til ændring af godkendte twinningkontrakter. Som i alle kontraktforhold skal ændringer anmeldes på forhånd. Dette er et logisk krav, da disse ændringer ofte ikke blot medfører en justering af de krævede resultater, men også af udgiftsmønstret for EU-midlerne. |
| --- | --- |

9.33.

I 2007 strømlinede Kommissionen twinningreglerne yderligere, herunder reglerne for budgetændringer, med henblik på at afklare og forenkle forvaltningen af twinningprojekterne. Twinningmanualen giver en fleksibel struktur til ændring af godkendte twinningkontrakter. Som i alle kontraktforhold skal ændringer anmeldes på forhånd. Dette er et logisk krav, da disse ændringer ofte ikke blot medfører en justering af de krævede resultater, men også af udgiftsmønstret for EU-midlerne.

| 9.34. | Kommissionen har ikke fulgt Rettens anbefaling om at anvende twinning mere selektivt. Valget mellem twinning og faglig bistand træffes stadig ikke på grundlag af en dybtgående analyse. |
| --- | --- |

9.34.

Kommissionen har ikke fulgt Rettens anbefaling om at anvende twinning mere selektivt. Valget mellem twinning og faglig bistand træffes stadig ikke på grundlag af en dybtgående analyse.

| 9.34. | Fastlæggelsen og udformningen af twinningprojekterne er resultatet af en proces og dialogen mellem Kommissionen og modtagerlandene i forbindelse med den sidste undersøgelse og godkendelse fra PHARE- eller CARDS-forvaltningskomitéen. |
| --- | --- |

9.34.

Fastlæggelsen og udformningen af twinningprojekterne er resultatet af en proces og dialogen mellem Kommissionen og modtagerlandene i forbindelse med den sidste undersøgelse og godkendelse fra PHARE- eller CARDS-forvaltningskomitéen.

| 9.35. | Alle de projekter, Retten gennemgik i 2006, indeholdt foranstaltninger til fremme af bæredygtigheden af projekternes output, som for eksempel uddannelse af undervisere og anvendelse af resultaterne i det opfølgende projekt. |
| --- | --- |

9.35.

Alle de projekter, Retten gennemgik i 2006, indeholdt foranstaltninger til fremme af bæredygtigheden af projekternes output, som for eksempel uddannelse af undervisere og anvendelse af resultaterne i det opfølgende projekt.

| 9.36. | Generelt dækker twinningprojekter de samme områder i alle modtagerlande. Kommissionen har imidlertid ikke etableret en systematisk fremgangsmåde for udbredelse af bedste praksis, herunder en åben database over projekter og resultaterne heraf, og det netværk for langtidsrådgivere, som er forudsætningen for, at der kan udveksles viden og erfaring, er ikke etableret. Der er heller ikke er etableret en systematisk fremgangsmåde for efterfølgende evaluering af projektresultater. Når projekterne er afsluttet, er der ikke en procedure, som gør det muligt at kontrollere, om de opnåede resultater anvendes. Der foretages kun tematiske evalueringer på programniveau. Disse evalueringer omhandler imidlertid ikke de enkelte projekter, men evaluerer hele instrumentet. |
| --- | --- |

9.36.

Generelt dækker twinningprojekter de samme områder i alle modtagerlande. Kommissionen har imidlertid ikke etableret en systematisk fremgangsmåde for udbredelse af bedste praksis, herunder en åben database over projekter og resultaterne heraf, og det netværk for langtidsrådgivere, som er forudsætningen for, at der kan udveksles viden og erfaring, er ikke etableret. Der er heller ikke er etableret en systematisk fremgangsmåde for efterfølgende evaluering af projektresultater. Når projekterne er afsluttet, er der ikke en procedure, som gør det muligt at kontrollere, om de opnåede resultater anvendes. Der foretages kun tematiske evalueringer på programniveau. Disse evalueringer omhandler imidlertid ikke de enkelte projekter, men evaluerer hele instrumentet.

| 9.36. | Kommissionen har gjort en stor indsats for at udbrede bedste praksis for twinning, bl.a. ved sine periodiske nyhedsbreve og med udgivelsen af en ny brochure og en DVD om twinning. |
| --- | --- |

9.36.

Kommissionen har gjort en stor indsats for at udbrede bedste praksis for twinning, bl.a. ved sine periodiske nyhedsbreve og med udgivelsen af en ny brochure og en DVD om twinning.

For at følge op på bemærkningerne i Rettens særberetning blev modtagerlandene i 2003 opfordret til at samarbejde om etableringen af netværket for langtidsrådgivere. Da der imidlertid ikke var nogen positive reaktioner, har det været umuligt at iværksætte.

Ud over de tematiske evalueringer foretager Kommissionen stikprøveevalueringer af individuelle projekter.

Anbefalinger

| 9.37. | Retten anbefaler Kommissionen at: |
| --- | --- |

9.37.

Retten anbefaler Kommissionen at:

| 9.37. | Kommissionen hilser Rettens anbefalinger velkommen og vil bestræbe sig på at tage hensyn til dem i den fremtidige udvikling af twinning. |
| --- | --- |

9.37.

Kommissionen hilser Rettens anbefalinger velkommen og vil bestræbe sig på at tage hensyn til dem i den fremtidige udvikling af twinning.

| a) | overveje at fastsætte strengere betingelser om, at modtagerregeringerne bruger projekternes output |
| --- | --- |

a)

overveje at fastsætte strengere betingelser om, at modtagerregeringerne bruger projekternes output

| a) | Kommissionen vil fortsætte med at sikre, at myndighederne i modtagerlandene sørger for, at twinningprojekterne giver bæredygtige resultater. Hvis denne betingelse ikke er opfyldt, kan Kommissionen afbryde gennemførelsen af projektet. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen vil fortsætte med at sikre, at myndighederne i modtagerlandene sørger for, at twinningprojekterne giver bæredygtige resultater. Hvis denne betingelse ikke er opfyldt, kan Kommissionen afbryde gennemførelsen af projektet.

| b) | overveje, hvordan den mere effektivt kan bistå støttemodtagerne med at udforme deres første projekt, herunder at planlægge proceduren for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler |
| --- | --- |

b)

overveje, hvordan den mere effektivt kan bistå støttemodtagerne med at udforme deres første projekt, herunder at planlægge proceduren for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler

| b) | Kommissionen har allerede lanceret adskillige initiativer for at støtte potentielle modtagerlande og er opmærksom på, at der er behov for øget koordinering for at sikre rettidig afvikling af udbudsprocedurerne. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har allerede lanceret adskillige initiativer for at støtte potentielle modtagerlande og er opmærksom på, at der er behov for øget koordinering for at sikre rettidig afvikling af udbudsprocedurerne.

| c) | overveje at reducere detaljeringsgraden i twinningkontrakterne for at gøre projektforvaltningen mere fleksibel |
| --- | --- |

c)

overveje at reducere detaljeringsgraden i twinningkontrakterne for at gøre projektforvaltningen mere fleksibel

| c) | Kommissionen vil bestræbe sig på at strømline reglerne for budgetændringer yderligere med henblik på at skabe større klarhed og forenkle forvaltningen af twinningprojekterne. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen vil bestræbe sig på at strømline reglerne for budgetændringer yderligere med henblik på at skabe større klarhed og forenkle forvaltningen af twinningprojekterne.

| d) | sikre, at valget mellem twinning og faglig bistand er velfunderet, og at gøre støttemodtagerne mere bevidste om forskellen mellem de to former for bistand |
| --- | --- |

d)

sikre, at valget mellem twinning og faglig bistand er velfunderet, og at gøre støttemodtagerne mere bevidste om forskellen mellem de to former for bistand

| d) | Kommissionen vil fortsætte med at oplyse om twinnings særlige muligheder og især gøre opmærksom på forskellen mellem twinning og faglig bistand. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen vil fortsætte med at oplyse om twinnings særlige muligheder og især gøre opmærksom på forskellen mellem twinning og faglig bistand.

| e) | etablere: i) en systematisk fremgangsmåde til efterfølgende evaluering eller overvågning af projektresultater og til kontrol af, om resultaterne anvendes, ii) et netværk for langtidsrådgivere og iii) en database over projektresultater med henblik på at udbrede bedste praksis. |
| --- | --- |

e)

etablere: i) en systematisk fremgangsmåde til efterfølgende evaluering eller overvågning af projektresultater og til kontrol af, om resultaterne anvendes, ii) et netværk for langtidsrådgivere og iii) en database over projektresultater med henblik på at udbrede bedste praksis.

| e) | i) | Kommissionen vil fortsat evaluere virkningerne regelmæssigt og uddele resultaterne på de årlige møder mellem de nationale kontaktpunkter. |
| --- | --- | --- |

e)

i)

Kommissionen vil fortsat evaluere virkningerne regelmæssigt og uddele resultaterne på de årlige møder mellem de nationale kontaktpunkter.

| ii) | Kommissionen beklager, at det på grund af manglende samarbejde mellem de andre twinningpartnere desværre endnu ikke har været muligt at oprette de anbefalede netværk. |
| --- | --- |

ii)

Kommissionen beklager, at det på grund af manglende samarbejde mellem de andre twinningpartnere desværre endnu ikke har været muligt at oprette de anbefalede netværk.

| iii) | Oprettelsen af en database rejser adskillige spørgsmål i forbindelse med det fortsatte samarbejde med twinningeksperter og databeskyttelse. |
| --- | --- |

iii)

Oprettelsen af en database rejser adskillige spørgsmål i forbindelse med det fortsatte samarbejde med twinningeksperter og databeskyttelse.

---

(1)  Otte af de lande, der blev medlemmer af EU i 2004 (Tjekkiet, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien, Slovakiet), de to lande, der blev medlemmer af EU den 1.1.2007 (Bulgarien, Rumænien) og kandidatlandet Kroatien.

(2)  Polen, Ungarn og Omstrukturering i Øst, Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 (EFT L 375 af 23.12.1989, s. 11).

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2500/2001 af 17. december 2001 om finansiel førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet (EFT L 342 af 27.12.2001, s. 1).

(4)  Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument, Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73).

(5)  Særligt tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter, Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 87).

(6)  Under EDIS blev særlige gennemførelseskontorer godkendt til at gennemføre Phare- og Ispa-programmet uden Kommissionens forudgående kontrol af udbud og kontrakter.

(7)  Betalingerne til det tredje land (Kroatien), der modtager støtte fra Ispa, udgjorde mindre end 1 % af de samlede Ispa-betalinger i 2006.

(8)  Praktisk vejledning om Phare-, Ispa- og Sapard-kontraktindgåelsesprocedurer.

(9)  Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.10.

(10)  Artikel 5, stk. 4, i afsnit A.

(11)  Jf. artikel 12, stk. 2 og 4, i afsnit A i den flerårige finansieringsaftale.

(12)  Tilstrækkelig adskillelse af funktioner, korrekt godkendelse af transaktioner, tilstrækkelige bilag og hensigtsmæssig registrering, kontrol på stedet (fysisk kontrol), uafhængig kontrol.

(13)  EUT C 167 af 17.7.2003.

(14)  Europa-Parlamentets betænkning om decharge for regnskabsåret 2002 (A5-0200/2004), Rådets møde 2569 (6970/04).

BILAG 9.1 a)

Opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen — Førtiltrædelsesstrategi — Phare- og Tyrkietdelen

| Rettens bemærkning | Foranstaltning | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Delegationernes forudgående kontrol havde hyppigt givet anledning til korrigerende foranstaltninger.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.13) | Løbende støtte fra delegationerne med henblik på at forbedre kvaliteten af de nationale myndigheders arbejde. | Også i 2006 konstaterede Retten, at delegationernes forudgående kontrol hyppigt havde givet anledning til korrigerende foranstaltninger. | Kommissionen gør en stor indsats for at støtte de nationale myndigheder med at opbygge og indføre de strukturer og procedurer, der er nødvendige for at forbedre deres forvaltnings- og kontrolkapacitet. |
| De nationale myndigheder blev ikke systematisk påmindet om, at de skulle indsende endelige udgiftsanmeldelser, og der var ikke udarbejdet tjeklister til kontrolprocessen.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.14) | Der er blevet udarbejdet tjeklister. Fristen for indgivelse af udgiftsanmeldelser er blevet forlænget | De endelige udgiftsanmeldelser indgives stadig for sent. | Kommissionen udsteder regelmæssigt skriftlige påmindelser om, at de endelige udgiftsanmeldelser skal indgives rettidigt, og spørgsmålet er også blevet rejst i de blandede tilsynsudvalg. Som følge af disse tiltag er de fleste af de forsinkede endelige udgiftsanmeldelser nu modtaget og behandlet. |
| De gennemførelseskontorer, der var godkendt til EDIS, var ikke altid de egentlige ordregivende myndigheder.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.15) | Som følge af nationale bestemmelser (om ejerskab etc.) kan gennemførelseskontorerne ikke altid være den egentlige ordregivende myndighed. | Denne bemærkning er ikke længere relevant. | |

Rettens bemærkning

Foranstaltning

Rettens analyse

Kommissionens svar

Delegationernes forudgående kontrol havde hyppigt givet anledning til korrigerende foranstaltninger.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.13)

Løbende støtte fra delegationerne med henblik på at forbedre kvaliteten af de nationale myndigheders arbejde.

Også i 2006 konstaterede Retten, at delegationernes forudgående kontrol hyppigt havde givet anledning til korrigerende foranstaltninger.

Kommissionen gør en stor indsats for at støtte de nationale myndigheder med at opbygge og indføre de strukturer og procedurer, der er nødvendige for at forbedre deres forvaltnings- og kontrolkapacitet.

De nationale myndigheder blev ikke systematisk påmindet om, at de skulle indsende endelige udgiftsanmeldelser, og der var ikke udarbejdet tjeklister til kontrolprocessen.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.14)

Der er blevet udarbejdet tjeklister. Fristen for indgivelse af udgiftsanmeldelser er blevet forlænget

De endelige udgiftsanmeldelser indgives stadig for sent.

Kommissionen udsteder regelmæssigt skriftlige påmindelser om, at de endelige udgiftsanmeldelser skal indgives rettidigt, og spørgsmålet er også blevet rejst i de blandede tilsynsudvalg. Som følge af disse tiltag er de fleste af de forsinkede endelige udgiftsanmeldelser nu modtaget og behandlet.

De gennemførelseskontorer, der var godkendt til EDIS, var ikke altid de egentlige ordregivende myndigheder.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.15)

Som følge af nationale bestemmelser (om ejerskab etc.) kan gennemførelseskontorerne ikke altid være den egentlige ordregivende myndighed.

Denne bemærkning er ikke længere relevant.

BILAG 9.1 b)

Opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen — Førtiltrædelsesstrategi — Phare- og Tyrkietdelen

| Rettens bemærkning | Foranstaltning | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Sapard-kontorets procedurer for gennemførelse og betaling var blevet ændret uden Kommissionens forhåndsgodkendelse.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.10) | Kommissionen påmindede de berørte nationale myndigheder om deres forpligtelse til at meddele Kommissionen enhver proceduremæssig ændring inden iværksættelsen. | Også i 2006 konstaterede Retten, at der var indført proceduremæssige ændringer, som ikke var forhåndsgodkendt af Kommissionen. | Kommissionen har givet udtryk for sine bekymringer til de rumænske og bulgarske myndigheder og mindet dem om, at de (indtil datoen for deres tiltrædelse) er forpligtede til at forelægge Kommissionen alle ændringsforslag til disse procedurer inden gennemførelsen. |
| Den underliggende dokumentation vedrørende offentlige udbud var utilstrækkelig og gav ikke sikkerhed for, at buddene var blevet modtaget inden fristerne og behørigt undersøgt.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.17 a)). | Kommissionen har fulgt op på bemærkningerne inden for rammerne af regnskabsafslutningen. | Også i 2006 konstaterede Retten svagheder i anvendelsen af udbudsprocedurerne. | Kommissionen følger dette op under regnskabsafslutningen, og der vil i givet fald blive foreslået finansielle korrektioner. |
| Systemerne til kontrol af, om de priser, der er betalt med støtteberettigede beløb, er rimelige (såsom en prisdatabase), er utilstrækkelige.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.17 c)). | Kommissionen har påmindet de berørte nationale myndigheder om at etablere en database. | Der er stadig tilfælde, hvor databasen var utilstrækkelig. | Selv om der ikke er noget forskriftskrav herom, kunne en prisdatabase give endnu større sikkerhed for forsvarlig økonomisk forvaltning ved private købekontrakter. |

Rettens bemærkning

Foranstaltning

Rettens analyse

Kommissionens svar

Sapard-kontorets procedurer for gennemførelse og betaling var blevet ændret uden Kommissionens forhåndsgodkendelse.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.10)

Kommissionen påmindede de berørte nationale myndigheder om deres forpligtelse til at meddele Kommissionen enhver proceduremæssig ændring inden iværksættelsen.

Også i 2006 konstaterede Retten, at der var indført proceduremæssige ændringer, som ikke var forhåndsgodkendt af Kommissionen.

Kommissionen har givet udtryk for sine bekymringer til de rumænske og bulgarske myndigheder og mindet dem om, at de (indtil datoen for deres tiltrædelse) er forpligtede til at forelægge Kommissionen alle ændringsforslag til disse procedurer inden gennemførelsen.

Den underliggende dokumentation vedrørende offentlige udbud var utilstrækkelig og gav ikke sikkerhed for, at buddene var blevet modtaget inden fristerne og behørigt undersøgt.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.17 a)).

Kommissionen har fulgt op på bemærkningerne inden for rammerne af regnskabsafslutningen.

Også i 2006 konstaterede Retten svagheder i anvendelsen af udbudsprocedurerne.

Kommissionen følger dette op under regnskabsafslutningen, og der vil i givet fald blive foreslået finansielle korrektioner.

Systemerne til kontrol af, om de priser, der er betalt med støtteberettigede beløb, er rimelige (såsom en prisdatabase), er utilstrækkelige.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 9.17 c)).

Kommissionen har påmindet de berørte nationale myndigheder om at etablere en database.

Der er stadig tilfælde, hvor databasen var utilstrækkelig.

Selv om der ikke er noget forskriftskrav herom, kunne en prisdatabase give endnu større sikkerhed for forsvarlig økonomisk forvaltning ved private købekontrakter.

BILAG 9.2 a)

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne — Førtiltrædelsesstrategi — Phare- og Tyrkietdelen

| System | Centrale interne kontroller | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- |
| Procedurer og manualer | Forudgående kontrol | Intern revision | Efterfølgende kontrol | Ledelsesrapportering |
| GD Udvidelse, centrale tjenester | | | | | | |
| Kommissionens delegationer | | | | I/V | | |
| DIS-gennem-førelseskontorer | | | | I/V | | |
| EDIS-godkendte gennemførelses-kontorer | | | | I/V | | |

System

Centrale interne kontroller

Samlet vurdering

Procedurer og manualer

Forudgående kontrol

Intern revision

Efterfølgende kontrol

Ledelsesrapportering

GD Udvidelse, centrale tjenester

Kommissionens delegationer

I/V

DIS-gennem-førelseskontorer

I/V

EDIS-godkendte gennemførelses-kontorer

I/V

Forklaring:

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvis tilfredsstillende |
| | Utilfredsstillende |
| I/V | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Tilfredsstillende

Delvis tilfredsstillende

Utilfredsstillende

I/V

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

BILAG 9.2 b)

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne — Førtiltrædelsesstrategi — Sapard-delen

| System | Centrale kontroller | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- |
| Adskillelse af funktioner | Intern revision | Revisionsspor | Forvaltningens kontrol | Forudgående administrativ & teknisk kontrol/vurdering | Kontrol på stedet |
| GD Landbrug | I/V | I/V | | | I/V | | |
| Forvaltnings- og kontrolagenturet i Letland | | | | | | | |
| Forvaltnings- og kontrolagenturet i Rumænien | | | | | | | |

System

Centrale kontroller

Samlet vurdering

Adskillelse af funktioner

Intern revision

Revisionsspor

Forvaltningens kontrol

Forudgående administrativ & teknisk kontrol/vurdering

Kontrol på stedet

GD Landbrug

I/V

I/V

I/V

Forvaltnings- og kontrolagenturet i Letland

Forvaltnings- og kontrolagenturet i Rumænien

Forklaring:

| | Tilfredsstillende |
| --- | --- |
| | Delvis tilfredsstillende |
| | Utilfredsstillende |
| I/V | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Tilfredsstillende

Delvis tilfredsstillende

Utilfredsstillende

I/V

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

KAPITEL 10

Administrationsudgifter

INDHOLD

| 10.1 | Indledning |
| --- | --- |

10.1

| 10.2-10.26 | Institutionernes og fællesskabsorganernes administrationsudgifter |
| --- | --- |

10.2-10.26

| 10.5-10.6 | Specifik vurdering — DAS-revision |
| --- | --- |

10.5-10.6

| 10.6 | Konklusioner — DAS-revision |
| --- | --- |

10.6

| 10.7-10.25 | Specifikke bemærkninger om hver institution |
| --- | --- |

10.7-10.25

| 10.7-10.8 | Revisionens omfang |
| --- | --- |

10.7-10.8

| 10.9-10.13 | Parlamentet |
| --- | --- |

10.9-10.13

| 10.14 | Rådet |
| --- | --- |

10.14

| 10.15-10.16 | Kommissionen |
| --- | --- |

10.15-10.16

| 10.17 | Domstolen |
| --- | --- |

10.17

| 10.18 | Revisionsretten |
| --- | --- |

10.18

| 10.19-10.21 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

10.19-10.21

| 10.22-10.23 | Regionsudvalget |
| --- | --- |

10.22-10.23

| 10.24 | Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Konklusion vedrørende revisionen af de specifikke risikoområder |
| --- | --- |

10.25

| 10.26 | Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning |
| --- | --- |

10.26

| 10.27-10.32 | Den Europæiske Unions agenturer |
| --- | --- |

10.27-10.32

| 10.33-10.34 | Europaskolerne |
| --- | --- |

10.33-10.34

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 10.1. | Dette kapitel omhandler: |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

10.1.

Dette kapitel omhandler:

| — | institutionernes og fællesskabsorganernes (1) administrationsudgifter |
| --- | --- |

—

institutionernes og fællesskabsorganernes (1) administrationsudgifter

| — | agenturerne og andre decentraliserede organer |
| --- | --- |

—

agenturerne og andre decentraliserede organer

| — | Europaskolerne. |
| --- | --- |

—

Europaskolerne.

INSTITUTIONERNES OG FÆLLESSKABSORGANERNES ADMINISTRATIONSUDGIFTER

| 10.2. | Rettens bemærkninger om institutionernes administrationsudgifter falder i to dele. Første del er den specifikke vurdering inden for rammerne af revisionserklæringen. Anden del består af specifikke bemærkninger om hver institution, som fastsat i finansforordningens artikel 143, stk. 4. Disse bemærkninger bygger på revision af områder, som Retten udvalgte på baggrund af risici, der var identificeret i forbindelse med tidligere revisioner. |
| --- | --- |

10.2.

Rettens bemærkninger om institutionernes administrationsudgifter falder i to dele. Første del er den specifikke vurdering inden for rammerne af revisionserklæringen. Anden del består af specifikke bemærkninger om hver institution, som fastsat i finansforordningens artikel 143, stk. 4. Disse bemærkninger bygger på revision af områder, som Retten udvalgte på baggrund af risici, der var identificeret i forbindelse med tidligere revisioner.

| 10.3. | Bevillingerne vedrørende disse udgifter forvaltes direkte af hver institution og dækker lønninger, godtgørelser og pensioner til dem, der arbejder for institutionerne, samt leje, erhvervelse af fast ejendom, udstyr og materiel og diverse administrationsudgifter. I 2006 beløb institutionernes administrationsudgifter sig til 6 699 millioner euro, jf.
  tabel 10.1
  . |
| --- | --- |

10.3.

Bevillingerne vedrørende disse udgifter forvaltes direkte af hver institution og dækker lønninger, godtgørelser og pensioner til dem, der arbejder for institutionerne, samt leje, erhvervelse af fast ejendom, udstyr og materiel og diverse administrationsudgifter. I 2006 beløb institutionernes administrationsudgifter sig til 6 699 millioner euro, jf.
  tabel 10.1
  .

Tabel 10.1 — Betalinger pr. institution

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2005 | 2006 |
| Europa-Parlamentet | 1 235 | 1 440 |
| Rådet | 533 | 585 |
| Kommissionen | 3 952 | 4 150 |
| Domstolen | 211 | 238 |
| Revisionsretten | 92 | 99 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 96 | 108 |
| Regionsudvalget | 64 | 69 |
| Den Europæiske Ombudsmand | 6 | 7 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 2 | 3 |
| I alt | 6 191 | 6 699 |

(millioner euro)

2005

2006

Europa-Parlamentet

1 235

1 440

Rådet

533

585

Kommissionen

3 952

4 150

Domstolen

211

238

Revisionsretten

92

99

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

96

108

Regionsudvalget

64

69

Den Europæiske Ombudsmand

6

7

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2

3

I alt

6 191

6 699

| 10.4. | Rettens revision de tidligere år har vist, at de fejl, der blev fundet, ikke var væsentlige. I
  tabel 10.2
  følges der op på bemærkningerne i tidligere årsberetninger. |
| --- | --- |

10.4.

Rettens revision de tidligere år har vist, at de fejl, der blev fundet, ikke var væsentlige. I
  tabel 10.2
  følges der op på bemærkningerne i tidligere årsberetninger.

Tabel 10.2 — Opfølgning af bemærkninger i tidligere årsberetninger

| Bemærkninger | Foranstaltninger | Er yderligere foranstaltninger nødvendige? | |
| --- | --- | --- | --- |
| Godtgørelse af tjenesterejsendes opholdsudgifter. |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.6, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.7:
  I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres tjenesterejsendes opholdsudgifter mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten). I strid med disse regler har samtlige institutioner med undtagelse af Domstolen, Revisionsretten og Ombudsmanden fastsat i deres interne regler, at der udbetales et fast beløb på mellem 30 og 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget ændrede deres interne regler i december 2005 for at sikre overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. | Parlamentet, Kommissionen og Rådet bør ændre deres interne regler for at sikre, at tjenesterejsendes opholdsudgifter godtgøres i overensstemmelse med tjenestemandsvedtæg-ten. | Europa-Parlamentets svar

  Parlamentet har som oplyst i sine tidligere svar på Rettens bemærkninger særlige problemer i forbindelse med tjenesterejser på grund af aktiviteternes karakter, og fordi arbejdet er spredt over tre arbejdssteder. Anvendelsen af en fast godtgørelse følger den juridiske rådgivning, Parlamentets Præsidium har fået på dette område, og formålet er at søge at finde en rimelig balance mellem de gældende bestemmelser og de behov, der er en følge af institutionens særlige arbejdsforhold. Endvidere vil de forenklede bestemmelser, der nu er indført, være med til at nedbringe administrationsomkostningerne som følge af forvaltningen af det særdeles høje antal tjenesterejser. Se også Parlamentets beslutning af 24.4.2007 (2), punkt 12, om decharge for gennemførelse af 2005-budgettet.

  Rådets svar

  I de nye interne regler for tjenesterejser, der gælder for Generalsekretariatet for Rådet, gives der ikke længere nogen fast godtgørelse på 30 %. Før disse regler træder i kraft (berammet til oktober 2007), skal de dog gøres til genstand for formelle konsultationer med personalerepræsentanterne.

  Kommissionens svar

  Man er i øjeblikket ved at revidere Kommissionens interne retningslinjer for personalets tjenesterejser i lyset af Revisionsrettens bemærkninger. De nye regler ventes vedtaget i begyndelsen af 2008. |
| Den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 9.17-9.20, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, tabel 10.2:
  Hvis den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer skal fortsætte, skal der så hurtigt som muligt skabes et tilstrækkeligt retsgrundlag. Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Den supplerende pensionsordning er nævnt i artikel 27 i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, som blev vedtaget af Parlamentet den 28. september 2005. Denne statut træder i kraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009. Der er ikke opstillet regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Statutten får først retskraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009, og den kan derfor ikke være retsgrundlag for Parlamentets bidrag til ASBL-pensionsfonden. Der bør opstilles passende regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Europa-Parlamentets svar

  Som Parlamentet gjorde opmærksom på i sine svar på Rettens bemærkninger vedrørende 2005-budgettet, er det faktum, at det i EP-medlemmernes statut (artikel 27) anføres, at pensionsfonden »videreføres efter denne statuts ikrafttræden for de medlemmer eller tidligere medlemmer, der allerede har erhvervet rettigheder i denne fond«, en implicit anerkendelse af et retsgrundlag for pensionsfonden, hvilket også omfatter perioden forud for statuttens ikrafttræden.


  Arbejdsgruppen med ansvar for indførelsen af foranstaltninger til gennemførelse af medlemsstatutten fortsætter sit arbejde med bl.a. at udarbejde regler for Parlamentets og de tilsluttede medlemmers ansvar og forpligtelser i tilfælde af et underskud.


  Parlamentets Præsidium er blevet orienteret om resultatet af det offentlige udbud offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med henblik på at få foretaget en uafhængig aktuarmæssig undersøgelse vedrørende pensionsfonden. Undersøgelsen, som skal påbegyndes i den nærmeste fremtid, vil give Præsidiet mulighed for efterfølgende at træffe foranstaltninger, som har til formål at sikre betalingen af supplerende pensioner, efter at statutten er trådt i kraft i 2009, og at udarbejde aftalen vedrørende forholdet mellem fonden og Parlamentet og det respektive ansvar i den forbindelse. |
| Rådets udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.18, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, tabel 10.2:
  I Rådet udbetales supplerende årlig ferie, der er bevilget inden 31. december 1997 som kompensation for overarbejde, som overarbejdsbetaling, når tjenestemanden pensioneres, hvis tjenestemanden ikke har afviklet den supplerende ferie. Ansatte i kategorierne A og B har ikke ret til overarbejdsbetaling, og sådanne betalinger er derfor ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægtens artikel 56. | Selv om generalsekretariatet har truffet egnede foranstaltninger til gradvist at afvikle beholdningen af den ferie, der er tildelt inden den 31. december 1997 som kompensation til ansatte i kategori A og B, blev der endnu i 2006 foretaget udbetalinger for at kompensere for uafviklet supplerende ferie. | Udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie bør ophøre. | Rådets svar

  Generalsekretariatet for Rådet kender Revisionsrettens holdning med hensyn til betaling for den gamle beholdning af ubrugte afspadseringsdage og kan helt tilslutte sig Revisionsrettens bemærkninger om nødvendigheden af, at den nuværende reguleringsproces bringes til afslutning hurtigst muligt. Som Revisionsretten har bemærket, er der med henblik herpå udstedt en kategorisk instruks om, at de resterende beholdninger skal være afviklet senest ved udgangen af 2009. Desuden er der siden 1997 blevet truffet foranstaltninger for at sikre, at denne situation ikke vil gentage sig i fremtiden.


  Generalsekretariatet mener imidlertid, at ansættelsesmyndighedens forpligtelse til at respektere de berørtes erhvervede rettigheder og de grundlæggende principper i europæisk lovgivning vedrørende berettigede forventninger og ligebehandling er ensbetydende med, at det er nødvendigt at bibeholde en ordning for afvikling af beholdninger af feriedage ved at tillade arbejdsfrihed samt ved betaling i en kort overgangsperiode. Generalsekretariatet er i færd med at undersøge alle muligheder for yderligere at fremskynde processen med afvikling af beholdninger, herunder ved at reducere den tid, der for øjeblikket tillades for afvikling af sådanne beholdninger. |
| Refusion af rejseudgifter, som afholdes af medlemmer af rådsmedlemmernes delegationer |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.11:
  Rådet har ændret den refusionsordning, der gælder for rejseudgifter, som afholdes af medlemmer af rådsmedlemmernes delegationer, ved afgørelse 190/2003. Den nye ordning trådte i kraft den 1. januar 2004. Refusionerne dækkes over et fast rammebeløb, som tildeles hver enkelt medlemsstat. Retten konstaterede, at den nye ordning har gjort det betydeligt nemmere for Rådet at administrere refusionerne af delegationernes rejseudgifter, men at der ikke var foretaget tilstrækkelig kontrol af medlemsstaternes opgørelser inden udbetalingen af raten i juli 2005. | I rapporter fra februar og november 2006 konstaterede den interne revisor, at reglerne for berettigelse var uklare, og at der ikke var tilstrækkelig dokumentation for mødedeltagelse. Situationen i 2006 var ikke væsentligt anderledes end situationen i 2005.
  Generalsekretariatet har planlagt en forbedring af systemet til registrering af mødedeltagelse. | Der bør indføres yderligere kontroller for at sikre, at medlemsstaternes opgørelser er korrekte. | Rådets svar

  Siden indførelsen af den nye ordning for refusion af rejseudgifter i forbindelse med rådsmedlemmernes delegerede har Generalsekretariatet for Rådet gradvis indført strengere kontrol med afregningerne fra medlemsstaterne. Når der påvises uregelmæssigheder eller fejl, opfordres medlemsstaterne til at foretage de nødvendige ændringer og forelægge deres afregninger på ny.


  For øjeblikket arbejder Generalsekretariatet for Rådet med følgende spørgsmål:







  — | revision af afgørelsen, idet der især overvejes en tydeliggørelse af kriterierne for støtte |

Bemærkninger

Foranstaltninger

Er yderligere foranstaltninger nødvendige?

Godtgørelse af tjenesterejsendes opholdsudgifter.

Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.6, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.7:

I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres tjenesterejsendes opholdsudgifter mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten). I strid med disse regler har samtlige institutioner med undtagelse af Domstolen, Revisionsretten og Ombudsmanden fastsat i deres interne regler, at der udbetales et fast beløb på mellem 30 og 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget ændrede deres interne regler i december 2005 for at sikre overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

Parlamentet, Kommissionen og Rådet bør ændre deres interne regler for at sikre, at tjenesterejsendes opholdsudgifter godtgøres i overensstemmelse med tjenestemandsvedtæg-ten.

Europa-Parlamentets svar

Parlamentet har som oplyst i sine tidligere svar på Rettens bemærkninger særlige problemer i forbindelse med tjenesterejser på grund af aktiviteternes karakter, og fordi arbejdet er spredt over tre arbejdssteder. Anvendelsen af en fast godtgørelse følger den juridiske rådgivning, Parlamentets Præsidium har fået på dette område, og formålet er at søge at finde en rimelig balance mellem de gældende bestemmelser og de behov, der er en følge af institutionens særlige arbejdsforhold. Endvidere vil de forenklede bestemmelser, der nu er indført, være med til at nedbringe administrationsomkostningerne som følge af forvaltningen af det særdeles høje antal tjenesterejser. Se også Parlamentets beslutning af 24.4.2007 (2), punkt 12, om decharge for gennemførelse af 2005-budgettet.

Rådets svar

I de nye interne regler for tjenesterejser, der gælder for Generalsekretariatet for Rådet, gives der ikke længere nogen fast godtgørelse på 30 %. Før disse regler træder i kraft (berammet til oktober 2007), skal de dog gøres til genstand for formelle konsultationer med personalerepræsentanterne.

Kommissionens svar

Man er i øjeblikket ved at revidere Kommissionens interne retningslinjer for personalets tjenesterejser i lyset af Revisionsrettens bemærkninger. De nye regler ventes vedtaget i begyndelsen af 2008.

Den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer

Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 9.17-9.20, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, tabel 10.2:

Hvis den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer skal fortsætte, skal der så hurtigt som muligt skabes et tilstrækkeligt retsgrundlag. Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Den supplerende pensionsordning er nævnt i artikel 27 i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, som blev vedtaget af Parlamentet den 28. september 2005. Denne statut træder i kraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009. Der er ikke opstillet regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Statutten får først retskraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009, og den kan derfor ikke være retsgrundlag for Parlamentets bidrag til ASBL-pensionsfonden. Der bør opstilles passende regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Europa-Parlamentets svar

Som Parlamentet gjorde opmærksom på i sine svar på Rettens bemærkninger vedrørende 2005-budgettet, er det faktum, at det i EP-medlemmernes statut (artikel 27) anføres, at pensionsfonden »videreføres efter denne statuts ikrafttræden for de medlemmer eller tidligere medlemmer, der allerede har erhvervet rettigheder i denne fond«, en implicit anerkendelse af et retsgrundlag for pensionsfonden, hvilket også omfatter perioden forud for statuttens ikrafttræden.

Arbejdsgruppen med ansvar for indførelsen af foranstaltninger til gennemførelse af medlemsstatutten fortsætter sit arbejde med bl.a. at udarbejde regler for Parlamentets og de tilsluttede medlemmers ansvar og forpligtelser i tilfælde af et underskud.

Parlamentets Præsidium er blevet orienteret om resultatet af det offentlige udbud offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med henblik på at få foretaget en uafhængig aktuarmæssig undersøgelse vedrørende pensionsfonden. Undersøgelsen, som skal påbegyndes i den nærmeste fremtid, vil give Præsidiet mulighed for efterfølgende at træffe foranstaltninger, som har til formål at sikre betalingen af supplerende pensioner, efter at statutten er trådt i kraft i 2009, og at udarbejde aftalen vedrørende forholdet mellem fonden og Parlamentet og det respektive ansvar i den forbindelse.

Rådets udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie

Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.18, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, tabel 10.2:

I Rådet udbetales supplerende årlig ferie, der er bevilget inden 31. december 1997 som kompensation for overarbejde, som overarbejdsbetaling, når tjenestemanden pensioneres, hvis tjenestemanden ikke har afviklet den supplerende ferie. Ansatte i kategorierne A og B har ikke ret til overarbejdsbetaling, og sådanne betalinger er derfor ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægtens artikel 56.

Selv om generalsekretariatet har truffet egnede foranstaltninger til gradvist at afvikle beholdningen af den ferie, der er tildelt inden den 31. december 1997 som kompensation til ansatte i kategori A og B, blev der endnu i 2006 foretaget udbetalinger for at kompensere for uafviklet supplerende ferie.

Udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie bør ophøre.

Rådets svar

Generalsekretariatet for Rådet kender Revisionsrettens holdning med hensyn til betaling for den gamle beholdning af ubrugte afspadseringsdage og kan helt tilslutte sig Revisionsrettens bemærkninger om nødvendigheden af, at den nuværende reguleringsproces bringes til afslutning hurtigst muligt. Som Revisionsretten har bemærket, er der med henblik herpå udstedt en kategorisk instruks om, at de resterende beholdninger skal være afviklet senest ved udgangen af 2009. Desuden er der siden 1997 blevet truffet foranstaltninger for at sikre, at denne situation ikke vil gentage sig i fremtiden.

Generalsekretariatet mener imidlertid, at ansættelsesmyndighedens forpligtelse til at respektere de berørtes erhvervede rettigheder og de grundlæggende principper i europæisk lovgivning vedrørende berettigede forventninger og ligebehandling er ensbetydende med, at det er nødvendigt at bibeholde en ordning for afvikling af beholdninger af feriedage ved at tillade arbejdsfrihed samt ved betaling i en kort overgangsperiode. Generalsekretariatet er i færd med at undersøge alle muligheder for yderligere at fremskynde processen med afvikling af beholdninger, herunder ved at reducere den tid, der for øjeblikket tillades for afvikling af sådanne beholdninger.

Refusion af rejseudgifter, som afholdes af medlemmer af rådsmedlemmernes delegationer

Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.11:

Rådet har ændret den refusionsordning, der gælder for rejseudgifter, som afholdes af medlemmer af rådsmedlemmernes delegationer, ved afgørelse 190/2003. Den nye ordning trådte i kraft den 1. januar 2004. Refusionerne dækkes over et fast rammebeløb, som tildeles hver enkelt medlemsstat. Retten konstaterede, at den nye ordning har gjort det betydeligt nemmere for Rådet at administrere refusionerne af delegationernes rejseudgifter, men at der ikke var foretaget tilstrækkelig kontrol af medlemsstaternes opgørelser inden udbetalingen af raten i juli 2005.

I rapporter fra februar og november 2006 konstaterede den interne revisor, at reglerne for berettigelse var uklare, og at der ikke var tilstrækkelig dokumentation for mødedeltagelse. Situationen i 2006 var ikke væsentligt anderledes end situationen i 2005.

Generalsekretariatet har planlagt en forbedring af systemet til registrering af mødedeltagelse.

Der bør indføres yderligere kontroller for at sikre, at medlemsstaternes opgørelser er korrekte.

Rådets svar

Siden indførelsen af den nye ordning for refusion af rejseudgifter i forbindelse med rådsmedlemmernes delegerede har Generalsekretariatet for Rådet gradvis indført strengere kontrol med afregningerne fra medlemsstaterne. Når der påvises uregelmæssigheder eller fejl, opfordres medlemsstaterne til at foretage de nødvendige ændringer og forelægge deres afregninger på ny.

For øjeblikket arbejder Generalsekretariatet for Rådet med følgende spørgsmål:

—

revision af afgørelsen, idet der især overvejes en tydeliggørelse af kriterierne for støtte

| — | udskiftning af deltagelsesformularer med en ordning med elektroniske magnetkort. |
| --- | --- |

—

udskiftning af deltagelsesformularer med en ordning med elektroniske magnetkort.

Opfølgning vedrørende familietillæg i Kommissionen

Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.12:

Der er ikke fastsat krav om, at ansatte, som modtager husstandstillæg, og som ikke har forsørgelsesberettigede børn, regelmæssigt skal ajourføre disse oplysninger. Der foreligger således ingen dokumentation for, at 676 af 1 605 berørte kommissionsansatte i Bruxelles er blevet anmodet om at bekræfte eller ajourføre deres oprindelige erklæringer. Der blev heller ikke foretaget tilstrækkelig kontrol i tilfælde, hvor den ansatte kunne have modtaget nationale børnetilskud, som i givet fald skulle have været trukket fra de tillæg, som udbetales i henhold til tjenestemandsvedtægten.

Opfølgningen vedrørende de forskellige typer familietillæg bygger stadigvæk hovedsagelig på, at de ansatte selv indsender oplysninger. Ikke desto mindre fulgte Kommissionen op på 231 af de 676 sager i 2006, og den har til hensigt at følge op på resten inden for to år.

Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger til at kontrollere familietillæg regelmæssigt.

Kommissionens svar

Kommissionen vil afslutte opfølgningen af de resterende af disse sager i begyndelsen af 2008. PMO er ved at udarbejde et nyt it-system, IRIS, som skal sikre, at procedurerne for fremsendelse af dokumentation og kontrollen heraf bliver fuldstændig informatiseret. Det nye system vil blive indført gradvist fra medio 2007 til 2009.

Domstolens interne revisionsenhed

Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.21, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.13 og 10.14:

Retten bemærkede, at lederen af den interne revisionsenhed var ansvarlig for den forudgående kontrol af den anvisningsberettigedes transaktioner. Retten konstaterede, at det også var tilfældet i regnskabsåret 2005. Deltagelse i gennemførelsen af finansielle transaktioner er ikke forenelig med funktionen som intern revisor, da den interne revisor bør være fuldstændig uafhængig i forbindelse med udførelsen af sine opgaver, jf. princippet i artikel 86 i finansforordningen.

I andet halvår af 2005 gennemførte den interne revisor en række specifikke revisioner, som resulterede i anbefalinger til de berørte tjenester. Der forelå imidlertid ikke nogen beretninger fra den interne revisor, da Revisionsretten gennemførte sin revision.

I 2006 var lederen af den interne revisionsenhed fortsat ansvarlig for den forudgående kontrol af den anvisningsberettigedes transaktioner. Den interne revisionsenhed forelagde to revisionsrapporter og fremsatte adskillige anbefalinger, som førte til betydelige besparelser.

Overvågnings- og kontrolsystemet bør omorganiseres, så den interne revisionsenhed bliver fuldstændig uafhængig.

Specifik vurdering — DAS-revision

| 10.5. | Retten efterprøvede lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne over institutionernes administrationsudgifter, med henblik på at kunne give en specifik vurdering inden for rammerne af revisionserklæringen. Retten vurderede overvågnings- og kontrolsystemerne og undersøgte en tilfældig stikprøve på 61 transaktioner, der var udtaget blandt alle udgifterne på dette område. |
| --- | --- |

10.5.

Retten efterprøvede lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne over institutionernes administrationsudgifter, med henblik på at kunne give en specifik vurdering inden for rammerne af revisionserklæringen. Retten vurderede overvågnings- og kontrolsystemerne og undersøgte en tilfældig stikprøve på 61 transaktioner, der var udtaget blandt alle udgifterne på dette område.

Konklusioner — DAS-revision

| 10.6. | Når der ses bort fra de forhold, der beskrives i punkt 10.9, 10.11 og 10.12, havde alle institutionerne i 2006 indført tilfredsstillende overvågnings- og kontrolsystemer, som fastsat i finansforordningen, og der var ingen væsentlig forekomst af fejl i stikprøven. Retten gør imidlertid opmærksom på, at svaghederne i institutionernes overvågnings- og kontrolsystemer bør udbedres som omtalt i punkt 10.25. |
| --- | --- |

10.6.

Når der ses bort fra de forhold, der beskrives i punkt 10.9, 10.11 og 10.12, havde alle institutionerne i 2006 indført tilfredsstillende overvågnings- og kontrolsystemer, som fastsat i finansforordningen, og der var ingen væsentlig forekomst af fejl i stikprøven. Retten gør imidlertid opmærksom på, at svaghederne i institutionernes overvågnings- og kontrolsystemer bør udbedres som omtalt i punkt 10.25.

Specifikke bemærkninger om hver institution

Revisionens omfang

| 10.7. | Ved revisionen af de specifikke risikoområder, som er nævnt i punkt 10.2, vurderede Retten de relevante overvågnings- og kontrolsystemer og udtog en række stikprøver vedrørende: |
| --- | --- |

10.7.

Ved revisionen af de specifikke risikoområder, som er nævnt i punkt 10.2, vurderede Retten de relevante overvågnings- og kontrolsystemer og udtog en række stikprøver vedrørende:

| i) | procedurerne for indkøb efter forhandling (Kommissionens kontor for infrastruktur og logistik i Bruxelles (OIB) og i Luxembourg (OIL), Parlamentet, Rådet, Domstolen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget) |
| --- | --- |

i)

procedurerne for indkøb efter forhandling (Kommissionens kontor for infrastruktur og logistik i Bruxelles (OIB) og i Luxembourg (OIL), Parlamentet, Rådet, Domstolen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget)

| ii) | udbetalingen af udgiftsdækning og godtgørelser til medlemmer af institutionerne (Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget) |
| --- | --- |

ii)

udbetalingen af udgiftsdækning og godtgørelser til medlemmer af institutionerne (Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget)

| iii) | hovedkvarterets kontrol med Kommissionens delegationer (Kommissionens Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser (GD RELEX)) |
| --- | --- |

iii)

hovedkvarterets kontrol med Kommissionens delegationer (Kommissionens Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser (GD RELEX))

| iv) | procedurerne til sikring af, at minimumsstandarderne for intern kontrol overholdes (Rådet) |
| --- | --- |

iv)

procedurerne til sikring af, at minimumsstandarderne for intern kontrol overholdes (Rådet)

| v) | den interne revision (Domstolen). |
| --- | --- |

v)

den interne revision (Domstolen).

| 10.8. | De konstaterede svagheder beskrives kort nedenfor, og Rettens konklusion findes i punkt 10.25. Fejlene og svaghederne kan ikke ekstrapoleres for hele området administrationsudgifter, fordi de specifikke revisionsområder i de forskellige institutioner blev udvalgt på baggrund af kendte risici. |
| --- | --- |

10.8.

De konstaterede svagheder beskrives kort nedenfor, og Rettens konklusion findes i punkt 10.25. Fejlene og svaghederne kan ikke ekstrapoleres for hele området administrationsudgifter, fordi de specifikke revisionsområder i de forskellige institutioner blev udvalgt på baggrund af kendte risici.

Parlamentet

| 10.9. | Siden 1998 har Retten flere gange (3) påpeget svagheder i de regler, som Parlamentets Præsidium (et organ sammensat af Parlamentets formand og 14 næstformænd) har vedtaget for godtgørelser vedrørende assistenter til medlemmerne af Europa-Parlamentet. Godtgørelserne vedrørende assistenter til medlemmerne beløb sig i 2006 til ca. 132 millioner euro. |
| --- | --- |

10.9.

Siden 1998 har Retten flere gange (3) påpeget svagheder i de regler, som Parlamentets Præsidium (et organ sammensat af Parlamentets formand og 14 næstformænd) har vedtaget for godtgørelser vedrørende assistenter til medlemmerne af Europa-Parlamentet. Godtgørelserne vedrørende assistenter til medlemmerne beløb sig i 2006 til ca. 132 millioner euro.

| 10.10. | I 2004 blev reglerne for medlemmernes indsendelse af dokumentation ændret, og de forpligtelser, der fulgte af disse bestemmelser, blev i juli 2005 beskrevet i en meddelelse fra kvæstorerne. I den forbindelse blev det fastsat, at medlemmerne inden 1. november skulle indsende dokumentation for deres anvendelse af godtgørelsen i perioden fra juli 2004 til juni 2005. Indsendelsesfristen blev forlænget flere gange, og det fremgår af de data, som Retten har adgang til, at medlemmernes dokumentation, der blev betragtet som tilstrækkelig af den ansvarlige afdeling i administrationen, kun dækker 27,2 % (11,9 millioner euro) af de pågældende udgifter i 2004 (juli-december) og 22,5 % (27,1 million euro) af de pågældende udgifter i 2005 (hele året). |
| --- | --- |

10.10.

I 2004 blev reglerne for medlemmernes indsendelse af dokumentation ændret, og de forpligtelser, der fulgte af disse bestemmelser, blev i juli 2005 beskrevet i en meddelelse fra kvæstorerne. I den forbindelse blev det fastsat, at medlemmerne inden 1. november skulle indsende dokumentation for deres anvendelse af godtgørelsen i perioden fra juli 2004 til juni 2005. Indsendelsesfristen blev forlænget flere gange, og det fremgår af de data, som Retten har adgang til, at medlemmernes dokumentation, der blev betragtet som tilstrækkelig af den ansvarlige afdeling i administrationen, kun dækker 27,2 % (11,9 millioner euro) af de pågældende udgifter i 2004 (juli-december) og 22,5 % (27,1 million euro) af de pågældende udgifter i 2005 (hele året).

| 10.11. | I en meddelelse af 23. marts 2007 forlængede kvæstorerne fristen for indsendelse af dokumentation vedrørende 2006 til den 30. april 2007 uden at nævne, at der stadig manglede bilag for 2004 og 2005. Pr. 1. maj 2007 havde Præsidiet ikke truffet nogen foranstaltninger til at sikre, at kravet om indsendelse af tilstrækkelig dokumentation var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

10.11.

I en meddelelse af 23. marts 2007 forlængede kvæstorerne fristen for indsendelse af dokumentation vedrørende 2006 til den 30. april 2007 uden at nævne, at der stadig manglede bilag for 2004 og 2005. Pr. 1. maj 2007 havde Præsidiet ikke truffet nogen foranstaltninger til at sikre, at kravet om indsendelse af tilstrækkelig dokumentation var blevet opfyldt.

| 10.10-10.11. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  På grund af den oprindelige teksts manglende klarhed og konsekvenserne af EU's udvidelse i 2004 var kvæstorerne nødt til efter at have foretaget tilbundsgående politiske og tekniske høringer at udarbejde og vedtage gennemførelsesforanstaltninger. Præsidiet gik følgelig med til at forlænge tidsfristen og pålagde kvæstorerne at undersøge mulighederne for at forenkle den dokumentation, der skulle forelægges med henblik på godtgørelse af udgifter, kunne forenkles. |
| --- | --- |

10.10-10.11.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

På grund af den oprindelige teksts manglende klarhed og konsekvenserne af EU's udvidelse i 2004 var kvæstorerne nødt til efter at have foretaget tilbundsgående politiske og tekniske høringer at udarbejde og vedtage gennemførelsesforanstaltninger. Præsidiet gik følgelig med til at forlænge tidsfristen og pålagde kvæstorerne at undersøge mulighederne for at forenkle den dokumentation, der skulle forelægges med henblik på godtgørelse af udgifter, kunne forenkles.

I betragtning af de meget forskellige forhold, der gjorde sig gældende i medlemsstaterne, og den tid, der var påkrævet for at opfylde de nye krav, anså man det ikke for hensigtsmæssigt at fastsætte en endelig tidsfrist for opfyldelse af forpligtelser affødt af bestemmelser, som var taget op til fornyet behandling.

Endvidere vedtog Præsidiet den 25. september 2006 et nyt regelsæt, den såkaldte Codex (rettigheder og forpligtelser for assistenter og medlemmer), som havde konsekvenser for bestemmelserne vedrørende assistentgodtgørelsen til medlemmerne (ny ændring vedtaget af Præsidiet den 13. december 2006).

I den forbindelse meddelte kvæstorerne alle medlemmer, at dokumentationen skulle være indsendt inden den 30. april 2007. Der er modtaget en meget stor mængde dokumentation, som nu er ved at blive gennemgået.

| 10.12. | Retten bemærker derfor, at Præsidiet ikke har sørget for, at reglerne om indsendelse af tilstrækkelig dokumentation er blevet gennemført i praksis. For størstedelen af de beløb, der er udbetalt som godtgørelser vedrørende parlamentarisk assistance, gælder det, at medlemmerne ikke efterfølgende har fremlagt dokumentation for de afholdte udgifter som bevis for deres berettigelse, og Retten finder det derfor ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at medlemmerne faktisk har ansat eller engageret en eller flere assistenter, og at de arbejdsopgaver eller tjenesteydelser, som er nævnt i de kontrakter, medlemmerne har underskrevet, faktisk er blevet udført. Præsidiet bør bestræbe sig på at skaffe de bilag, som det finder nødvendige for at bevise, at udgifterne var berettigede. Hvis disse bilag ikke forelægges inden for en rimelig frist, bør der iværksættes passende foranstaltninger med hensyn til de ikke-dokumenterede beløb, f.eks. suspendering af betalinger og/eller udstedelse af indtægtsordrer. |
| --- | --- |

10.12.

Retten bemærker derfor, at Præsidiet ikke har sørget for, at reglerne om indsendelse af tilstrækkelig dokumentation er blevet gennemført i praksis. For størstedelen af de beløb, der er udbetalt som godtgørelser vedrørende parlamentarisk assistance, gælder det, at medlemmerne ikke efterfølgende har fremlagt dokumentation for de afholdte udgifter som bevis for deres berettigelse, og Retten finder det derfor ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at medlemmerne faktisk har ansat eller engageret en eller flere assistenter, og at de arbejdsopgaver eller tjenesteydelser, som er nævnt i de kontrakter, medlemmerne har underskrevet, faktisk er blevet udført. Præsidiet bør bestræbe sig på at skaffe de bilag, som det finder nødvendige for at bevise, at udgifterne var berettigede. Hvis disse bilag ikke forelægges inden for en rimelig frist, bør der iværksættes passende foranstaltninger med hensyn til de ikke-dokumenterede beløb, f.eks. suspendering af betalinger og/eller udstedelse af indtægtsordrer.

| 10.12. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Det skal her nævnes, at der er grundlæggende dokumenter, der skal forelægges, f.eks. anmodninger om godtgørelse og kontrakter indgået mellem medlemmet og assistenten/erne, tjenesteyderen eller betalingsagenten, inden der foretages nogen som helt form for udbetaling i henhold til ordningen for godtgørelse af udgifter til parlamentarisk assistance. |
| --- | --- |

10.12.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Det skal her nævnes, at der er grundlæggende dokumenter, der skal forelægges, f.eks. anmodninger om godtgørelse og kontrakter indgået mellem medlemmet og assistenten/erne, tjenesteyderen eller betalingsagenten, inden der foretages nogen som helt form for udbetaling i henhold til ordningen for godtgørelse af udgifter til parlamentarisk assistance.

Det kræves endvidere, at der inden for tre måneder forelægges andre former for dokumenter, såsom bevis for, at assistenten er tilsluttet en socialsikringsordning, når den pågældende er lønmodtager. Alle medlemmer opfylder disse krav.

Den supplerende dokumentation, der er anmodet om, siden bestemmelserne blev ændret i 2004 og senest den 13. december 2006, vedrører først og fremmest kontrakter indgået med tjenesteydere (dvs. ca. halvdelen af assistenterne), der skal forelægge regninger og honoraropgørelser for medlemmerne, som derefter skal fremsende en genpart af opgørelserne »over de [af tjenesteyderen] fakturerede beløb, ledsaget af en erklæring om, at der er foretaget behørig indbetaling af skat og socialsikringsbidrag i henhold til den pågældende nationale lovgivning« til Parlamentets administration. Tilvejebringelsen af alle disse dokumenter har krævet mere tid end forudset. Som nævnt ovenfor er der modtaget en meget stor mængde dokumenter, som nu er ved at blive gennemgået.

Når denne gennemgang er afsluttet, vil medlemmer, som ikke har opfyldt forpligtelsen til at forelægge den nødvendige dokumentation vedrørende betalinger, modtage en individuel skrivelse, hvori der gøres rede for, hvilken dokumentation der stadig mangler. Hvis et medlem ikke opfylder forpligtelsen til at forelægge den manglende dokumentation, kan den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede suspendere udbetalingerne, og generalsekretæren kan beslutte, at uberettiget udbetalte beløb tilbagesøges. Sådanne afgørelser træffes i samarbejde med kvæstorerne.

| 10.13. | Den interne revisor afsluttede en omfattende revision af Parlamentets indkøbsprocedurer i 2006. Ved denne revision blev der konstateret talrige svagheder i den måde, hvorpå der foretages intern kontrol og ledelseskontrol af indkøbsprocedurerne, især med hensyn til planlægning, overholdelse af de gældende forordninger og regler, pålidelig ledelsesinformation og forsvarlig økonomisk forvaltning. Der blev udarbejdet en detaljeret handlingsplan med 144 forskellige aktioner, og allerede i 2006 traf generalsekretæren nogle konkrete foranstaltninger såsom at oprette et rådgivende organ (Procurement Forum) og et centralt kontraktregister. Rettens undersøgelse af en stikprøve af Parlamentets procedurer for indkøb efter forhandling og indgåede kontrakter bekræftede de resultater, som Parlamentets interne revisor var nået frem til. |
| --- | --- |

10.13.

Den interne revisor afsluttede en omfattende revision af Parlamentets indkøbsprocedurer i 2006. Ved denne revision blev der konstateret talrige svagheder i den måde, hvorpå der foretages intern kontrol og ledelseskontrol af indkøbsprocedurerne, især med hensyn til planlægning, overholdelse af de gældende forordninger og regler, pålidelig ledelsesinformation og forsvarlig økonomisk forvaltning. Der blev udarbejdet en detaljeret handlingsplan med 144 forskellige aktioner, og allerede i 2006 traf generalsekretæren nogle konkrete foranstaltninger såsom at oprette et rådgivende organ (Procurement Forum) og et centralt kontraktregister. Rettens undersøgelse af en stikprøve af Parlamentets procedurer for indkøb efter forhandling og indgåede kontrakter bekræftede de resultater, som Parlamentets interne revisor var nået frem til.

| 10.13. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Det er vigtigt at slå fast, at den interne revisors revision af indkøbsprocedurer, som blev afsluttet i 2006, var blevet påbegyndt i 2003, der var det første år efter den nye finansforordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

10.13.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Det er vigtigt at slå fast, at den interne revisors revision af indkøbsprocedurer, som blev afsluttet i 2006, var blevet påbegyndt i 2003, der var det første år efter den nye finansforordnings ikrafttræden.

Der blev rent faktisk iværksat foranstaltninger i 2003 og de følgende år. Det bør derfor i forbindelse med 2006 og de foranstaltninger, Retten henviser til, påpeges, at det nye rådgivende organ (Procurement Forum) afløser den interne rådgivende gruppe om offentlige indkøb oprettet i 2003, som havde til opgave at støtte de anvisningsberettigede, og at det centrale register over kontrakter, som blev indført i 2006, er et resultat af udviklingen i løbet af de foregående år.

Rådet

| 10.14. | Ved undersøgelsen af en stikprøve af Rådets procedurer for indkøb efter forhandling og indgåede kontrakter konstaterede Retten, at en kontrakt om levering af telekommunikationsydelser i forbindelse med møder i Det Europæiske Råd, som var indgået med en maksimal løbetid på fire år, var blevet forlænget med yderligere et år. Kontraktforlængelsen (til en skønnet værdi af 900 000 euro) blev af Rådets administration fejlagtigt begrundet med henvisning til artikel 126, stk. 1, litra e), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (4), som vedrører »supplerende tjenesteydelser eller arbejder, som ikke indgår i det oprindeligt planlagte projekt, men som på grund af uforudsete forhold er blevet nødvendige«. Retten mener, at der burde have været gennemført et åbent udbud, før kontrakten udløb. |
| --- | --- |

10.14.

Ved undersøgelsen af en stikprøve af Rådets procedurer for indkøb efter forhandling og indgåede kontrakter konstaterede Retten, at en kontrakt om levering af telekommunikationsydelser i forbindelse med møder i Det Europæiske Råd, som var indgået med en maksimal løbetid på fire år, var blevet forlænget med yderligere et år. Kontraktforlængelsen (til en skønnet værdi af 900 000 euro) blev af Rådets administration fejlagtigt begrundet med henvisning til artikel 126, stk. 1, litra e), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (4), som vedrører »supplerende tjenesteydelser eller arbejder, som ikke indgår i det oprindeligt planlagte projekt, men som på grund af uforudsete forhold er blevet nødvendige«. Retten mener, at der burde have været gennemført et åbent udbud, før kontrakten udløb.

| 10.14. | RÅDETS SVAR
  Den pågældende kontrakt omfatter disponibiliteten af telekommunikationsinfrastruktur (telefonlinjer og ISDN-linjer), som skal anvendes af journalister under EU-topmøder (gennemsnitligt tre gange om året). Flere måneder før kontraktens udløb konstaterede den anvisningsberettigedes afdeling, at det var nødvendigt at indlede en udbudsprocedure for at dække dette krav. Netop på dette tidspunkt måtte alle sekretariatets administrative afdelinger dog koncentrere deres indsats om projekterne vedrørende indflytningen i den nye Lex-bygning (for 1 300 personer) først i 2007. Det blev derfor besluttet at forlænge den eksisterende kontrakt med ni måneder. |
| --- | --- |

10.14.

RÅDETS SVAR

Den pågældende kontrakt omfatter disponibiliteten af telekommunikationsinfrastruktur (telefonlinjer og ISDN-linjer), som skal anvendes af journalister under EU-topmøder (gennemsnitligt tre gange om året). Flere måneder før kontraktens udløb konstaterede den anvisningsberettigedes afdeling, at det var nødvendigt at indlede en udbudsprocedure for at dække dette krav. Netop på dette tidspunkt måtte alle sekretariatets administrative afdelinger dog koncentrere deres indsats om projekterne vedrørende indflytningen i den nye Lex-bygning (for 1 300 personer) først i 2007. Det blev derfor besluttet at forlænge den eksisterende kontrakt med ni måneder.

Generalsekretariatet for Rådet er klar over, at det — som anført i Revisionsrettens beretning — burde have gennemført en ny udbudsprocedure før kontraktens udløb. I betragtning af de ekstraordinære omstændigheder så det dog ingen anden mulighed end at forlænge den løbende kontrakt, idet forlængelsen blev så kort som mulig.

Det bør bemærkes, at Generalsekretariatet for Rådet for nylig indledte en udbudsprocedure med henblik på ovennævnte krav.

Kommissionen (5)

| 10.15. | Det anføres i den årlige aktivitetsrapport for 2006 fra GD for Eksterne Forbindelser, at overvågningen og kontrollen af delegationerne blev forbedret i 2006, især fordi der blev oprettet en enhed for efterfølgende kontrol i direktoratet for delegationerne. Generaldirektørens forbehold fra de foregående år er derfor fjernet. Rettens revision viste imidlertid, at der trods forbedringerne i 2006 ikke var gjort nok for at forebygge risikoen for dobbeltbetalinger. |
| --- | --- |

10.15.

Det anføres i den årlige aktivitetsrapport for 2006 fra GD for Eksterne Forbindelser, at overvågningen og kontrollen af delegationerne blev forbedret i 2006, især fordi der blev oprettet en enhed for efterfølgende kontrol i direktoratet for delegationerne. Generaldirektørens forbehold fra de foregående år er derfor fjernet. Rettens revision viste imidlertid, at der trods forbedringerne i 2006 ikke var gjort nok for at forebygge risikoen for dobbeltbetalinger.

| 10.15. | KOMMISSIONENS SVAR
  Det er generaldirektørens opfattelse, at tjenesten for efterfølgende kontrol har bidraget effektivt til at sikre et passende sikkerhedsniveau for kvaliteten af den finansielle forvaltning i delegationerne ved at påtage sig en stor del af de efterfølgende kontrolaktiviteter. Direktoratet for delegationstjenesten videreudvikler løbende sine stikprøvemetoder og kontrolteknikker og vil i den forbindelse takle problemet med dobbeltbetalinger. |
| --- | --- |

10.15.

KOMMISSIONENS SVAR

Det er generaldirektørens opfattelse, at tjenesten for efterfølgende kontrol har bidraget effektivt til at sikre et passende sikkerhedsniveau for kvaliteten af den finansielle forvaltning i delegationerne ved at påtage sig en stor del af de efterfølgende kontrolaktiviteter. Direktoratet for delegationstjenesten videreudvikler løbende sine stikprøvemetoder og kontrolteknikker og vil i den forbindelse takle problemet med dobbeltbetalinger.

| 10.16. | I 2006 blev OIB's system til forvaltning af kontrakter og indkøb forbedret, og forbeholdet i direktørens erklæring for 2005 er fjernet. Selv om der ikke var taget forbehold vedrørende OIL i 2005 og 2006, rapporterede den interne revisionstjeneste i april 2007 svagheder i OIL's indkøbsforvaltning og -kontrol. Rettens undersøgelse af en stikprøve af OIB's og OIL's procedurer for indkøb efter forhandling viste, at dårlig indkøbsplanlægning og utilstrækkelig analyse af markedsforholdene i en række tilfælde havde ført til, at man havde forhandlet med en enkelt leverandør i stedet for at afholde udbud. |
| --- | --- |

10.16.

I 2006 blev OIB's system til forvaltning af kontrakter og indkøb forbedret, og forbeholdet i direktørens erklæring for 2005 er fjernet. Selv om der ikke var taget forbehold vedrørende OIL i 2005 og 2006, rapporterede den interne revisionstjeneste i april 2007 svagheder i OIL's indkøbsforvaltning og -kontrol. Rettens undersøgelse af en stikprøve af OIB's og OIL's procedurer for indkøb efter forhandling viste, at dårlig indkøbsplanlægning og utilstrækkelig analyse af markedsforholdene i en række tilfælde havde ført til, at man havde forhandlet med en enkelt leverandør i stedet for at afholde udbud.

| 10.16. | KOMMISSIONENS SVAR
  Forvaltningen af kontrakter og indkøb blev allerede forbedret i 2006 som følge af den handlingsplan, der blev fastlagt i 2005. |
| --- | --- |

10.16.

KOMMISSIONENS SVAR

Forvaltningen af kontrakter og indkøb blev allerede forbedret i 2006 som følge af den handlingsplan, der blev fastlagt i 2005.

For OIB's vedkommende drejer det sig om: intern omstrukturering, (obligatorisk) videreuddannelse af personalet, mere effektiv forvaltning af en 4-årig rullende plan ved hjælp af en it-applikation, styrkelse af de interne procedurer, ledelsens selvevaluering af de vigtigste stærke og svage punkter i forvaltningen af kontrakter og indkøb og oprettelsen af en efterfølgende handlingsplan samt styrkelse af de interne netværk og udveksling af oplysninger og bedste praksis.

Forbedringerne fortsættes i 2007, især ved at styrke personaleressourcerne og deres kvalifikationer og forbedre indkøbsplanlægning og markedsanalyser for de vigtigste og mest komplekse udbud.

I henhold til artikel 126, stk. 1, litra b), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen er det tilladt at anvende procedurer med forhandling, hvis der på visse områder er tale om »tvungne« leverandører.

Tabel: Udbudsprocedurer for OIB og OIL > 60 000 EUR

| Procedurer i 2006 (i millioner EUR) | OIB | OIL |
| --- | --- | --- |
| Samlet antal | 34 | 12 |
| Procedurer med forhandling | 4 | 1 |
| Samlet beløb | 137,0 | 14,5 |
| Beløb for procedurer med forhandling | 2,5 | 0,07 |

Procedurer i 2006 (i millioner EUR)

OIB

OIL

Samlet antal

34

12

Procedurer med forhandling

4

1

Samlet beløb

137,0

14,5

Beløb for procedurer med forhandling

2,5

0,07

For så vidt angår OIL har den interne revisionstjeneste ganske vist påpeget visse svagheder i sin rapport, men da ingen af dens anbefalinger er klasseret som kritiske, er der ikke fremsat forbehold. OIL har imidlertid udarbejdet en handlingsplan, som skulle afhjælpe de svagheder, der er konstateret af såvel Revisionsretten som den interne revisionstjeneste.

Denne handlingsplan er netop blevet iværksat på den interne revisionstjenestes anbefaling, og dens virkninger skulle snart vise sig.

Domstolen

| 10.17. | Bortset fra bemærkningen i
  tabel 10.2
  om den interne revisionsenhed, gav revisionen ikke anledning til bemærkninger. |
| --- | --- |

10.17.

Bortset fra bemærkningen i
  tabel 10.2
  om den interne revisionsenhed, gav revisionen ikke anledning til bemærkninger.

| 10.17. | DOMSTOLEN SVAR
  Revisionsrettens eneste bemærkning vedrører den interne revision. Hertil har Domstolen understreget, at kontrol- og revisionssystemet er blevet ændret for at efterkomme de bemærkninger, som Revisionsretten har fremsat i sine tidligere årsrapporter. Der er blevet oprettet to enheder i administrationen, som hverken hierarkisk eller funktionelt har nogen forbindelse med hinanden: en enhed for intern revision, som ledes af en intern revisor, og en enhed med ansvar for kontrolopgaver. Denne nye organisation vil træde i kraft den 1. oktober 2007, på samme dag som den interne revisor og chefen for kontrolenheden, som begge for nylig blev udnævnt af Domstolens Administrative Udvalg, vil tiltræde deres stillinger. |
| --- | --- |

10.17.

DOMSTOLEN SVAR

Revisionsrettens eneste bemærkning vedrører den interne revision. Hertil har Domstolen understreget, at kontrol- og revisionssystemet er blevet ændret for at efterkomme de bemærkninger, som Revisionsretten har fremsat i sine tidligere årsrapporter. Der er blevet oprettet to enheder i administrationen, som hverken hierarkisk eller funktionelt har nogen forbindelse med hinanden: en enhed for intern revision, som ledes af en intern revisor, og en enhed med ansvar for kontrolopgaver. Denne nye organisation vil træde i kraft den 1. oktober 2007, på samme dag som den interne revisor og chefen for kontrolenheden, som begge for nylig blev udnævnt af Domstolens Administrative Udvalg, vil tiltræde deres stillinger.

Revisionsretten

| 10.18. | Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma, som har afgivet en Revisionspåtegning af årsregnskabet pr. 31. december 2006. Erklæringen er ledsaget af en beretning om Den Europæiske Revisionsrets administrative procedurer og regnskabsprocedurer, om efterprøvelsen af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig, og om det interne kontrolsystem. I beretningen erklærer revisorerne, at der ved revisionen ikke er konstateret forhold, der giver grund til at betvivle, at Revisionsrettens administrative procedurer, regnskabsprocedurer og interne kontrol fungerer tilfredsstillende, og at den økonomiske forvaltning er i overensstemmelse med de gældende forordninger. Revisionserklæringen og beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

10.18.

Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma, som har afgivet en Revisionspåtegning af årsregnskabet pr. 31. december 2006. Erklæringen er ledsaget af en beretning om Den Europæiske Revisionsrets administrative procedurer og regnskabsprocedurer, om efterprøvelsen af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig, og om det interne kontrolsystem. I beretningen erklærer revisorerne, at der ved revisionen ikke er konstateret forhold, der giver grund til at betvivle, at Revisionsrettens administrative procedurer, regnskabsprocedurer og interne kontrol fungerer tilfredsstillende, og at den økonomiske forvaltning er i overensstemmelse med de gældende forordninger. Revisionserklæringen og beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| 10.19. | Undersøgelsen af en stikprøve af de procedurer for indkøb efter forhandling og de indgåede kontrakter, der forvaltes af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs og Regionsudvalgets fælles tjenestegrene, afslørede forvaltnings- og kontrolsvagheder. Udgifterne vedrørende kontrakter, der var indgået efter en procedure med forhandling i stedet for et udbud, udgjorde i 2006 en stor procentdel af de samlede udgifter til indkøb. For så vidt angår budgetposterne 2 0 1 0 (forsikring), 2 0 2 0 (vand, gas, elektricitet og opvarmning), 2 0 3 0 (rengøring og vedligeholdelse) og 2 2 0 0 (førstegangsanskaffelser — materiel og tekniske installationer), var denne andel på over 50 % af de forpligtede bevillinger, svarende til 6,4 millioner euro. Denne praksis er ikke i overensstemmelse med den generelle regel, som er fastsat i finansforordningens artikel 89: »Aftalerne skal indgås på grundlag af bud indkaldt fra så bred en kreds som muligt«. Proceduren med forhandling er en undtagelse, der kun kan anvendes inden for de snævre rammer, som er fastsat i artikel 126, 127 og 129 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen. |
| --- | --- |

10.19.

Undersøgelsen af en stikprøve af de procedurer for indkøb efter forhandling og de indgåede kontrakter, der forvaltes af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs og Regionsudvalgets fælles tjenestegrene, afslørede forvaltnings- og kontrolsvagheder. Udgifterne vedrørende kontrakter, der var indgået efter en procedure med forhandling i stedet for et udbud, udgjorde i 2006 en stor procentdel af de samlede udgifter til indkøb. For så vidt angår budgetposterne 2 0 1 0 (forsikring), 2 0 2 0 (vand, gas, elektricitet og opvarmning), 2 0 3 0 (rengøring og vedligeholdelse) og 2 2 0 0 (førstegangsanskaffelser — materiel og tekniske installationer), var denne andel på over 50 % af de forpligtede bevillinger, svarende til 6,4 millioner euro. Denne praksis er ikke i overensstemmelse med den generelle regel, som er fastsat i finansforordningens artikel 89: »Aftalerne skal indgås på grundlag af bud indkaldt fra så bred en kreds som muligt«. Proceduren med forhandling er en undtagelse, der kun kan anvendes inden for de snævre rammer, som er fastsat i artikel 126, 127 og 129 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen.

| 10.19. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Det samlede beløb svarer til mere eller mindre 50 %. Elektricitet og gas tegner sig imidlertid for næsten halvdelen af dette beløb. Dette marked blev først for nylig åbnet for konkurrence. Der blev i 2004 iværksat en interinstitutionel procedure, men uden succes. EØSU deltager i øjeblikket i en ny interinstitutionel procedure. En kontrakt om udvidelse af tolkefaciliteterne til nye mødelokaler blev på grund af den tekniske kompatibilitet tildelt den leverandør, der tidligere har udstyret alle de andre mødelokaler med tolkningsfaciliteter. Flere kontrakter, der tidligere blev indgået efter forhandlingsproceduren, er siden blevet sendt i udbud (kontrakt om vedligeholdelse af bygninger, inspektion af bygninger, inspektion af elevatorer, vedligeholdelse af elevatorer, levering af hygiejneartikler og bortskaffelse af affald), og der er i flere tilfælde indgået nye kontrakter. Hvad angår forsikringskontrakterne, blev der i 2003 iværksat en interinstitutionel udbudsrunde, men uden succes. EØSU forbereder sig i øjeblikket på enten selv at indkalde bud eller blive tilknyttet interinstitutionelle kontrakter med henblik på i 2008 at fastsætte nye juridiske rammer. |
| --- | --- |

10.19.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Det samlede beløb svarer til mere eller mindre 50 %. Elektricitet og gas tegner sig imidlertid for næsten halvdelen af dette beløb. Dette marked blev først for nylig åbnet for konkurrence. Der blev i 2004 iværksat en interinstitutionel procedure, men uden succes. EØSU deltager i øjeblikket i en ny interinstitutionel procedure. En kontrakt om udvidelse af tolkefaciliteterne til nye mødelokaler blev på grund af den tekniske kompatibilitet tildelt den leverandør, der tidligere har udstyret alle de andre mødelokaler med tolkningsfaciliteter. Flere kontrakter, der tidligere blev indgået efter forhandlingsproceduren, er siden blevet sendt i udbud (kontrakt om vedligeholdelse af bygninger, inspektion af bygninger, inspektion af elevatorer, vedligeholdelse af elevatorer, levering af hygiejneartikler og bortskaffelse af affald), og der er i flere tilfælde indgået nye kontrakter. Hvad angår forsikringskontrakterne, blev der i 2003 iværksat en interinstitutionel udbudsrunde, men uden succes. EØSU forbereder sig i øjeblikket på enten selv at indkalde bud eller blive tilknyttet interinstitutionelle kontrakter med henblik på i 2008 at fastsætte nye juridiske rammer.

EØSU finder, at det var berettiget ikke at indkalde bud på grund af omstændighederne (tidligere indkaldelse af bud uden succes, teknisk kompatibilitet osv.), hvilket forklarer antallet af indgåede kontrakter uden indkaldelse af bud.

| 10.20. | I artikel 123, stk. 2, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen er det fastsat, at ved proceduren med forhandling må antallet af ansøgere, der opfordres til at byde, ikke være mindre end tre, forudsat at der er et tilstrækkeligt antal ansøgere, der opfylder udvælgelseskriterierne, og at antallet af ansøgere, der opfordres til at byde, under alle omstændigheder skal være tilstrækkelig stort til at sikre reel konkurrence. I forbindelse med 70 % af de kontrakter, der blev undersøgt ved revisionen, var kun en enkelt leverandør blevet opfordret til at byde. Retten mener, at det i forbindelse med de fleste af disse kontrakter (til en samlet værdi af 1,8 millioner euro) ville have været muligt at opfordre mere end en enkelt leverandør til at byde. |
| --- | --- |

10.20.

I artikel 123, stk. 2, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen er det fastsat, at ved proceduren med forhandling må antallet af ansøgere, der opfordres til at byde, ikke være mindre end tre, forudsat at der er et tilstrækkeligt antal ansøgere, der opfylder udvælgelseskriterierne, og at antallet af ansøgere, der opfordres til at byde, under alle omstændigheder skal være tilstrækkelig stort til at sikre reel konkurrence. I forbindelse med 70 % af de kontrakter, der blev undersøgt ved revisionen, var kun en enkelt leverandør blevet opfordret til at byde. Retten mener, at det i forbindelse med de fleste af disse kontrakter (til en samlet værdi af 1,8 millioner euro) ville have været muligt at opfordre mere end en enkelt leverandør til at byde.

| 10.20. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Revisionsretten har efterprøvet 10 kontrakter, hvoraf 7 blev indgået med en potentiel leverandør efter forhandlingsproceduren. Se bemærkningerne til tre af disse tilfælde (udvidelse af tolkefaciliteterne, udvidelse af kontrakten om bygningsvedligeholdelse, forsikringskontrakter) under punkt 10.19. I et tilfælde er en udgift blevet afholdt over Regionsudvalgets egne bevillinger (ikke fælles med EØSU), uden at EØSU's anvisningsberettigede har været involveret. I to tilfælde kunne der i teorien have været iværksat en udbudsrunde, men det blev ikke fundet økonomisk hensigtsmæssigt (bannere og plakater: små beløb og en ny rammekontrakt indgået i mellemtiden, sikkerhedskort: bestilt hos leverandøren og ikke distributørerne). I et tilfælde (kontrakt om udførelse af en konformitetsundersøgelse af JDE-bygningen »Belliard I & II«) havde udvalgene ikke andet valg end at anvende Europa-Parlamentets betænkning P6_TA(2005)0410 af 15. december 2005 og anmode SICABEL om at foretage denne audit. Kontrakten blev derfor tildelt SICABEL efter forhandlingsproceduren, hvilket Revisionsretten er blevet holdt fuldt orienteret om. |
| --- | --- |

10.20.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Revisionsretten har efterprøvet 10 kontrakter, hvoraf 7 blev indgået med en potentiel leverandør efter forhandlingsproceduren. Se bemærkningerne til tre af disse tilfælde (udvidelse af tolkefaciliteterne, udvidelse af kontrakten om bygningsvedligeholdelse, forsikringskontrakter) under punkt 10.19. I et tilfælde er en udgift blevet afholdt over Regionsudvalgets egne bevillinger (ikke fælles med EØSU), uden at EØSU's anvisningsberettigede har været involveret. I to tilfælde kunne der i teorien have været iværksat en udbudsrunde, men det blev ikke fundet økonomisk hensigtsmæssigt (bannere og plakater: små beløb og en ny rammekontrakt indgået i mellemtiden, sikkerhedskort: bestilt hos leverandøren og ikke distributørerne). I et tilfælde (kontrakt om udførelse af en konformitetsundersøgelse af JDE-bygningen »Belliard I & II«) havde udvalgene ikke andet valg end at anvende Europa-Parlamentets betænkning P6_TA(2005)0410 af 15. december 2005 og anmode SICABEL om at foretage denne audit. Kontrakten blev derfor tildelt SICABEL efter forhandlingsproceduren, hvilket Revisionsretten er blevet holdt fuldt orienteret om.

| 10.21. | I forhold til tidligere år var andelen af procedurer med forhandling steget væsentligt i forbindelse med de kontrakter, der tildeles af den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede med ansvar for budgettets kapitel 2 0 (investering i fast ejendom, leje af ejendomme og omkostninger i forbindelse hermed) og 2 2 (løsøre og omkostninger i forbindelse hermed). På disse områder var andelen også klart højere end gennemsnittet for institutionen som helhed. I marts 2007 havde den anvisningsberettigede endnu ikke aflagt rapport til institutionen og redegjort for, hvilke foranstaltninger der var truffet for at ændre på denne tendens, sådan som det er fastsat i artikel 54 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen. |
| --- | --- |

10.21.

I forhold til tidligere år var andelen af procedurer med forhandling steget væsentligt i forbindelse med de kontrakter, der tildeles af den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede med ansvar for budgettets kapitel 2 0 (investering i fast ejendom, leje af ejendomme og omkostninger i forbindelse hermed) og 2 2 (løsøre og omkostninger i forbindelse hermed). På disse områder var andelen også klart højere end gennemsnittet for institutionen som helhed. I marts 2007 havde den anvisningsberettigede endnu ikke aflagt rapport til institutionen og redegjort for, hvilke foranstaltninger der var truffet for at ændre på denne tendens, sådan som det er fastsat i artikel 54 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen.

| 10.21. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  EØSU mener ikke, at der er tale om en negativ udvikling, hvad angår antallet af forhandlingsprocedurer for kapitel 20 og 22. De foranstaltninger, der er blevet truffet for at begrænse antallet af forhandlingsprocedurer, er ikke desto mindre medtaget i den bemyndigede anvisningsberettigedes endelige version af den årlige rapport for regnskabssåret 2006. For yderligere oplysninger se også bemærkningerne under punkt 10.19. |
| --- | --- |

10.21.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

EØSU mener ikke, at der er tale om en negativ udvikling, hvad angår antallet af forhandlingsprocedurer for kapitel 20 og 22. De foranstaltninger, der er blevet truffet for at begrænse antallet af forhandlingsprocedurer, er ikke desto mindre medtaget i den bemyndigede anvisningsberettigedes endelige version af den årlige rapport for regnskabssåret 2006. For yderligere oplysninger se også bemærkningerne under punkt 10.19.

Regionsudvalget

| 10.22. | Bemærkningerne i punkt 10.19, 10.20 og 10.21 gælder også Regionsudvalget, da de vedrører kontrakter, der forvaltes af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs og Regionsudvalgets fælles tjenestegrene. |
| --- | --- |

10.22.

Bemærkningerne i punkt 10.19, 10.20 og 10.21 gælder også Regionsudvalget, da de vedrører kontrakter, der forvaltes af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs og Regionsudvalgets fælles tjenestegrene.

| 10.22. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Regionsudvalget har noteret sig Rettens bemærkninger om kontrakter, der forvaltes af de tjenestegrene, der er fælles med EØSU, og vil bestræbe sig på at forbedre den finansielle forvaltningspraksis og de finansielle forvaltningsmetoder i de fælles tjenestegrene. I den forbindelse har Regionsudvalgets generalsekretær skrevet til EØSU's generalsekretær og foreslået at iværksætte en række korrigerende tiltag, især inden for de finansielle kredsløb og udbudsprocedurer. Forhåbentlig vil disse tiltag kunne sættes i værk snarest muligt efter aftale mellem de to udvalg. |
| --- | --- |

10.22.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Regionsudvalget har noteret sig Rettens bemærkninger om kontrakter, der forvaltes af de tjenestegrene, der er fælles med EØSU, og vil bestræbe sig på at forbedre den finansielle forvaltningspraksis og de finansielle forvaltningsmetoder i de fælles tjenestegrene. I den forbindelse har Regionsudvalgets generalsekretær skrevet til EØSU's generalsekretær og foreslået at iværksætte en række korrigerende tiltag, især inden for de finansielle kredsløb og udbudsprocedurer. Forhåbentlig vil disse tiltag kunne sættes i værk snarest muligt efter aftale mellem de to udvalg.

| 10.23. | I henhold til Regionsudvalgets regler kan dets medlemmer få godtgjort rejseudgifter med et beløb svarende til den pris, de rent faktisk har betalt for flybilletterne. Administrationsomkostninger ved køb af sådanne billetter godtgøres mod forelæggelse af rejsebureauets faktura. I en række tilfælde var rejseudgifterne blevet godtgjort på grundlag af håndskrevne fakturaer, som alle lød på det samme beløb. I forbindelse med en efterfølgende kontrol konstaterede Regionsudvalgets administration, at dette beløb i gennemsnit var 83 % højere end den pris, flyselskabet skulle have for den pågældende billet. Der var ingen dokumentation for de administrationsomkostninger, der faktisk var faktureret ved købet. Regionsudvalgets administration indledte en bred undersøgelse, som blev afsluttet i juli 2007. Efter Rettens mening fremgår det ikke af undersøgelsens resultater, at der var belæg for de beløb, der blev betalt i administrationsomkostninger. |
| --- | --- |

10.23.

I henhold til Regionsudvalgets regler kan dets medlemmer få godtgjort rejseudgifter med et beløb svarende til den pris, de rent faktisk har betalt for flybilletterne. Administrationsomkostninger ved køb af sådanne billetter godtgøres mod forelæggelse af rejsebureauets faktura. I en række tilfælde var rejseudgifterne blevet godtgjort på grundlag af håndskrevne fakturaer, som alle lød på det samme beløb. I forbindelse med en efterfølgende kontrol konstaterede Regionsudvalgets administration, at dette beløb i gennemsnit var 83 % højere end den pris, flyselskabet skulle have for den pågældende billet. Der var ingen dokumentation for de administrationsomkostninger, der faktisk var faktureret ved købet. Regionsudvalgets administration indledte en bred undersøgelse, som blev afsluttet i juli 2007. Efter Rettens mening fremgår det ikke af undersøgelsens resultater, at der var belæg for de beløb, der blev betalt i administrationsomkostninger.

| 10.23. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  I henhold til udvalgets regler kan dets medlemmer få refunderet rejseudgifter til flybilletter og tilknyttede administrative udgifter mod at forelægge en faktura fra et rejsebureau tillige med den oprindelige flybillet og det oprindelige boarding pass. Regionsudvalgets regler giver medlemmerne lov til at rejse med billetter med fuld fleksibilitet. Udvalget har konstateret, at medlemmerne rent faktisk havde betalt de beløb, som rejsebureauet havde udstedt faktura på, selv om den reelle udgift til de benyttede billetter var lavere. Forskellen mellem de af rejsebureauet fakturerede beløb og den reelle billetudgift skyldes, at rejsebureauet den 9. februar 2007 erklærede, at det garanterede fuld fleksibilitet for billetterne, hvilket bevirkede, at medlemmerne rejste med fuld fleksibilitet til en udgift, der svarede til flyselskabsudgifter for en fuldt fleksibel billet. |
| --- | --- |

10.23.

REGIONSUDVALGETS SVAR

I henhold til udvalgets regler kan dets medlemmer få refunderet rejseudgifter til flybilletter og tilknyttede administrative udgifter mod at forelægge en faktura fra et rejsebureau tillige med den oprindelige flybillet og det oprindelige boarding pass. Regionsudvalgets regler giver medlemmerne lov til at rejse med billetter med fuld fleksibilitet. Udvalget har konstateret, at medlemmerne rent faktisk havde betalt de beløb, som rejsebureauet havde udstedt faktura på, selv om den reelle udgift til de benyttede billetter var lavere. Forskellen mellem de af rejsebureauet fakturerede beløb og den reelle billetudgift skyldes, at rejsebureauet den 9. februar 2007 erklærede, at det garanterede fuld fleksibilitet for billetterne, hvilket bevirkede, at medlemmerne rejste med fuld fleksibilitet til en udgift, der svarede til flyselskabsudgifter for en fuldt fleksibel billet.

For at sikre fuld gennemsigtighed har udvalget gjort yderligere refusioner afhængige af, at en række betingelser overholdes. Det har også anmodet de berørte medlemmer om at ophøre med at rejse i henhold til tidligere indgåede aftaler og at påse, at deres anmodninger om godtgørelser afspejler den faktiske pris, der står anført på den udstedte flybillet.

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 10.24. | Revisionen gav ikke anledning til væsentlige bemærkninger. |
| --- | --- |

10.24.

Revisionen gav ikke anledning til væsentlige bemærkninger.

Konklusion vedrørende revisionen af de specifikke risikoområder

| 10.25. | Under revisionen af de specifikke risikoområder i nogle institutioner påvistes der svagheder i de overvågnings- og kontrolsystemer, der vedrører udbetaling af godtgørelser til medlemmerne af en række af disse institutioner. For så vidt angår Europa-Parlamentet, bør Præsidiet iværksætte passende foranstaltninger, når de nødvendige dokumenter ikke forelægges inden for en rimelig frist (jf. punkt 10.9, 10.11 og 10.12). Med hensyn til proceduren for indkøb efter forhandling bemærkede Retten, at Kommissionen og andre institutioner i mange tilfælde ikke overholdt det generelle princip om, at der skal afholdes udbud (jf. punkt 10.13, 10.14, 10.16, 10.19, 10.20 og 10.21). Især tog Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget stort set ikke hensyn til, at proceduren med forhandling i henhold til finansforordningen kun kan anvendes i begrænset omfang. Det kan give en øget risiko for, at udgifterne ikke er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

10.25.

Under revisionen af de specifikke risikoområder i nogle institutioner påvistes der svagheder i de overvågnings- og kontrolsystemer, der vedrører udbetaling af godtgørelser til medlemmerne af en række af disse institutioner. For så vidt angår Europa-Parlamentet, bør Præsidiet iværksætte passende foranstaltninger, når de nødvendige dokumenter ikke forelægges inden for en rimelig frist (jf. punkt 10.9, 10.11 og 10.12). Med hensyn til proceduren for indkøb efter forhandling bemærkede Retten, at Kommissionen og andre institutioner i mange tilfælde ikke overholdt det generelle princip om, at der skal afholdes udbud (jf. punkt 10.13, 10.14, 10.16, 10.19, 10.20 og 10.21). Især tog Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget stort set ikke hensyn til, at proceduren med forhandling i henhold til finansforordningen kun kan anvendes i begrænset omfang. Det kan give en øget risiko for, at udgifterne ikke er lovlige og formelt rigtige.

| 10.25. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Se svar på punkt 10.12. |
| --- | --- |

10.25.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Se svar på punkt 10.12.

| 10.25. | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at forbedre indkøbsforvaltningen ved bedre markedsanalyse og planlægning Finansforordningen (6) åbner mulighed for procedurer med forhandling i visse tilfælde, herunder bl.a. ved »tvungne« leverandører (jf. punkt 10.16). |
| --- | --- |

10.25.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at forbedre indkøbsforvaltningen ved bedre markedsanalyse og planlægning Finansforordningen (6) åbner mulighed for procedurer med forhandling i visse tilfælde, herunder bl.a. ved »tvungne« leverandører (jf. punkt 10.16).

| 10.25. | DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR
  Se bemærkningerne under 10.19, 10.20 og 10.21. |
| --- | --- |

10.25.

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS SVAR

Se bemærkningerne under 10.19, 10.20 og 10.21.

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

| 10.26. | Særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger. |
| --- | --- |

10.26.

Særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger.

DEN EUROPÆISKE UNIONS AGENTURER

| 10.27. | Agenturer er adskilt fra Kommissionen og har status som juridiske personer. Kommissionen har det som en vigtig opgave at overvåge agenturerne, fordi den er repræsenteret i deres bestyrelser, fordi den har beføjelser til at foreslå eller udnævne deres administrerende direktører, og fordi Kommissionens interne revisor også er agenturernes interne revisor (i overensstemmelse med rammefinansforordningen). Desuden har agenturerne — med undtagelse af de to selvfinansierende agenturer (7) — Kommissionens budget som hovedfinansieringskilde. Kommissionen skal godkende de foranstaltninger, som agenturerne træffer for at gennemføre finansforordningen og tjenestemandsvedtægten. De nedenstående oplysninger og bemærkninger vedrører Kommissionens rolle over for agenturerne. |
| --- | --- |

10.27.

Agenturer er adskilt fra Kommissionen og har status som juridiske personer. Kommissionen har det som en vigtig opgave at overvåge agenturerne, fordi den er repræsenteret i deres bestyrelser, fordi den har beføjelser til at foreslå eller udnævne deres administrerende direktører, og fordi Kommissionens interne revisor også er agenturernes interne revisor (i overensstemmelse med rammefinansforordningen). Desuden har agenturerne — med undtagelse af de to selvfinansierende agenturer (7) — Kommissionens budget som hovedfinansieringskilde. Kommissionen skal godkende de foranstaltninger, som agenturerne træffer for at gennemføre finansforordningen og tjenestemandsvedtægten. De nedenstående oplysninger og bemærkninger vedrører Kommissionens rolle over for agenturerne.

| 10.28. | Retten redegør for den årlige revision af EU's agenturer og andre satellitorganer (8) i særlige årsberetninger. I 2006 reviderede Retten 24 agenturer, fem mere (9) end i 2005. Deres budgetter androg 1 080,5 millioner euro i 2006 mod 928,4 millioner euro i 2005. Antallet af godkendte stillinger for samtlige agenturer steg fra 2 588 i 2005 til 3 212 i 2006, jf.
  tabel 10.3
  . |
| --- | --- |

10.28.

Retten redegør for den årlige revision af EU's agenturer og andre satellitorganer (8) i særlige årsberetninger. I 2006 reviderede Retten 24 agenturer, fem mere (9) end i 2005. Deres budgetter androg 1 080,5 millioner euro i 2006 mod 928,4 millioner euro i 2005. Antallet af godkendte stillinger for samtlige agenturer steg fra 2 588 i 2005 til 3 212 i 2006, jf.
  tabel 10.3
  .

Tabel 10.3 — Den Europæiske Unions agenturer — Vigtigste oplysninger

| Den Europæiske Unions agenturer | Hjemsted | Første år med finansiel uafhængighed | Budget (10)


  (millioner euro) | Godkendte stillinger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Agenturer |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | Thessaloniki | 1977 | 16,8 | 16,6 | 95 | 91 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | Dublin | 1977 | 19,8 | 18,8 | 94 | 94 |
| Det Europæiske Miljøagentur | København | 1994 | 37,1 | 32,1 | 115 | 115 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | Torino | 1994 | 27 | 26,7 | 105 | 104 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | Lissabon | 1995 | 13 | 13 | 77 | 77 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | London | 1994 | 139 | 110,1 | 424 | 379 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | Luxembourg | 1995 | 40,9 | 28,4 | 189 | 181 |
| EF-Sortsmyndigheden | Angers | 1995 | 11,2 | 12,1 | 41 | 38 |
| Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked (Varemærker og Design) | Alicante | 1995 | 211,7 | 218,4 | 675 | 675 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | Bilbao | 1996 | 14,1 | 13,4 | 40 | 40 |
| Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder (11) | Wien | 1998 | 9,4 | 8,2 | 37 | 37 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | Thessaloniki | 2000 | 271 | 276,5 | 108 | 114 |
| Det Europæiske Politiakademi (12) | Bramshill | 2006 | 5 | — | 22 | — |
| Eurojust | Haag | 2002 | 14,7 | 13 | 112 | 87 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | Köln | 2003 | 65,7 | 57,5 | 328 | 200 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | Lissabon | 2003 | 44,6 | 35,3 | 132 | 95 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | Parma | 2003 | 40,2 | 36,7 | 250 | 194 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | Heraklion | 2005 | 6,8 | 6,8 | 44 | 38 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur (12) | Valenciennes | 2006 | 14,4 | — | 95 | — |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | Stockholm | 2005 | 17,1 | 4,8 | 50 | 29 |
| Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser (12) | Warszawa | 2006 | 19,2 | — | 28 | — |
| Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndighed (12) | Brussels (13) | 2006 | 7 | — | 30 | — |
| Forvaltningsorganer |
| Forvaltningsorganet for Intelligent Energi (12) | Bruxelles | 2006 | 5,6 | — | 46 | — |
| Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (12) | Bruxelles | 2006 | 29,2 | — | 75 | — |
| I alt | 1 080,5 | 928,4 | 3 212 | 2 588 |

Den Europæiske Unions agenturer

Hjemsted

Første år med finansiel uafhængighed

Budget (10)

(millioner euro)

Godkendte stillinger

2006

2005

2006

2005

Agenturer

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Thessaloniki

1977

16,8

16,6

95

91

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

Dublin

1977

19,8

18,8

94

94

Det Europæiske Miljøagentur

København

1994

37,1

32,1

115

115

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Torino

1994

27

26,7

105

104

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Lissabon

1995

13

13

77

77

Det Europæiske Lægemiddelagentur

London

1994

139

110,1

424

379

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Luxembourg

1995

40,9

28,4

189

181

EF-Sortsmyndigheden

Angers

1995

11,2

12,1

41

38

Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked (Varemærker og Design)

Alicante

1995

211,7

218,4

675

675

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Bilbao

1996

14,1

13,4

40

40

Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder (11)

Wien

1998

9,4

8,2

37

37

Det Europæiske Genopbygningsagentur

Thessaloniki

2000

271

276,5

108

114

Det Europæiske Politiakademi (12)

Bramshill

2006

5

—

22

—

Eurojust

Haag

2002

14,7

13

112

87

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

Köln

2003

65,7

57,5

328

200

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

Lissabon

2003

44,6

35,3

132

95

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Parma

2003

40,2

36,7

250

194

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

Heraklion

2005

6,8

6,8

44

38

Det Europæiske Jernbaneagentur (12)

Valenciennes

2006

14,4

—

95

—

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Stockholm

2005

17,1

4,8

50

29

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser (12)

Warszawa

2006

19,2

—

28

—

Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndighed (12)

Brussels (13)

2006

7

—

30

—

Forvaltningsorganer

Forvaltningsorganet for Intelligent Energi (12)

Bruxelles

2006

5,6

—

46

—

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (12)

Bruxelles

2006

29,2

—

75

—

I alt

1 080,5

928,4

3 212

2 588

| 10.29. | Kommissionens udbetaling af tilskud fra fællesskabsbudgettet er ikke baseret på tilstrækkeligt dokumenterede overslag over agenturernes likviditetsbehov. Kombineret med store fremførsler betyder det, at agenturerne har betydelige likvide beholdninger (14). Retten anbefaler, at tilskuddene til agenturerne tilpasses efter deres faktiske likviditetsbehov. |
| --- | --- |

10.29.

Kommissionens udbetaling af tilskud fra fællesskabsbudgettet er ikke baseret på tilstrækkeligt dokumenterede overslag over agenturernes likviditetsbehov. Kombineret med store fremførsler betyder det, at agenturerne har betydelige likvide beholdninger (14). Retten anbefaler, at tilskuddene til agenturerne tilpasses efter deres faktiske likviditetsbehov.

| 10.29. | KOMMISSIONENS SVAR
  Agenturerne skal, på vilkår og med intervaller, som aftales med Kommissionen, forelægge denne anmodning om udbetaling af hele eller en del af fællesskabstilskuddet, som skal være støttet på likviditetsoverslag. Den generelle regel er, at Kommissionen foretager udbetalingerne i rater. Ubrugte midler tilbagebetales til Kommissionen. Kommissionens tjenestegrene overvejer at indføre bestemmelser i den relevante retsakt (15), der vil sætte Kommissionen i stand til at tage hensyn til agenturets reelle behov i løbet af et år. Dette skulle sikre strammere planlægning og større gennemsigtighed. |
| --- | --- |

10.29.

KOMMISSIONENS SVAR

Agenturerne skal, på vilkår og med intervaller, som aftales med Kommissionen, forelægge denne anmodning om udbetaling af hele eller en del af fællesskabstilskuddet, som skal være støttet på likviditetsoverslag. Den generelle regel er, at Kommissionen foretager udbetalingerne i rater. Ubrugte midler tilbagebetales til Kommissionen. Kommissionens tjenestegrene overvejer at indføre bestemmelser i den relevante retsakt (15), der vil sætte Kommissionen i stand til at tage hensyn til agenturets reelle behov i løbet af et år. Dette skulle sikre strammere planlægning og større gennemsigtighed.

| 10.30. | Den generelle finansforordning af juni 2002 blev ændret i 2006 (16). Ændringerne vedrører især budgetprincipperne, de interne kontrolsystemer og regnskabsaflæggelsen. De er endnu ikke blevet indarbejdet i agenturernes rammefinansforordning og i deres egne specifikke finansforordninger. |
| --- | --- |

10.30.

Den generelle finansforordning af juni 2002 blev ændret i 2006 (16). Ændringerne vedrører især budgetprincipperne, de interne kontrolsystemer og regnskabsaflæggelsen. De er endnu ikke blevet indarbejdet i agenturernes rammefinansforordning og i deres egne specifikke finansforordninger.

| 10.30. | KOMMISSIONENS SVAR
  Revisionen af de to rammefinansforordninger for agenturerne (17) vil integrere de ændringer, der er vedtaget af Rådet i den almindelige finansforordning, og vil derfor først kunne påbegyndes, når den generelle finansforordning med gennemførelsesbestemmelser er vedtaget. Udkastet til en forordning for reguleringsorganer blev vedtaget af Kommissionen i juli 2007 og er forelagt de andre institutioner til udtalelse (18). |
| --- | --- |

10.30.

KOMMISSIONENS SVAR

Revisionen af de to rammefinansforordninger for agenturerne (17) vil integrere de ændringer, der er vedtaget af Rådet i den almindelige finansforordning, og vil derfor først kunne påbegyndes, når den generelle finansforordning med gennemførelsesbestemmelser er vedtaget. Udkastet til en forordning for reguleringsorganer blev vedtaget af Kommissionen i juli 2007 og er forelagt de andre institutioner til udtalelse (18).

| 10.31. | Det vil tage flere år at indføre det nye system, ABAC, i agenturerne (19). I denne periode må Kommissionen sørge for, at det eksisterende SI2-system vedligeholdes tilstrækkeligt i agenturerne, indtil det nye system er indført. |
| --- | --- |

10.31.

Det vil tage flere år at indføre det nye system, ABAC, i agenturerne (19). I denne periode må Kommissionen sørge for, at det eksisterende SI2-system vedligeholdes tilstrækkeligt i agenturerne, indtil det nye system er indført.

| 10.31. | KOMMISSIONENS SVAR
  S12-systemet bliver gradvist afviklet, men vil blive vedligeholdt indtil den 31. december 2008. Agenturerne kan frit vælge mellem ABAC eller ethvert andet system. Et engageret projektteam, der rapporterer direkte til Kommissionens regnskabsfører, planlægger, analyserer og koordinerer alle de aktiviteter, der ledsager indførelsen af ABAC i et agentur, både med hensyn til tidsplan og ressourcer. |
| --- | --- |

10.31.

KOMMISSIONENS SVAR

S12-systemet bliver gradvist afviklet, men vil blive vedligeholdt indtil den 31. december 2008. Agenturerne kan frit vælge mellem ABAC eller ethvert andet system. Et engageret projektteam, der rapporterer direkte til Kommissionens regnskabsfører, planlægger, analyserer og koordinerer alle de aktiviteter, der ledsager indførelsen af ABAC i et agentur, både med hensyn til tidsplan og ressourcer.

| 10.32. | I 2006 besluttede to agenturer, at de ville dække alle skoleomkostningerne for de ansattes børn uden at anvende bestemmelserne i vedtægtens artikel 3, hvorved de skabte en uberettiget forskel i forhold til Fællesskabets øvrige ansatte. Det viser, at Kommissionen er nødt til at forbedre sit tilsyn med agenturernes gennemførelse af vedtægten. |
| --- | --- |

10.32.

I 2006 besluttede to agenturer, at de ville dække alle skoleomkostningerne for de ansattes børn uden at anvende bestemmelserne i vedtægtens artikel 3, hvorved de skabte en uberettiget forskel i forhold til Fællesskabets øvrige ansatte. Det viser, at Kommissionen er nødt til at forbedre sit tilsyn med agenturernes gennemførelse af vedtægten.

| 10.32. | KOMMISSIONENS SVAR
  Retningslinjerne indeholder to vigtige anbefalinger: i) der bør vedtages regler til gennemførelse af tjenestemandsvedtægten (vedtægten) i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesbestemmelser og med begrænsede ændringer, der skal kunne begrundes med særlige karakteristika for agenturets personale, og ii) der bør fastlægges en mere konsekvent personalepolitik baseret på det enkelte agenturs opgaver og krav. Da forvaltningsorganerne er uafhængige fællesskabsorganer, har de selv ansvaret for at vedtage sådanne regler. Kommissionen kan godkende gennemførelsesbestemmelser, der svarer til Kommissionens regler, eller som fraviger dem, hvis dette kan retfærdiggøres på grund af agenturernes særlige situation (størrelse, personalestruktur, mandat osv.). Kommissionen arbejder nært sammen med agenturerne for at sikre, at Kommissionens gennemførelsesbestemmelser i videst mulig udstrækning bliver anvendt i agenturerne. Kommissionen har også i samarbejde med agenturerne udarbejdet standardgennemførelsesbestemmelser på grundlag af Kommissionens egne gennemførelsesbestemmelser, så personale, der er omfattet af vedtægten, sikres lige behandling efter fælles principper. |
| --- | --- |

10.32.

KOMMISSIONENS SVAR

Retningslinjerne indeholder to vigtige anbefalinger: i) der bør vedtages regler til gennemførelse af tjenestemandsvedtægten (vedtægten) i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesbestemmelser og med begrænsede ændringer, der skal kunne begrundes med særlige karakteristika for agenturets personale, og ii) der bør fastlægges en mere konsekvent personalepolitik baseret på det enkelte agenturs opgaver og krav. Da forvaltningsorganerne er uafhængige fællesskabsorganer, har de selv ansvaret for at vedtage sådanne regler. Kommissionen kan godkende gennemførelsesbestemmelser, der svarer til Kommissionens regler, eller som fraviger dem, hvis dette kan retfærdiggøres på grund af agenturernes særlige situation (størrelse, personalestruktur, mandat osv.). Kommissionen arbejder nært sammen med agenturerne for at sikre, at Kommissionens gennemførelsesbestemmelser i videst mulig udstrækning bliver anvendt i agenturerne. Kommissionen har også i samarbejde med agenturerne udarbejdet standardgennemførelsesbestemmelser på grundlag af Kommissionens egne gennemførelsesbestemmelser, så personale, der er omfattet af vedtægten, sikres lige behandling efter fælles principper.

For så vidt angår skoleomkostninger for agenturpersonalets børn har Kommissionen foreslået to løsninger i sine retningslinjer: i) i samarbejde med europaskolesystemet at oprette europæiske afdelinger i lokale nationale eller internationale skoler (europæisk uddannelse) eller ii) at indgå tjenesteydelsesaftaler mellem agenturet og omkringliggende internationale skoler.

Hvad angår europæisk uddannelse har de nationale myndigheder allerede nu mulighed for at udvælge og finansiere lokale skoler, så de bliver »akkrediteret« til at give europæisk uddannelse i henhold til en harmoniseret uddannelsesplan baseret på modersmålsuddannelse. I fremtiden og i forbindelse med reformen af europaskolesystemet vil denne mulighed blive udvidet og konsolideret yderligere. Medlemsstaterne vil bære de samlede udgifter til denne type skoleuddannelse, og Kommissionen er som led i reformen ved finde frem til, hvordan der kan ydes EU-tilskud proportionalt med antallet af agenturpersonalets børn, der deltager i denne form for uddannelse.

I tilfælde af tjenesteydelsesaftaler vil agenturet betale skolepenge direkte til den pågældende skole. Skolen vil da blive betragtet som en skole, hvor der skal ikke betales skolepenge, og det berørte personale vil ikke modtage uddannelsestillæg i henhold til artikel 3 i bilag VII i tjenestemandsvedtægten.

I fuld overensstemmelse med denne holdning har Kommissionen gentagne gange gjort de pågældende to agenturer opmærksom på, at deres metode ikke er omfattet af retningslinjerne og heller ikke er i overensstemmelse med vedtægten. Dette skete senest i Kommissionens kommentarer til de flerårige personalepolitikplaner for agenturerne, som blev forelagt budgetmyndigheden i forbindelse med budgetproceduren for 2008.

EUROPASKOLERNE

| 10.33. | Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) forelægges for Det Øverste Råd og for skolernes rektorer. Skolernes budget for 2006 var på 231,1millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret med et tilskud fra Kommissionen (127,1 millioner euro) og med bidrag fra medlemsstaterne (50,7 millioner euro) (20). De vigtigste oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 10.4
  . |
| --- | --- |

10.33.

Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) forelægges for Det Øverste Råd og for skolernes rektorer. Skolernes budget for 2006 var på 231,1millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret med et tilskud fra Kommissionen (127,1 millioner euro) og med bidrag fra medlemsstaterne (50,7 millioner euro) (20). De vigtigste oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 10.4
  .

Tabel 10.4 — Europaskolerne — Vigtigste oplysninger

| Europaskole | Land | Budget (21)
   (22)


  (millioner euro) | Tilskud fra Kommissionen (23)


  (millioner euro) | Antal elever (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| Generalsekretariatet | Belgien | 8,8 | 8,5 | 7,5 | 6,6 | — | — |
| Luxembourg I | Luxembourg | 34,1 | 33,3 | 21,5 | 19,4 | 3 285 | 3 190 |
| Luxembourg II | Luxembourg | 6,9 | 6,6 | 3,7 | 3,7 | 922 | 891 |
| Bruxelles I Uccle | Belgien | 27,8 | 27,1 | 19,0 | 16,0 | 2 954 | 2 617 |
| Bruxelles II (Woluwé) | Belgien | 27,6 | 27,3 | 18,0 | 17,1 | 2 919 | 3 014 |
| Bruxelles III (Ixelles) | Belgien | 25,8 | 25,6 | 17,0 | 16,9 | 2 646 | 2 781 |
| Mol | Belgien | 10,9 | 10,7 | 6,1 | 6,0 | 654 | 622 |
| Varese | Italien | 16,5 | 16,4 | 8,4 | 8,4 | 1 317 | 1 318 |
| Karlsruhe | Tyskland | 11,7 | 11,8 | 3,4 | 4,3 | 964 | 1 044 |
| München | Tyskland | 18,5 | 18,7 | 1,0 | 0,9 | 1 599 | 1 557 |
| Frankfurt | Tyskland | 10,7 | 9,4 | 4,7 | 3,5 | 937 | 876 |
| Alicante | Spanien | 11,1 | 10,4 | 6,0 | 3,2 | 990 | 987 |
| Bergen | Nederlandene | 10,0 | 10,8 | 5,4 | 5,0 | 563 | 626 |
| Culham | Det Forenede Kongerige | 10,8 | 11,2 | 5,4 | 5,4 | 832 | 856 |
| I alt | 231,1 | 227,8 | 127,1 | 116,4 | 20 582 | 20 379 |
| NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen. |

Europaskole

Land

Budget (21)
   (22)

(millioner euro)

Tilskud fra Kommissionen (23)

(millioner euro)

Antal elever (24)

2006

2005

2006

2005

2006

2005

Generalsekretariatet

Belgien

8,8

8,5

7,5

6,6

—

—

Luxembourg I

Luxembourg

34,1

33,3

21,5

19,4

3 285

3 190

Luxembourg II

Luxembourg

6,9

6,6

3,7

3,7

922

891

Bruxelles I Uccle

Belgien

27,8

27,1

19,0

16,0

2 954

2 617

Bruxelles II (Woluwé)

Belgien

27,6

27,3

18,0

17,1

2 919

3 014

Bruxelles III (Ixelles)

Belgien

25,8

25,6

17,0

16,9

2 646

2 781

Mol

Belgien

10,9

10,7

6,1

6,0

654

622

Varese

Italien

16,5

16,4

8,4

8,4

1 317

1 318

Karlsruhe

Tyskland

11,7

11,8

3,4

4,3

964

1 044

München

Tyskland

18,5

18,7

1,0

0,9

1 599

1 557

Frankfurt

Tyskland

10,7

9,4

4,7

3,5

937

876

Alicante

Spanien

11,1

10,4

6,0

3,2

990

987

Bergen

Nederlandene

10,0

10,8

5,4

5,0

563

626

Culham

Det Forenede Kongerige

10,8

11,2

5,4

5,4

832

856

I alt

231,1

227,8

127,1

116,4

20 582

20 379

NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

| 10.34. | Retten konstaterede ingen væsentlige fejl, der kan rejse tvivl om de undersøgte regnskabers rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

10.34.

Retten konstaterede ingen væsentlige fejl, der kan rejse tvivl om de undersøgte regnskabers rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

---

(1)  Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (jf. finansforordningens artikel 1).

(2)  P6_TA-PROV(2007)0133 — Europa-Parlamentets afgørelse af 24. april 2007 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005, Sektion I — Europa-Parlamentet (C6-0465/2006-2006/2071(DEC)).

(3)  Særberetning nr. 10/98, punkt 1.37, og især punkt 9.22 i årsberetningen for regnskabsåret 2002, hvor Retten allerede bemærkede, at eftersom de nye regler, som blev udstedt i april 2000, ikke blev fulgt til punkt og prikke, var der stadig risiko for, at godtgørelserne ikke blev anvendt til de oprindeligt tiltænkte formål. Senest har Retten berørt emnet i årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 10.10.

(4)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1).

(5)  Følgende afdelinger i Kommissionen står for hovedparten af administrationsudgifterne: Generaldirektoratet (GD) for Personale og Administration (ADMIN), GD for Oversættelse (DGT), GD for Tolkning (SCIC), GD for Kommunikation (COMM), GD for Eksterne Forbindelser (RELEX), Infrastruktur- og logistikkontoret — Luxembourg (OIL), Infrastruktur- og logistikkontoret — Bruxelles (OIB), Forvaltnings- og lønudbetalingskontoret (PMO), Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) og Publikationskontoret (OPOCE).

(6)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1.)

(7)  Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) og EF-Sortsmyndigheden.

(8)  Herefter: »agenturerne«.

(9)  Følgende agenturer opnåede finansiel autonomi i 2006: Det Europæiske Politiakademi, Det Europæiske Jernbaneagentur, Forvaltningsorganet for Intelligent Energi, Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur.

(10)  Betalingsbevillinger.

(11)  Tidligere Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad.

(12)  Agenturet fik finansiel uafhængighed i 2006.

(13)  Midlertidigt hjemsted.

(14)  Agenturernes samlede likvide beholdning ved udgangen af 2006 (undtagen Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design), EF-Sortsmyndigheden og Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer samt Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndighed): 213 millioner euro, hvilket skal sammenholdes med 810 millioner euro i bevillinger.

(15)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1).

(16)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

(17)  Reguleringsorganer og forvaltningsorganer.

(18)  Revisionen af rammefinansforordningen for forvaltningsorganer blev vedtaget i maj 2007 og er allerede forelagt institutionerne.

(19)  Ved udgangen af 2006 var der 14 agenturer, der endnu ikke havde indført ABAC. Kommissionens plan er at indføre ABAC i højst fire agenturer om året.

(20)  Kilde: Generel indledning til Europaskolernes budget for 2007.

(21)  De samlede indtægter og udgifter på hver Europaskoles budget og på generalsekretariatets budget inklusive samtlige ændringer til de oprindeligt vedtagne budgetter.

(22)  Kilde: Europaskolerne, det endelige regnskab for 2006.

(23)  Kilde: Europaskolerne, det endelige regnskab for 2006.

(24)  Kilde: Generalsekretærens 2006-årsberetning til Europaskolernes Øverste Råd.

NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

KAPITEL 11

Finansielle instrumenter og bankaktiviteter

INDHOLD

| 11.1-11.2 | Indledning |
| --- | --- |

11.1-11.2

| 11.3-11.18 | Bankforanstaltningerne i Middelhavsområdet |
| --- | --- |

11.3-11.18

| 11.3-11.5 | Baggrund |
| --- | --- |

11.3-11.5

| 11.6-11.13 | Bemærkninger om Kommissionens og EIB's forvaltning af de enkelte foranstaltninger |
| --- | --- |

11.6-11.13

| 11.6-11.11 | Risikokapitaltransaktioner |
| --- | --- |

11.6-11.11

| 11.12 | Rentegodtgørelser |
| --- | --- |

11.12

| 11.13 | FEMIP-støttefonden for teknisk bistand |
| --- | --- |

11.13

| 11.14 | Forpligtelse til at rapportere til budgetmyndigheden |
| --- | --- |

11.14

| 11.15 | Klassificering af bankkonti i Fællesskabernes regnskab |
| --- | --- |

11.15

| 11.16-11.18 | Konklusioner og anbefalinger |
| --- | --- |

11.16-11.18

| 11.19-11.20 | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande |
| --- | --- |

11.19-11.20

| 11.21-11.22 | EKSF under afvikling |
| --- | --- |

11.21-11.22

| 11.23 | Opfølgning af tidligere bemærkninger |
| --- | --- |

11.23

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 11.1. | Fællesskabernes finansielle instrumenter på området bankaktiviteter anvendes både i medlemsstaterne og — i større udstrækning — uden for Unionen inden for rammerne af foranstaltningerne udadtil. Hovedformålet med instrumenterne er — ved hjælp af foranstaltninger, der skal give nemmere adgang til finansiering — at fremme den økonomiske udvikling, forbedre infrastrukturen og skabe beskæftigelse, navnlig i små og mellemstore virksomheder (SMV). Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling deltager i lignende aktioner. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

11.1.

Fællesskabernes finansielle instrumenter på området bankaktiviteter anvendes både i medlemsstaterne og — i større udstrækning — uden for Unionen inden for rammerne af foranstaltningerne udadtil. Hovedformålet med instrumenterne er — ved hjælp af foranstaltninger, der skal give nemmere adgang til finansiering — at fremme den økonomiske udvikling, forbedre infrastrukturen og skabe beskæftigelse, navnlig i små og mellemstore virksomheder (SMV). Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling deltager i lignende aktioner.

| 11.2. | Retten reviderede bankforanstaltningerne i Middelhavsområdet, forvaltningen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande og aktiviteterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling. |
| --- | --- |

11.2.

Retten reviderede bankforanstaltningerne i Middelhavsområdet, forvaltningen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande og aktiviteterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling.

BANKFORANSTALTNINGERNE I MIDDELHAVSOMRÅDET

Baggrund

| 11.3. | Samarbejdet mellem EU og tredjelande i Middelhavsområdet begyndte for omkring 30 år siden og er blevet udviklet gradvist i årenes løb (1). »Euro-Middelhavs-partnerskabet« (2) blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 (Meda I). En ny ændret forordning (3) (Meda II) trådte i kraft i december 2000 (4). Siden oktober 2002 har Den Europæiske Investeringsbank (EIB) samlet sine aktioner i Middelhavsområdet under »Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab« (FEMIP). |
| --- | --- |

11.3.

Samarbejdet mellem EU og tredjelande i Middelhavsområdet begyndte for omkring 30 år siden og er blevet udviklet gradvist i årenes løb (1). »Euro-Middelhavs-partnerskabet« (2) blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 (Meda I). En ny ændret forordning (3) (Meda II) trådte i kraft i december 2000 (4). Siden oktober 2002 har Den Europæiske Investeringsbank (EIB) samlet sine aktioner i Middelhavsområdet under »Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab« (FEMIP).

| 11.4. | Bankforanstaltninger under Meda-forordningen finansieres over EU-budgettet og forvaltes af EIB. Det drejer sig om risikokapitaltransaktioner, rentegodtgørelser i forbindelse med visse EIB-lån (5) og finansiering af teknisk bistand gennem en FEMIP-støttefond (6). |
| --- | --- |

11.4.

Bankforanstaltninger under Meda-forordningen finansieres over EU-budgettet og forvaltes af EIB. Det drejer sig om risikokapitaltransaktioner, rentegodtgørelser i forbindelse med visse EIB-lån (5) og finansiering af teknisk bistand gennem en FEMIP-støttefond (6).

| 11.5. | Formålet med Rettens revision var at vurdere, om bankforanstaltningerne på dette område var blevet gennemført og overvåget, og om der var aflagt regnskab for dem i overensstemmelse med de relevante forordninger og procedurer både i Kommissionen og i EIB. Revisionen dækkede transaktioner finansieret inden for rammerne af Meda-forordningen og andre igangværende transaktioner finansieret i medfør af tidligere retsgrundlag, hvor der var udestående udbetalinger eller store beløb på spil. Revisionsresultaterne bygger på dokumentkontrol af 90 transaktioner — en stikprøve på 30 transaktioner for hver af de tre former for bankforanstaltninger — samt en evaluering af overvågnings- og kontrolsystemet. De vigtigste finansielle data findes i
  tabel 11.1
  . |
| --- | --- |

11.5.

Formålet med Rettens revision var at vurdere, om bankforanstaltningerne på dette område var blevet gennemført og overvåget, og om der var aflagt regnskab for dem i overensstemmelse med de relevante forordninger og procedurer både i Kommissionen og i EIB. Revisionen dækkede transaktioner finansieret inden for rammerne af Meda-forordningen og andre igangværende transaktioner finansieret i medfør af tidligere retsgrundlag, hvor der var udestående udbetalinger eller store beløb på spil. Revisionsresultaterne bygger på dokumentkontrol af 90 transaktioner — en stikprøve på 30 transaktioner for hver af de tre former for bankforanstaltninger — samt en evaluering af overvågnings- og kontrolsystemet. De vigtigste finansielle data findes i
  tabel 11.1
  .

Tabel 11.1 — De vigtigste finansielle data

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| Risikokapitaltransaktioner |
| nettoværdi af alle igangværende transaktioner | 223,9 | 210,8 |
| Lån med rentegodtgørelse |
| Lånebeløb (hele Middelhavsområdet) | 3 348,2 | 3 513,2 |
| Rentegodtgørelser (hele Middelhavsområdet) | foreligger ikke (7) | 479,5 |
| Teknisk bistand — FEMIP-støttefonden |
| Budgetbevillinger (alle) | 105,0 | 105,0 |
| Udbetalinger til forvaltningskonti | 40,5 | 50,0 |
| Kilde: Den Europæiske Investeringsbank. |

(millioner euro)

31.12.2005

31.12.2006

Risikokapitaltransaktioner

nettoværdi af alle igangværende transaktioner

223,9

210,8

Lån med rentegodtgørelse

Lånebeløb (hele Middelhavsområdet)

3 348,2

3 513,2

Rentegodtgørelser (hele Middelhavsområdet)

foreligger ikke (7)

479,5

Teknisk bistand — FEMIP-støttefonden

Budgetbevillinger (alle)

105,0

105,0

Udbetalinger til forvaltningskonti

40,5

50,0

Kilde: Den Europæiske Investeringsbank.

Bemærkninger om Kommissionens og EIB's forvaltning af de enkelte foranstaltninger

Risikokapitaltransaktioner

| 11.6. | De vigtigste risikokapitaltransaktioner er individuelle lån og globallån, der tilbagebetales på bestemte betingelser, samt deltagelse i investeringsfonde. På grund af lånenes art, og da der ikke er faste tilbagebetalingsbetingelser eller en nærmere angivet rentesats, kan de betragtes som tilførsler af kvasi-egenkapital. |
| --- | --- |

11.6.

De vigtigste risikokapitaltransaktioner er individuelle lån og globallån, der tilbagebetales på bestemte betingelser, samt deltagelse i investeringsfonde. På grund af lånenes art, og da der ikke er faste tilbagebetalingsbetingelser eller en nærmere angivet rentesats, kan de betragtes som tilførsler af kvasi-egenkapital.

| 11.6. | Kommissionen har opført disse aktiver under investeringer, »som kan sælges«, i det endelige regnskab for 2006. |
| --- | --- |

11.6.

Kommissionen har opført disse aktiver under investeringer, »som kan sælges«, i det endelige regnskab for 2006.

Tilvejebringelse af risikovillig kapital gennem betingede lån

| 11.7. | De individuelle lån, der blev bevilget inden for rammerne af tre af de ni reviderede globallån, og som beløb sig til 16,8 millioner euro i alt, overskred det samlede loft på 15 millioner euro, som EIB havde fastsat og Kommissionen godkendt for disse lån. |
| --- | --- |

11.7.

De individuelle lån, der blev bevilget inden for rammerne af tre af de ni reviderede globallån, og som beløb sig til 16,8 millioner euro i alt, overskred det samlede loft på 15 millioner euro, som EIB havde fastsat og Kommissionen godkendt for disse lån.

| 11.7. | Da det kom til stykket, blev hele det afsatte beløb ikke udbetalt. |
| --- | --- |

11.7.

Da det kom til stykket, blev hele det afsatte beløb ikke udbetalt.

Tilvejebringelse af risikovillig kapital gennem investeringsfonde

| 11.8. | Det fremgik af Rettens revision, at de investeringsfonde, der var med i porteføljen af risikokapitaltransaktioner, ikke var helt i overensstemmelse med Meda-forordningen: |
| --- | --- |

11.8.

Det fremgik af Rettens revision, at de investeringsfonde, der var med i porteføljen af risikokapitaltransaktioner, ikke var helt i overensstemmelse med Meda-forordningen:

| 11.8. | |
| --- | --- |

11.8.

| — | I porteføljen var der medtaget syv investeringsfonde med hjemsted uden for EU (på Jersey, Guernsey, Isle of Man og De Britiske Jomfruøer). Der er i alt indgået forpligtelser for 36,2 millioner euro til disse fonde. |
| --- | --- |

—

I porteføljen var der medtaget syv investeringsfonde med hjemsted uden for EU (på Jersey, Guernsey, Isle of Man og De Britiske Jomfruøer). Der er i alt indgået forpligtelser for 36,2 millioner euro til disse fonde.

| — | Efter særlig anmodning fra EIB i 2003 bekræftede Kommissionen, at investeringsfondene skulle have hjemsted enten inden for Den Europæiske Union eller i et af partnerlandene i Middelhavsområdet. |
| --- | --- |

—

Efter særlig anmodning fra EIB i 2003 bekræftede Kommissionen, at investeringsfondene skulle have hjemsted enten inden for Den Europæiske Union eller i et af partnerlandene i Middelhavsområdet.

| — | Investeringsfondene foretog investeringer uden for listen over støtteberettigede partnerterritorier og -lande (De Forenede Arabiske Emirater og Isle of Man). Det skyldtes navnlig, at fondenes investeringsregler ikke indeholdt de nødvendige investeringsbegrænsninger. |
| --- | --- |

—

Investeringsfondene foretog investeringer uden for listen over støtteberettigede partnerterritorier og -lande (De Forenede Arabiske Emirater og Isle of Man). Det skyldtes navnlig, at fondenes investeringsregler ikke indeholdt de nødvendige investeringsbegrænsninger.

| — | Kommissionen modtager ikke udtømmende lister over de investeringer, der foretages gennem investeringsfonde. Fremover vil Kommissionen sikre, at der rådes bod på denne mangel gennem passende indberetningskrav. |
| --- | --- |

—

Kommissionen modtager ikke udtømmende lister over de investeringer, der foretages gennem investeringsfonde. Fremover vil Kommissionen sikre, at der rådes bod på denne mangel gennem passende indberetningskrav.

| 11.9. | Der var ingen procedure for kontrol af krydsinvesteringer mellem fondene. Det var derfor vanskeligt at kontrollere, at de generelle lofter ikke var blevet overskredet. |
| --- | --- |

11.9.

Der var ingen procedure for kontrol af krydsinvesteringer mellem fondene. Det var derfor vanskeligt at kontrollere, at de generelle lofter ikke var blevet overskredet.

| 11.9. | Kommissionen er for nærværende i stand til at overvåge sine investeringer og ville gribe ind, hvis den mente, at krydsinvesteringer mellem forskellige fonde blev et problem. |
| --- | --- |

11.9.

Kommissionen er for nærværende i stand til at overvåge sine investeringer og ville gribe ind, hvis den mente, at krydsinvesteringer mellem forskellige fonde blev et problem.

Risikokapitaltransaktioner: svagheder ved overvågningen, regnskabsførelsen og værdiansættelsen

| 11.10. | Overvågningen af risikokapitaltransaktionerne har hidtil ikke været tilstrækkelig. Der blev ikke konsekvent fulgt op på mellemleddenes rapporteringsforpligtelser, f.eks. deres forpligtelse til at fremsende regnskab, sublånekontrakter og dokumentation for udbetalinger. Det medførte, at beløb blev inddrevet for sent, og at der var usikkerhed om værdiansættelsen af risikokapitaltransaktioner. Efter en intern omstrukturering af den relevante afdeling i EIB i 2005 er den finansielle overvågning blevet forbedret, men der er stadig visse mangler vedrørende tidligere transaktioner, som der skal rettes op på. |
| --- | --- |

11.10.

Overvågningen af risikokapitaltransaktionerne har hidtil ikke været tilstrækkelig. Der blev ikke konsekvent fulgt op på mellemleddenes rapporteringsforpligtelser, f.eks. deres forpligtelse til at fremsende regnskab, sublånekontrakter og dokumentation for udbetalinger. Det medførte, at beløb blev inddrevet for sent, og at der var usikkerhed om værdiansættelsen af risikokapitaltransaktioner. Efter en intern omstrukturering af den relevante afdeling i EIB i 2005 er den finansielle overvågning blevet forbedret, men der er stadig visse mangler vedrørende tidligere transaktioner, som der skal rettes op på.

| 11.11. | I De Europæiske Fællesskabers foreløbige konsoliderede regnskab klassificeredes risikokapitaltransaktioner under »lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF under afvikling«. Risikokapitaltransaktioner er tilførsler af kvasi-egenkapital (jf. punkt 11.6) og burde derfor i overensstemmelse med Kommissionens regnskabsregel nr. 11 (Finansielle aktiver og passiver) klassificeres under »AFS-investeringer« (investments available for sale — disponible for salg) og registreres til dagsværdi. De står imidlertid i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt. Hensættelserne til værdiforringelse bygger på de foreløbige eller endelige nedskrivninger. En sådan værdiansættelsesmetode er acceptabel under disse forhold, men den anvendes ikke konsekvent. Retten konstaterede nogle tilfælde, hvor foreløbige skøn over nedskrivninger, som EIB havde adgang til, ikke var blevet meddelt til Kommissionen. Det er derfor nødvendigt at ajourføre aftalen mellem Kommissionen og EIB, således at Kommissionen kan modtage alle relevante oplysninger i så god tid, at den kan tage dem i betragtning under anvendelsen af sine regnskabsregler. Kommissionen bør endvidere mere aktivt overvåge anvendelsen af aftalen i stedet for — som den gør nu — at forlade sig fuldt ud på de oplysninger, den modtager fra EIB. |
| --- | --- |

11.11.

I De Europæiske Fællesskabers foreløbige konsoliderede regnskab klassificeredes risikokapitaltransaktioner under »lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF under afvikling«. Risikokapitaltransaktioner er tilførsler af kvasi-egenkapital (jf. punkt 11.6) og burde derfor i overensstemmelse med Kommissionens regnskabsregel nr. 11 (Finansielle aktiver og passiver) klassificeres under »AFS-investeringer« (investments available for sale — disponible for salg) og registreres til dagsværdi. De står imidlertid i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt. Hensættelserne til værdiforringelse bygger på de foreløbige eller endelige nedskrivninger. En sådan værdiansættelsesmetode er acceptabel under disse forhold, men den anvendes ikke konsekvent. Retten konstaterede nogle tilfælde, hvor foreløbige skøn over nedskrivninger, som EIB havde adgang til, ikke var blevet meddelt til Kommissionen. Det er derfor nødvendigt at ajourføre aftalen mellem Kommissionen og EIB, således at Kommissionen kan modtage alle relevante oplysninger i så god tid, at den kan tage dem i betragtning under anvendelsen af sine regnskabsregler. Kommissionen bør endvidere mere aktivt overvåge anvendelsen af aftalen i stedet for — som den gør nu — at forlade sig fuldt ud på de oplysninger, den modtager fra EIB.

| 11.11. | Kommissionen har foretaget den nødvendige omklassificering af disse aktiver under investeringer, »som kan sælges«, i det endelige regnskab for 2006. Indberetnings- og revisionsstandarderne har ændret sig meget i løbet af Meda-mandaterne. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Kommissionen har fulgt udviklingen og vurderer for øjeblikket sammen situationen med henblik på at finde den mest omkostningseffektive løsning under hensyntagen til bl.a. de oplysninger, der foreligger i forlængelse af de kontrakter, der blev undertegnet med endelige støttemodtagere for mange år siden (som derfor ikke er omfattet af de nuværende indberetningsstandarder). Der vil desuden blive fastsat nye krav til, hvad de årlige aktivitetsrapporter skal indeholde, så Kommissionen bliver i stand til mere indgående at overvåge, om det relevante retsgrundlag og mandatet følges. |
| --- | --- |

11.11.

Kommissionen har foretaget den nødvendige omklassificering af disse aktiver under investeringer, »som kan sælges«, i det endelige regnskab for 2006. Indberetnings- og revisionsstandarderne har ændret sig meget i løbet af Meda-mandaterne. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Kommissionen har fulgt udviklingen og vurderer for øjeblikket sammen situationen med henblik på at finde den mest omkostningseffektive løsning under hensyntagen til bl.a. de oplysninger, der foreligger i forlængelse af de kontrakter, der blev undertegnet med endelige støttemodtagere for mange år siden (som derfor ikke er omfattet af de nuværende indberetningsstandarder). Der vil desuden blive fastsat nye krav til, hvad de årlige aktivitetsrapporter skal indeholde, så Kommissionen bliver i stand til mere indgående at overvåge, om det relevante retsgrundlag og mandatet følges.

Rentegodtgørelser

| 11.12. | Der udbetales rentegodtgørelser over fællesskabsbudgettet for visse EIB-lån på miljøområdet. Overordnet blev de dermed forbundne transaktioner forvaltet tilfredsstillende, men der blev konstateret en række svagheder, herunder særlig: I nogle låneaftaler, der var blevet indgået for nylig, og som tilsammen beløb sig til 135 millioner euro og var omfattet af rentegodtgørelser på 26,8 millioner euro, var det tilladt at betale i andre valutaer end euro, hvilket er i strid med artikel 6 i Meda II-forordningen. Endvidere var et projekt, hvortil der var ydet rentegodtgørelser på 8,5 millioner euro, blevet afsluttet, selv om modtageren ikke havde afleveret den påkrævede rapport, der bekræftede projektets vellykkede gennemførelse. |
| --- | --- |

11.12.

Der udbetales rentegodtgørelser over fællesskabsbudgettet for visse EIB-lån på miljøområdet. Overordnet blev de dermed forbundne transaktioner forvaltet tilfredsstillende, men der blev konstateret en række svagheder, herunder særlig: I nogle låneaftaler, der var blevet indgået for nylig, og som tilsammen beløb sig til 135 millioner euro og var omfattet af rentegodtgørelser på 26,8 millioner euro, var det tilladt at betale i andre valutaer end euro, hvilket er i strid med artikel 6 i Meda II-forordningen. Endvidere var et projekt, hvortil der var ydet rentegodtgørelser på 8,5 millioner euro, blevet afsluttet, selv om modtageren ikke havde afleveret den påkrævede rapport, der bekræftede projektets vellykkede gennemførelse.

| 11.12. | Under Meda II er der kun i et projekt blevet foretaget en udbetaling i en anden valuta. Med henblik på de efterfølgende udbetalinger i forbindelse med dette lån gjorde EIB låntageren opmærksom på, at udbetalingerne ikke kunne finde sted i andre valutaer end euro. Banken er ved at udarbejde en ændring til finansieringskontrakterne, så de opfylder kravet om, at den anvendte valuta skal være euro. |
| --- | --- |

11.12.

Under Meda II er der kun i et projekt blevet foretaget en udbetaling i en anden valuta. Med henblik på de efterfølgende udbetalinger i forbindelse med dette lån gjorde EIB låntageren opmærksom på, at udbetalingerne ikke kunne finde sted i andre valutaer end euro. Banken er ved at udarbejde en ændring til finansieringskontrakterne, så de opfylder kravet om, at den anvendte valuta skal være euro.

FEMIP-støttefonden for teknisk bistand

| 11.13. | Projekter vedrørende teknisk bistand skal støtte modtagerne i de forskellige stadier af projektcyklussen, dvs. projektidentifikation, -forberedelse og -gennemførelse. Generelt forvaltes projekterne vedrørende teknisk bistand godt nok. Retten undersøgte 30 transaktioner og konstaterede problemer med støtteberettigelsen i tre tilfælde, selv om der ikke gives mulighed for afvigelser i rammeaftalen: |
| --- | --- |

11.13.

Projekter vedrørende teknisk bistand skal støtte modtagerne i de forskellige stadier af projektcyklussen, dvs. projektidentifikation, -forberedelse og -gennemførelse. Generelt forvaltes projekterne vedrørende teknisk bistand godt nok. Retten undersøgte 30 transaktioner og konstaterede problemer med støtteberettigelsen i tre tilfælde, selv om der ikke gives mulighed for afvigelser i rammeaftalen:

| a) | I forbindelse med to af de undersøgte projekter var der finansieret miljøkonsekvensundersøgelser for i alt 1,15 millioner euro, som burde have været finansieret af initiativtagerne. |
| --- | --- |

a)

I forbindelse med to af de undersøgte projekter var der finansieret miljøkonsekvensundersøgelser for i alt 1,15 millioner euro, som burde have været finansieret af initiativtagerne.

| b) | Støttefonden finansierede også en ekstern midtvejsevaluering af teknisk bistand, der kostede 0,2 millioner euro, selv om en sådan evaluering ikke er blandt de støtteberettigede projekter vedrørende teknisk bistand, der defineres i rammeaftalen. |
| --- | --- |

b)

Støttefonden finansierede også en ekstern midtvejsevaluering af teknisk bistand, der kostede 0,2 millioner euro, selv om en sådan evaluering ikke er blandt de støtteberettigede projekter vedrørende teknisk bistand, der defineres i rammeaftalen.

| 11.13. | EU-direktiverne om miljøkonsekvensundersøgelser er krævende, især med hensyn til den offentlige høringsproces. Miljøkonsekvensundersøgelsen er en integreret del af EIB's projektinvesteringscyklus. Miljøkonsekvensundersøgelser, som finansieres og gennemføres lokalt, opfylder ofte ikke kravene i EU-direktiverne. Herudover kritiseres EIB undertiden af ikke-statslige organisationer for ikke at være tilstrækkeligt striks med overholdelsen af disse krav. Med hensyn til EIB-investeringen på 0,2 mio. EUR blev udbetalingen af lånet gjort betinget af, at der gennemførtes en miljøkonsekvensundersøgelse. |
| --- | --- |

11.13.

EU-direktiverne om miljøkonsekvensundersøgelser er krævende, især med hensyn til den offentlige høringsproces. Miljøkonsekvensundersøgelsen er en integreret del af EIB's projektinvesteringscyklus. Miljøkonsekvensundersøgelser, som finansieres og gennemføres lokalt, opfylder ofte ikke kravene i EU-direktiverne. Herudover kritiseres EIB undertiden af ikke-statslige organisationer for ikke at være tilstrækkeligt striks med overholdelsen af disse krav. Med hensyn til EIB-investeringen på 0,2 mio. EUR blev udbetalingen af lånet gjort betinget af, at der gennemførtes en miljøkonsekvensundersøgelse.

Kommissionen indvilgede i at finansiere midtvejsevalueringen fra FEMIP-støttefonden (Euro-Middelhavsfaciliteten for investeringer og partnerskab), efter at den havde undersøgt, om støttekriterierne var opfyldt. Midtvejsevalueringen er til støtte for EIB's investeringer, idet den er med til at forbedre de tekniske bistandsforanstaltninger. Både Kommissionen og EIB mente derfor, at det var på sin plads at finansiere midtvejsevalueringen fra FEMIP-støttefonden.

Forpligtelse til at rapportere til budgetmyndigheden

| 11.14. | Siden Meda-programmet startede i 1996, har Kommissionen skullet forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport om de foranstaltninger, der er blevet finansieret i årets løb (artikel 15 i Meda-forordningen). Kommissionen har offentliggjort en generel årsberetning om udviklingssamarbejdet, men denne beretning giver på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger om fremskridt opnået ved hjælp af de finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

11.14.

Siden Meda-programmet startede i 1996, har Kommissionen skullet forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport om de foranstaltninger, der er blevet finansieret i årets løb (artikel 15 i Meda-forordningen). Kommissionen har offentliggjort en generel årsberetning om udviklingssamarbejdet, men denne beretning giver på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger om fremskridt opnået ved hjælp af de finansielle instrumenter.

| 11.14. | Kommissionen vil overveje, hvordan den kan give budgetmyndigheden mere deltaljerede oplysninger. |
| --- | --- |

11.14.

Kommissionen vil overveje, hvordan den kan give budgetmyndigheden mere deltaljerede oplysninger.

Klassificering af bankkonti i Fællesskabernes regnskab

| 11.15. | Budgetmidlerne overføres til specifikke rentebærende bankkonti (8) i EIB, som står i Kommissionens navn. Beløbene på disse konti registreredes som forskudsudbetalinger i Fællesskabernes foreløbige konsoliderede årsregnskab. Denne klassificering var anderledes end den, der anvendtes til regnskabsføring af lignende programmer, som Kommissionen havde givet andre finansielle institutioner bemyndigelse til at gennemføre. I disse tilfælde klassificeredes de pågældende bankkonti nemlig under »kontanter og likvide midler«. |
| --- | --- |

11.15.

Budgetmidlerne overføres til specifikke rentebærende bankkonti (8) i EIB, som står i Kommissionens navn. Beløbene på disse konti registreredes som forskudsudbetalinger i Fællesskabernes foreløbige konsoliderede årsregnskab. Denne klassificering var anderledes end den, der anvendtes til regnskabsføring af lignende programmer, som Kommissionen havde givet andre finansielle institutioner bemyndigelse til at gennemføre. I disse tilfælde klassificeredes de pågældende bankkonti nemlig under »kontanter og likvide midler«.

| 11.15. | Hvad angår det endelige regnskab for 2006, er der sket en omklassificering som anvist af Retten. |
| --- | --- |

11.15.

Hvad angår det endelige regnskab for 2006, er der sket en omklassificering som anvist af Retten.

Konklusioner og anbefalinger

| 11.16. | Forvaltningen af bankforanstaltninger under Meda-forordningen var generelt tilfredsstillende, for så vidt angår teknisk bistand og lån med rentegodtgørelse. For så vidt angår risikokapitaltransaktioner, konstaterede Retten til gengæld svagheder i gennemførelsen og overvågningen af procedurerne og ved EIB's fremsendelse af alle relevante data til Kommissionen, som Kommissionen skal bruge for at kunne anvende sine regnskabsregler fuldt ud. Med hensyn til risikokapitaltransaktioner og rentegodtgørelser konstateredes det også, at modtagerne ikke altid opfyldte de kontraktlige forpligtelser og deres rapporteringsforpligtelse. Det er nødvendigt at træffe passende foranstaltninger til at sikre, at de finansielle mellemled og lånerne opfylder deres kontraktlige forpligtelser. |
| --- | --- |

11.16.

Forvaltningen af bankforanstaltninger under Meda-forordningen var generelt tilfredsstillende, for så vidt angår teknisk bistand og lån med rentegodtgørelse. For så vidt angår risikokapitaltransaktioner, konstaterede Retten til gengæld svagheder i gennemførelsen og overvågningen af procedurerne og ved EIB's fremsendelse af alle relevante data til Kommissionen, som Kommissionen skal bruge for at kunne anvende sine regnskabsregler fuldt ud. Med hensyn til risikokapitaltransaktioner og rentegodtgørelser konstateredes det også, at modtagerne ikke altid opfyldte de kontraktlige forpligtelser og deres rapporteringsforpligtelse. Det er nødvendigt at træffe passende foranstaltninger til at sikre, at de finansielle mellemled og lånerne opfylder deres kontraktlige forpligtelser.

| 11.16. | Kommissionen tager de nødvendige skridt for at sikre, at de finansielle mellemled og låntagerne opfylder deres kontraktforpligtelser. |
| --- | --- |

11.16.

Kommissionen tager de nødvendige skridt for at sikre, at de finansielle mellemled og låntagerne opfylder deres kontraktforpligtelser.

| 11.17. | Det er nødvendigt at forbedre og ajourføre Kommissionens og EIB's aftale om forvaltning af risikokapitaltransaktioner og rentegodtgørelser. |
| --- | --- |

11.17.

Det er nødvendigt at forbedre og ajourføre Kommissionens og EIB's aftale om forvaltning af risikokapitaltransaktioner og rentegodtgørelser.

| 11.17. | Kommissionen forhandler med EIB om de nye indberetningskrav i forlængelse af de nye regnskabsregler og undersøger, hvad der vil være den mest omkostningseffektive løsning. |
| --- | --- |

11.17.

Kommissionen forhandler med EIB om de nye indberetningskrav i forlængelse af de nye regnskabsregler og undersøger, hvad der vil være den mest omkostningseffektive løsning.

| 11.18. | Kommissionen bør fastlægge striksere overvågningsprocedurer for at sikre, at de finansielle data er fuldstændige og pålidelige. Kommissionen bør give mere fuldstændige oplysninger om de fremskridt, der er opnået ved hjælp af de finansielle instrumenter, og bør også behandle de forskellige bankkonti, der er åbnet med henblik på de aktioner, hvis gennemførelse den har uddelegeret, konsekvent. |
| --- | --- |

11.18.

Kommissionen bør fastlægge striksere overvågningsprocedurer for at sikre, at de finansielle data er fuldstændige og pålidelige. Kommissionen bør give mere fuldstændige oplysninger om de fremskridt, der er opnået ved hjælp af de finansielle instrumenter, og bør også behandle de forskellige bankkonti, der er åbnet med henblik på de aktioner, hvis gennemførelse den har uddelegeret, konsekvent.

| 11.18. | Kommissionen har uddelegeret gennemførelsen af visse aktioner til EIB og har overdraget en del af forvaltningsansvaret til EIB, som er klart fastsat i konventionen, og som skal overholdes. Kommissionen er rede til at udvide overvågningen af de aktioner, som er uddelegeret til EIB, dog under overholdelse af bestemmelserne i konventionen. |
| --- | --- |

11.18.

Kommissionen har uddelegeret gennemførelsen af visse aktioner til EIB og har overdraget en del af forvaltningsansvaret til EIB, som er klart fastsat i konventionen, og som skal overholdes. Kommissionen er rede til at udvide overvågningen af de aktioner, som er uddelegeret til EIB, dog under overholdelse af bestemmelserne i konventionen.

Kommissionen vil overveje, hvordan den kan give budgetmyndigheden mere deltaljerede oplysninger.

Hvad angår det endelige regnskab for 2006, er der sket en omklassificering som anvist af Retten.

GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELANDE

| 11.19. | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (9) (i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (10), i tilfælde af at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. GD ECFIN varetager den administrative forvaltning af fonden, mens EIB er ansvarlig for likviditetsstyringen (11). Pr. 31. december 2006 androg fondens samlede midler 1 379 millioner euro. |
| --- | --- |

11.19.

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (9) (i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (10), i tilfælde af at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. GD ECFIN varetager den administrative forvaltning af fonden, mens EIB er ansvarlig for likviditetsstyringen (11). Pr. 31. december 2006 androg fondens samlede midler 1 379 millioner euro.

| 11.20. | Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden i 2006 var tilfredsstillende. I 2006 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse. |
| --- | --- |

11.20.

Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden i 2006 var tilfredsstillende. I 2006 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse.

EKSF UNDER AFVIKLING

| 11.21. | Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF's aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (12). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien. Pr. 31. december 2006 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 174 millioner euro mod 2 214 millioner euro pr. 31. december 2005. |
| --- | --- |

11.21.

Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF's aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (12). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien. Pr. 31. december 2006 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 174 millioner euro mod 2 214 millioner euro pr. 31. december 2005.

| 11.22. | Afviklingen af EKSF's finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer. |
| --- | --- |

11.22.

Afviklingen af EKSF's finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

| 11.23. | Se
  bilag 11.1
  . |
| --- | --- |

11.23.

Se
  bilag 11.1
  .

---

(1)  For eksempel gennem »protokoller« — særskilte, bilaterale, finansieringsaftaler mellem EU og Middelhavslandene — og ved Rådets forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992, som fastsætter regler for det finansielle samarbejde med tredjelande i Middelhavsområdet.

(2)  Partnerlande og territorier i Meda-forordningen er: Marokko, Algeriet, Tunesien, Egypten, Israel, Jordan, Gaza og Vestbredden, Libanon, Syrien, Tyrkiet, Cypern og Malta. Cypern og Malta er nu optaget i EU, og Tyrkiet modtager særlig førtiltrædelsesstøtte.

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2698/2000 af 27. november 2000 (Meda II) (EFT L 311 af 12.12.2000, s. 1) om ændring af den gamle forordning (EF) nr. 1488/96 (Meda I) (EFT L 189 af 30.7.1996, s. 1).

(4)  Det Europæiske Naboskabs- og Partnerskabsinstrument blev oprettet med virkning fra 2007 (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1).

(5)  EIB-lån af EIB’s egne midler, som der ydes rentegodtgørelser til over EU-budgettet.

(6)  FEMIP-støttefonden må ikke blandes sammen med FEMIP-trustfonden, som medlemsstaterne finansierer direkte gennem bidrag på i alt 32,5 millioner euro. Endvidere har Kommissionen bidraget med 1 million euro til trustfonden.

(7)  Det samlede beløb pr. 30.6.2005 var på 489 millioner euro.

Kilde: Den Europæiske Investeringsbank.

(8)  Pr. 31.12.2006 stod der i alt 233,1 million euro på disse specifikke bankkonti.

(9)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 (EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 89/2007 af 30. januar 2007 (EUT L 22 af 31.1.2007, s. 1).

(10)  Primært EIB, men også Euratoms långivning uden for Fællesskabet og EF-lån til tredjelande i form af makrofinansiel bistand.

(11)  Aftale mellem EIB og Det Europæiske Fællesskab om forvaltning af Garantifonden, senest ændret den 28.4.2002 og 8.5.2002.

(12)  Protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om kul- og stålforskningsfonden (EFT C 80 af 10.3.2001, s. 67).

BILAG 11.1

Opfølgning af Rettens tidligere bemærkninger

| Rettens bemærkninger | Situationen i 2006 | Er yderligere foranstaltninger nødvendige? | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Særlige bemærkninger vedrørende projekter, hvortil der ydes støtte over finansieringsmekanismen |
| Offentlige udbud |
| I punkt 10.33 i årsberetningen for regnskabsåret 2002 konstaterede Retten, at nationale produkter var blevet begunstiget i forbindelse med installeringen af en elektrisk transformer i Spanien (Galicien), hvor tilladelsen til anlæggelse af en vindmøllepark blev betinget af, at 74 % af produkterne var galiciske (80 %, hvis man medregner civilingeniørarbejdet). Støttemodtageren skulle bevise, at produktet ikke kunne fås på det nationale marked, før han fik særlig tilladelse af de regionale myndigheder til at købe udstyret i Sverige. Kommissionen blev opfordret til at undersøge forholdene, så det kunne undgås, at nationale produkter blev begunstiget. | Kommissionen har undersøgt sagen uden EIB og fundet den påståede overtrædelse af direktivet, men den har ikke anset det for hensigtsmæssigt at foretage sig yderligere i sagen. | | Kommissionen har undersøgt sagen ud fra to vinkler, nemlig offentlige indkøb og varers fri bevægelighed. Den konstaterede et potentielt, men ikke bevist brud på de dagældende regler om offentlige indkøb, hvorimod der ingen beviser var for en overtrædelse af bestemmelserne om varers fri bevægelighed. Den vurderede, at der ikke var grund til at foretage sig yderligere i sagen om offentlige indkøb, da aktøren i henhold til nugældende lov ikke længere er omfattet af reglerne. |
| Oversigt over aktiver, der forvaltes af finansielle institutioner på vegne af Kommissionen |
| I punkt 10.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 hed det, at:
  (10.16(b)) Kommissionen ikke havde opført et bidrag på 44,25 millioner euro til en bankforretning, Kreditanstalt für Wiederaufbau gennemførte i Bosnien-Hercegovina, under aktiverne på balancen, og at beløbet derfor ikke var registreret i regnskaberne
  (10.16(c)) der var ydet 16 millioner euro i EU-finansiering til Det Europæiske Genopbygningsagentur (EAR) til bankforretninger i Kosovo, Montenegro og Serbien. Dette beløb blev forvaltet af KfW. Hverken Kommissionen eller EAR havde opført disse beløb i deres foreløbige regnskab for 2004. | Som anført i sit svar på Rettens bemærkninger medtog Kommissionen disse beløb i det endelige årsregnskab for 2004. I 2005 var de dog ikke længere opført i regnskabet, og der var ikke givet nogen begrundelse herfor.
  I 2006 opførte Kommissionen 46,1 million euro fra denne finansielle deltagelse som aktiver og skabte en fortjeneste på resultatopgørelsen. Kommissionen besluttede (1)at bruge disse beløb til finansiel deltagelse ved at købe 922,5685 »C-aktier« til 50 000 euro pr. stk. i Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa (2)(et privat profitorienteret investeringsselskab »Sicav«) (3). Aktierne blev købt (4)af Den Europæiske Investeringsfond på vegne af Kommissionen inden for rammerne af en særlig forvaltningsaftale. Den finansielle deltagelse blev vurderet til 49,4 millioner euro ved udgangen af 2006. | Kommissionen skal implementere gyldige procedurer til overvågning og kontrol af sine aktiver i form af finansiel deltagelse, således at den sikrer, at sådanne aktiver altid registreres korrekt. | Kommissionen har siden 2006 sikret, at aktiver i form af finansiel deltagelse registreres og overvåges korrekt, både hvad angår tid og klassificering. Lånet på 44,250 mio. EUR til Kreditanstalt für Wiederaufbau var ikke medregnet i aktiverne for 2005. Men den 19. juni 2006 blev der undertegnet en overførselsaftale, hvorved Kommissionen og Det Europæiske Genopbygningsagentur godkendte, at endnu ikke afviklede lån under EU-fondene blev overført til Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa. Beløbet er medregnet i aktiverne i Kommissionens balance for 2006 og vil blive yderligere overvåget.


  Kommissionen vil undersøge, hvad der kan gøres for at forbedre situationen, og træffe de nødvendige foranstaltninger. |
| Et lignende problem blev omtalt i punkt 10.17 og 10.18 i årsberetningen for regnskabsåret 2004, for så vidt angik aktiver, der forvaltes af finansielle institutioner på Kommissionens vegne. En sådan oversigt ville kunne sikre, at der blev ført regelmæssigt og tilstrækkeligt tilsyn med aktiverne. | Med indførelsen af det nye regnskabssystem i 2005 har Kommissionen fået et delvist overblik over de aktiver, der står på dens konti. | | |

Rettens bemærkninger

Situationen i 2006

Er yderligere foranstaltninger nødvendige?

Kommissionens svar

Særlige bemærkninger vedrørende projekter, hvortil der ydes støtte over finansieringsmekanismen

Offentlige udbud

I punkt 10.33 i årsberetningen for regnskabsåret 2002 konstaterede Retten, at nationale produkter var blevet begunstiget i forbindelse med installeringen af en elektrisk transformer i Spanien (Galicien), hvor tilladelsen til anlæggelse af en vindmøllepark blev betinget af, at 74 % af produkterne var galiciske (80 %, hvis man medregner civilingeniørarbejdet). Støttemodtageren skulle bevise, at produktet ikke kunne fås på det nationale marked, før han fik særlig tilladelse af de regionale myndigheder til at købe udstyret i Sverige. Kommissionen blev opfordret til at undersøge forholdene, så det kunne undgås, at nationale produkter blev begunstiget.

Kommissionen har undersøgt sagen uden EIB og fundet den påståede overtrædelse af direktivet, men den har ikke anset det for hensigtsmæssigt at foretage sig yderligere i sagen.

Kommissionen har undersøgt sagen ud fra to vinkler, nemlig offentlige indkøb og varers fri bevægelighed. Den konstaterede et potentielt, men ikke bevist brud på de dagældende regler om offentlige indkøb, hvorimod der ingen beviser var for en overtrædelse af bestemmelserne om varers fri bevægelighed. Den vurderede, at der ikke var grund til at foretage sig yderligere i sagen om offentlige indkøb, da aktøren i henhold til nugældende lov ikke længere er omfattet af reglerne.

Oversigt over aktiver, der forvaltes af finansielle institutioner på vegne af Kommissionen

I punkt 10.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 hed det, at:

(10.16(b)) Kommissionen ikke havde opført et bidrag på 44,25 millioner euro til en bankforretning, Kreditanstalt für Wiederaufbau gennemførte i Bosnien-Hercegovina, under aktiverne på balancen, og at beløbet derfor ikke var registreret i regnskaberne

(10.16(c)) der var ydet 16 millioner euro i EU-finansiering til Det Europæiske Genopbygningsagentur (EAR) til bankforretninger i Kosovo, Montenegro og Serbien. Dette beløb blev forvaltet af KfW. Hverken Kommissionen eller EAR havde opført disse beløb i deres foreløbige regnskab for 2004.

Som anført i sit svar på Rettens bemærkninger medtog Kommissionen disse beløb i det endelige årsregnskab for 2004. I 2005 var de dog ikke længere opført i regnskabet, og der var ikke givet nogen begrundelse herfor.

I 2006 opførte Kommissionen 46,1 million euro fra denne finansielle deltagelse som aktiver og skabte en fortjeneste på resultatopgørelsen. Kommissionen besluttede (1)at bruge disse beløb til finansiel deltagelse ved at købe 922,5685 »C-aktier« til 50 000 euro pr. stk. i Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa (2)(et privat profitorienteret investeringsselskab »Sicav«) (3). Aktierne blev købt (4)af Den Europæiske Investeringsfond på vegne af Kommissionen inden for rammerne af en særlig forvaltningsaftale. Den finansielle deltagelse blev vurderet til 49,4 millioner euro ved udgangen af 2006.

Kommissionen skal implementere gyldige procedurer til overvågning og kontrol af sine aktiver i form af finansiel deltagelse, således at den sikrer, at sådanne aktiver altid registreres korrekt.

Kommissionen har siden 2006 sikret, at aktiver i form af finansiel deltagelse registreres og overvåges korrekt, både hvad angår tid og klassificering. Lånet på 44,250 mio. EUR til Kreditanstalt für Wiederaufbau var ikke medregnet i aktiverne for 2005. Men den 19. juni 2006 blev der undertegnet en overførselsaftale, hvorved Kommissionen og Det Europæiske Genopbygningsagentur godkendte, at endnu ikke afviklede lån under EU-fondene blev overført til Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa. Beløbet er medregnet i aktiverne i Kommissionens balance for 2006 og vil blive yderligere overvåget.

Kommissionen vil undersøge, hvad der kan gøres for at forbedre situationen, og træffe de nødvendige foranstaltninger.

Et lignende problem blev omtalt i punkt 10.17 og 10.18 i årsberetningen for regnskabsåret 2004, for så vidt angik aktiver, der forvaltes af finansielle institutioner på Kommissionens vegne. En sådan oversigt ville kunne sikre, at der blev ført regelmæssigt og tilstrækkeligt tilsyn med aktiverne.

Med indførelsen af det nye regnskabssystem i 2005 har Kommissionen fået et delvist overblik over de aktiver, der står på dens konti.

---

(1)  Afgørelse C(2006) 2307 af 8.6.2006.

(2)  Fonden har A-aktier (private investeringer), B-aktier (mezzanin-deltagelse) og C-aktier (donorandele). Tab dækkes først over C-aktierne, og hvis C-aktierne er brugt op, over B-aktierne. Prisen for B-aktier med lavere risiko var fastsat til 25 000 euro, dvs. halvdelen af prisen for C-aktier, der var forbundet med større risiko (50 000 euro).

(3)  Fonden er oprettet som et »Sicav« i henhold til luxembourgsk ret (Société d'Investissment à Capital Variable — Fonds d'Investissement Spécialisé).

(4)  Det var ikke en kontanthandel, da aktiverne blev bragt ind fra eksisterende revolverende lån forvaltet af den tyske Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), som var omhandlet i Rettens bemærkninger i årsberetningen for regnskabsåret 2004 som anført ovenfor.

BILAG

BILAG I

Finansielle oplysninger om det almindelige budget

INDHOLD

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

| 1. | Budgettets oprindelse |
| --- | --- |

1.

Budgettets oprindelse

| 2. | Retsgrundlag |
| --- | --- |

2.

Retsgrundlag

| 3. | Budgetprincipper, som foreskrevet i traktaterne og finansforordningen |
| --- | --- |

3.

Budgetprincipper, som foreskrevet i traktaterne og finansforordningen

| 4. | Budgettets indhold og struktur |
| --- | --- |

4.

Budgettets indhold og struktur

| 5. | Finansiering af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

5.

Finansiering af budgettet (indtægter)

| 6. | Bevillingernes art |
| --- | --- |

6.

Bevillingernes art

| 7. | Budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

7.

Budgetgennemførelsen

| 7.1. | Ansvaret for gennemførelsen |
| --- | --- |

7.1.

Ansvaret for gennemførelsen

| 7.2. | Indtægter |
| --- | --- |

7.2.

Indtægter

| 7.3. | Udgifter |
| --- | --- |

7.3.

Udgifter

| 7.4. | Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

| 8. | Regnskabsaflæggelse |
| --- | --- |

8.

Regnskabsaflæggelse

| 9. | Ekstern revision |
| --- | --- |

9.

Ekstern revision

| 10. | Decharge og opfølgning |
| --- | --- |

10.

Decharge og opfølgning

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

Kildemateriale

Regningsenhed

Forkortelser og tegn

TAVLER

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

1.   BUDGETTETS OPRINDELSE

Budgettet omfatter Det Europæiske Fællesskabs og Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) udgifter. Det omfatter også alle administrationsudgifter i forbindelse med samarbejdet om retlige og indre anliggender og med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt alle andre udgifter i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker, som Rådet beslutter at lade afholde over budgettet.

2.   RETSGRUNDLAG

Retsgrundlaget for budgettet er de finansielle bestemmelser, der er indeholdt i Rom-traktaten (1)
   (2) (artikel 268-280 EF og artikel 171-183 Euratom) samt finansforordningerne (3).

3.   BUDGETPRINCIPPER, SOM FORESKREVET I TRAKTATERNE OG FINANSFORORDNINGEN

Alle Fællesskabets indtægter og udgifter skal opføres samlet på ét og samme budget (principperne om enhed og et realistisk budget). Budgettet vedtages for ét regnskabsår ad gangen (princippet om etårighed). Indtægter og udgifter skal balancere (princippet om balance). Budgettet opstilles og gennemføres i euro, og regnskaberne aflægges i euro (princippet om én regningsenhed). Indtægterne skal uden sondring anvendes til finansiering af samtlige udgifter og skal ligesom udgifterne opføres med deres fulde beløb i budgettet og efterfølgende i årsregnskabet uden indbyrdes modregning (princippet om bruttoopgørelse). Bevillingerne skal fordeles på afsnit og kapitler; kapitlerne skal underinddeles i artikler og konti (princippet om specificering). Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning). Budgettet skal opstilles og gennemføres, og regnskaberne skal aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed (princippet om klarhed og åbenhed). Der er nogle mindre undtagelser fra disse principper.

4.   BUDGETTETS INDHOLD OG STRUKTUR

Budgettet består af en »samlet oversigt over indtægter og udgifter« og en særskilt sektion for hver institution med en »oversigt over indtægter og udgifter«. De otte sektioner er: sektion I — Parlamentet, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget og sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Inden for hver sektion er indtægter og udgifter opdelt i budgetposter (afsnit, kapitler, artikler og eventuelt konti) efter art eller formål.

5.   FINANSIERING AF BUDGETTET (INDTÆGTER)

Hovedparten af budgettet finansieres af Fællesskabernes egne indtægter: egne indtægter beregnet på grundlag af medlemsstaternes BNI, egne indtægter beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne, told, landbrugstold samt sukker- og isoglukoseafgifter (4).

Ud over egne indtægter har Fællesskaberne andre, mindre omfattende indtægter (jf.
  tavle I
  ).

6.   BEVILLINGERNES ART

Der sondres i budgettet mellem følgende bevillingsarter til dækning af de opførte udgifter:

| a) | Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås for det løbende regnskabsår i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår. |
| --- | --- | --- |

a)

Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås for det løbende regnskabsår i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår.

| — | Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifterne i henhold til de forpligtelser, der er indgået i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifterne i henhold til de forpligtelser, der er indgået i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår.

| b) | Ikke-opdelte bevillinger (IOB) dækker for de årlige foranstaltningers vedkommende både forpligtelser og betalinger i hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

Ikke-opdelte bevillinger (IOB) dækker for de årlige foranstaltningers vedkommende både forpligtelser og betalinger i hvert regnskabsår.

Det er derfor vigtigt, at der for hvert regnskabsår beregnes følgende to totaler:

| a) | de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5); |
| --- | --- |

a)

de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5);

| b) | de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5).

Indtægterne på budgettet skal dække samtlige bevillinger til betalinger. Forpligtelsesbevillingerne skal ikke være dækket af indtægter.

Nedenstående forenklede skema (med fiktive beløb) viser, hvorledes disse bevillinger indvirker på hvert regnskabsår.

Image

7.   BUDGETGENNEMFØRELSEN

7.1.   Ansvaret for gennemførelsen

Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med finansforordningen og inden for de tildelte bevillinger. Kommissionen giver de øvrige institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem (6). Principperne for gennemførelsen af budgettet og det ansvar, der påhviler institutionernes anvisningsberettigede, regnskabsførere, forskudsbestyrere og interne revisorer, er fastlagt i finansforordningen. Inden for de to største udgiftsområder (EUGFL, Garantisektionen, og strukturfondene) varetages forvaltningen af fællesskabsmidlerne af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab.

7.2.   Indtægter

De anslåede indtægter opføres på budgettet med forbehold for eventuelle ændringer i henhold til ændringsbudgetter.

Den budgetmæssige gennemførelse af indtægterne sker ved, at fordringer konstateres, og Fællesskabernes tilgodehavender (egne indtægter og andre indtægter) inkasseres. Der gælder særlige regler herfor (7). De faktiske indtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inkasseres på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inkasseres på grundlag af uinddrevne fordringer fra tidligere regnskabsår.

7.3.   Udgifter

De anslåede udgifter opføres i budgettet.

Den budgetmæssige gennemførelse af udgifterne, dvs. udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne, kan sammenfattes som følger:

| a) | bevillinger til forpligtelser:






  i) | udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikke-automatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra det foregående regnskabsår, der er genopført |
| --- | --- | --- |

a)

bevillinger til forpligtelser:

i)

udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikke-automatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra det foregående regnskabsår, der er genopført

| ii) | udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser) |
| --- | --- |

ii)

udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)

| iii) | fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk |
| --- | --- |

iii)

fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

| iv) | bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder |
| --- | --- |

iv)

bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

| b) | bevillinger til betalinger:






  i) | udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikke-automatiske fremførsler |
| --- | --- | --- |

b)

bevillinger til betalinger:

i)

udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikke-automatiske fremførsler

| ii) | udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til effektuering af betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger) |
| --- | --- |

ii)

udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til effektuering af betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)

| iii) | fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk |
| --- | --- |

iii)

fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

| iv) | bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder. |
| --- | --- |

iv)

bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder.

| v) | regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

v)

regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår

| vi) | regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

vi)

regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår.

7.4.   Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

Ved afslutningen af hvert regnskabsår udarbejdes det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen. Regnskabsårets saldo, der opføres på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, fremgår heraf.

8.   REGNSKABSAFLÆGGELSE

Senest den 31. marts efter regnskabsårets afslutning sender Kommissionen årsregnskabet for det pågældende regnskabsår til Parlamentet, Rådet og Revisionsretten; årsregnskabet omfatter årsregnskaber og beretningerne om budgetgennemførelsen ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning.

9.   EKSTERN REVISION

Siden 1977 har den eksterne revision af budgetgennemførelsen påhvilet Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (8). Revisionsretten reviderer regnskaberne over samtlige indtægter og udgifter, der er opført på budgettet. Den afgiver en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den efterprøver lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne samt undersøger, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Revisionen kan foretages inden afslutningen af det pågældende regnskabsårs regnskaber. Den består i kontrol af regnskabsbilag og, når det er nødvendigt, i undersøgelser på stedet i fællesskabsinstitutionerne, i medlemsstaterne og i tredjelande. Revisionsretten udarbejder en årsberetning for hvert regnskabsår, og den kan endvidere når som helst fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af enhver af de øvrige fællesskabsinstitutioner afgive udtalelse.

10.   DECHARGE OG OPFØLGNING

Følgende bestemmelser (9) har været gældende siden 1977: Senest den 30. april det andet år, der følger efter et givet regnskabsår, meddeler Parlamentet efter henstilling fra Rådet Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse. Rådet og Parlamentet behandler de af Kommissionen forelagte regnskaber og Revisionsrettens årsberetning og særberetninger. Institutionerne træffer alle egnede foranstaltninger til, at bemærkningerne i dechargeafgørelserne bliver efterkommet, og aflægger rapport om de foranstaltninger, der er truffet som følge af bemærkningerne.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

KILDEMATERIALE

De finansielle oplysninger i dette bilag er taget fra De Europæiske Fællesskabers årsregnskab og fra andre regnskaber fra Kommissionen. Den geografiske fordeling er baseret på landekoderne i Kommissionens it-regnskabssystem (ABAC). Alle fordelingerne af poster, det være sig indtægter eller udgifter, på medlemsstaterne er, som Kommissionen påpeger, resultater af udregninger, som ikke giver et fuldstændigt overblik over de fordele, hver medlemsstat har af unionsmedlemskabet. De skal derfor fortolkes med forsigtighed.

REGNINGSENHED

Alle beløb er udtrykt i millioner euro. Totaler er den afrundede sum af nøjagtige enkeltbeløb og svarer derfor ikke altid til summen af de afrundede beløb.

FORKORTELSER OG TEGN

| AT | Østrig |
| --- | --- |
| BA | Budgetafsnit |
| BB | Betalingsbevillinger |
| BE | Belgien |
| BNI | Bruttonationalindkomst |
| BS | Budgetsektion |
| BTB | Bevillinger til betalinger |
| BTF | Bevillinger til forpligtelser |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjekkiet |
| DE | Tyskland |
| DEA eller Euratom | Det Europæiske Atomenergifællesskab |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EF | Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber |
| EFT | De Europæiske Fællesskabers Tidende |
| EFTA | Den Europæiske Frihandelssammenslutning |
| EL | Grækenland |
| ES | Spanien |
| EU | Den Europæiske Union |
| EU-25 | De 25 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt |
| EUT | Den Europæiske Unions Tidende |
| EØF | Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| FFO | Finansforordningen af 25. juni 2002 |
| FI | Finland |
| FR | Frankrig |
| HU | Ungarn |
| IE | Irland |
| IOB | Ikke-opdelte bevillinger |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxembourg |
| LV | Letland |
| MT | Malta |
| NL | Nederlandene |
| OB | Opdelte bevillinger |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| Sl | Slovenien |
| SK | Slovakiet |
| UK | Det Forenede Kongerige |
| 0,0 | Mellem 0 og 0,05 |
| — | Ingen oplysninger |

AT

Østrig

BA

Budgetafsnit

BB

Betalingsbevillinger

BE

Belgien

BNI

Bruttonationalindkomst

BS

Budgetsektion

BTB

Bevillinger til betalinger

BTF

Bevillinger til forpligtelser

FB

Forpligtelsesbevillinger

CY

Cypern

CZ

Tjekkiet

DE

Tyskland

DEA eller Euratom

Det Europæiske Atomenergifællesskab

DK

Danmark

EE

Estland

EF

Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber

EFT

De Europæiske Fællesskabers Tidende

EFTA

Den Europæiske Frihandelssammenslutning

EL

Grækenland

ES

Spanien

EU

Den Europæiske Union

EU-25

De 25 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt

EUT

Den Europæiske Unions Tidende

EØF

Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

FB

Forpligtelsesbevillinger

FFO

Finansforordningen af 25. juni 2002

FI

Finland

FR

Frankrig

HU

Ungarn

IE

Irland

IOB

Ikke-opdelte bevillinger

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxembourg

LV

Letland

MT

Malta

NL

Nederlandene

OB

Opdelte bevillinger

PL

Polen

PT

Portugal

SE

Sverige

Sl

Slovenien

SK

Slovakiet

UK

Det Forenede Kongerige

0,0

Mellem 0 og 0,05

—

Ingen oplysninger

TAVLER

BUDGETTET FOR REGNSKABSÅRET 2006 OG BUDGETGENNEMFØRELSEN I REGNSKABSÅRET 2006

| Tavle I | 2006-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger |
| --- | --- |
| Tavle II | 2006-budgettet — Bevillinger til forpligtelser |
| Tavle III | Disponible bevillinger til forpligtelser i 2006 og deres udnyttelse |
| Tavle IV | Disponible bevillinger til betalinger i 2006 og deres udnyttelse |
| Tavle V | Egne indtægter i 2006 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat |
| Tavle VI | Betalinger i 2006 i hver medlemsstat |

Tavle I

2006-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

Tavle II

2006-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

Tavle III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2006 og deres udnyttelse

Tavle IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2006 og deres udnyttelse

Tavle V

Egne indtægter i 2006 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat

Tavle VI

Betalinger i 2006 i hver medlemsstat

OPLYSNINGER OM UDVIKLINGEN I GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (2002-2006)

| Tavle VII | Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i 2002-2006 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag |
| --- | --- |

Tavle VII

Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i 2002-2006 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag

---

(1)  Rom-traktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF).

(2)  Rom-traktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).

(3)  Især finansforordningen (FFO) af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002).

(4)  Vigtigste retsakter vedrørende Fællesskabernes egne indtægter: Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 (EFT L 253 af 7.10.2000), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 (EFT L 130 af 31.5.2000), Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 (EFT L 155 af 7.6.1989), Rådets sjette direktiv af 17. maj 1977, det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977), Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten (EFT L 49 af 21.2.1989) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 181 af 19.7.2003).

(5)  Det er vigtigt at bemærke, at »bevillinger til forpligtelser« og »forpligtelsesbevillinger« og »bevillinger til betalinger« og »betalingsbevillinger« ikke er det samme. »Forpligtelsesbevillinger« og »betalingsbevillinger« anvendes udelukkende i forbindelse med opdelte bevillinger.

(6)  Jf. EF-traktatens artikel 274, Euratom-traktatens artikel 179 og FFO's artikel 50.

(7)  Jf. FFO's artikel 69-74 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 (EFT L 130 af 31.5.2000).

(8)  Jf. EF-traktatens artikel 246, 247 og 248, Euratom-traktatens artikel 160 A, 160 B og 160 C og FFO's artikel 139-147.

(9)  Jf. EF-traktatens artikel 276 og Euratom-traktatens artikel 180 b.

Image

Tavle I

2006-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

[Reglerne for indtægterne er omtalt i punkt 7.2 i »Grundlæggende oplysninger om budgettet«; for udgifternes vedkommende henvises der til punkt 7.3 i »Grundlæggende oplysninger om budgettet«; mere detaljerede oplysninger findes i kolonne (a) på tavle IV]

(millioner euro og %)

anslåede INDTÆGTER:

anslåede UDGIFTER:

(endelige bevillinger til betalinger)

(1)

IE

FI

PT

EL

DK

AT

PL

SE

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Anslåede indtægter i alt:

107 378,5
   (2)

Bevillinger til betalinger i alt:

107 378,5
   (3)

3 840,2
   (4)

111 218,7

Egne indtægter pr. medlemsstat

Bevillinger pr. institution

Indtægter efter indtægtsart

Bevillinger pr. Udgiftsområde

| Indtægternes fordeling: |
| --- |
| Egne indtægter i alt (pr. medlemsstat) |
| Landbrugstold | 863,4 | (0,8 %) |
| Sukker- og isoglukoseafgifter | 150,6 | (0,1 %) |
| Told | 13 874,9 | (12,9 %) |
| Egne momsindtægter | 17 186,1 | (16 %) |
| Egne BNI-indtægter | 70 451,5 | (65,6 %) |
| Andre indtægter | 2 349,2 | (2,2 %) |
| Disp. overskud fra det foreg. regnskabsår | 2 502,8 | (2,3 %) |

Indtægternes fordeling:

Egne indtægter i alt (pr. medlemsstat)

Landbrugstold

863,4

(0,8 %)

Sukker- og isoglukoseafgifter

150,6

(0,1 %)

Told

13 874,9

(12,9 %)

Egne momsindtægter

17 186,1

(16 %)

Egne BNI-indtægter

70 451,5

(65,6 %)

Andre indtægter

2 349,2

(2,2 %)

Disp. overskud fra det foreg. regnskabsår

2 502,8

(2,3 %)

| Udgifternes fordeling |
| --- |
| Udgiftsområderne i de finansielle overslag: |
| 1. | Landbrug | 50 498,5 | (45,4 %) |
| 2. | Strukturforanstaltninger | 32 570,6 | (29,3 %) |
| 3. | Interne politikker | 10 807,8 | (9,7 %) |
| 4. | Foranstaltninger udadtil | 5 731,3 | (5,2 %) |
| 5. | Administrationsudgifter | 7 713,0 | (6,9 %) |
| 6. | Reserver | 386,0 | (0,3 %) |
| 7. | Førtiltrædelsesstrategi | 2 438,0 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensation | 1 073,5 | (1 %) |
| Bevillinger til disposition for andre institutioner | 3 043,0 | (2,7 %) |
| Bevillinger til disposition for Kommissionen | 108 175,7 | (97,3 %) |
| heraf aktionsbevillinger | 103 505,7 | (93,1 %) |

Udgifternes fordeling

Udgiftsområderne i de finansielle overslag:

1.

Landbrug

50 498,5

(45,4 %)

2.

Strukturforanstaltninger

32 570,6

(29,3 %)

3.

Interne politikker

10 807,8

(9,7 %)

4.

Foranstaltninger udadtil

5 731,3

(5,2 %)

5.

Administrationsudgifter

7 713,0

(6,9 %)

6.

Reserver

386,0

(0,3 %)

7.

Førtiltrædelsesstrategi

2 438,0

(2,2 %)

8.

Kompensation

1 073,5

(1 %)

Bevillinger til disposition for andre institutioner

3 043,0

(2,7 %)

Bevillinger til disposition for Kommissionen

108 175,7

(97,3 %)

heraf aktionsbevillinger

103 505,7

(93,1 %)

Image

Tavle II

2006-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

[efter ændringsbudgetter; nærmere oplysninger i kolonne (b) på tavle III]

(millioner euro og %)

Bemærk:De samlede bevillinger til forpligtelser og budgetindtægterne i 2006 balancerer ikke, fordi der i forpligtelsesbevillingerne også er medregnet beløb, der skal finansieres af de efterfølgende regnskabsårs budgetindtægter.

Bevillinger pr. udgiftsområde

Bevillinger til forpligtelser i alt

122 794,4 millioner euro

| Udgifternes fordeling |
| --- |
| Udgiftsområderne i de finansielle overslag: |
| 1. | Landbrug | 50 236,6 | (40,9 %) |
| 2. | Strukturforanstaltninger | 44 659,6 | (36,4 %) |
| 3. | Interne politikker | 10 898,2 | (8,9 %) |
| 4. | Foranstaltninger udadtil | 6 014,0 | (4,9 %) |
| 5. | Administrationsudgifter | 6 913,6 | (5,6 %) |
| 6. | Reserver | 278,0 | (0,2 %) |
| 7. | Førtiltrædelsesstrategi | 2 720,9 | (2,2 %) |
| 8. | Kompensation | 1 073,5 | (0,9 %) |

Udgifternes fordeling

Udgiftsområderne i de finansielle overslag:

1.

Landbrug

50 236,6

(40,9 %)

2.

Strukturforanstaltninger

44 659,6

(36,4 %)

3.

Interne politikker

10 898,2

(8,9 %)

4.

Foranstaltninger udadtil

6 014,0

(4,9 %)

5.

Administrationsudgifter

6 913,6

(5,6 %)

6.

Reserver

278,0

(0,2 %)

7.

Førtiltrædelsesstrategi

2 720,9

(2,2 %)

8.

Kompensation

1 073,5

(0,9 %)

Tavle III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2006 og deres udnyttelse

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Sektioner (BS) og afsnit (BA) i kontoplanen for 2006 og udgiftsområder i de finansielle overslag | Finansielle overslag | Endelige bevillinger | Udnyttelse af bevillingerne |
| Beløb (5) | Grad (%) | Indgåede forpligtelser | Udnyttelsesgrad (%) | Fremførsler 2007 (6) | Grad (%) | Bortfald | Grad (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Kontoplanen | | | | | | | | | |
| I | Parlamentet (BS I) | | 1 368,5 | | 1 343,7 | 98,2 | 9,5 | 0,7 | 15,3 | 1,1 |
| II | Rådet (BS II) | | 626,1 | | 574,7 | 91,8 | 17,8 | 2,8 | 33,6 | 5,4 |
| III | Kommissionen (BS III) (7) | | 120 235,3 | | 118 609,3 | 98,6 | 837,2 | 0,7 | 788,8 | 0,7 |
| III.1 | Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01) | | 489,2 | | 385,0 | 78,7 | 1,5 | 0,3 | 102,7 | 21,0 |
| III.2 | Erhvervspolitik (BA 02) | | 467,4 | | 431,6 | 92,3 | 14,1 | 3,0 | 21,7 | 4,6 |
| III.3 | Konkurrence (BA 03) | | 103,0 | | 100,0 | 97,1 | 2,5 | 2,4 | 0,5 | 0,5 |
| III.4 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04) | | 11 929,9 | | 11 910,4 | 99,8 | 10,2 | 0,1 | 9,3 | 0,1 |
| III.5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05) | | 54 664,8 | | 54 276,6 | 99,3 | 51,6 | 0,1 | 336,6 | 0,6 |
| III.6 | Energi og transport (BA 06) | | 1 539,2 | | 1 467,0 | 95,3 | 51,4 | 3,3 | 20,7 | 1,3 |
| III.7 | Miljø (BA 07) | | 367,5 | | 349,2 | 95,0 | 8,1 | 2,2 | 10,2 | 2,8 |
| III.8 | Forskning (BA 08) | | 4 031,9 | | 3 932,5 | 97,5 | 88,7 | 2,2 | 10,8 | 0,3 |
| III.9 | Informationssamfundet (BA 09) | | 1 601,6 | | 1 528,4 | 95,4 | 66,0 | 4,1 | 7,2 | 0,4 |
| III.10 | Direkte forskning (BA 10) | | 644,9 | | 412,5 | 64,0 | 231,6 | 35,9 | 0,9 | 0,1 |
| III.11 | Fiskeri (BA 11) | | 1 089,0 | | 1 055,7 | 96,9 | 3,6 | 0,3 | 29,7 | 2,7 |
| III.12 | Det indre marked (BA 12) | | 79,4 | | 74,9 | 94,3 | 1,8 | 2,2 | 2,7 | 3,4 |
| III.13 | Regionalpolitik (BA 13) | | 28 930,7 | | 28 904,1 | 99,9 | 1,7 | 0,0 | 24,9 | 0,1 |
| III.14 | Beskatning og toldunion (BA 14) | | 136,1 | | 121,7 | 89,5 | 2,8 | 2,1 | 11,5 | 8,5 |
| III.15 | Uddannelse og kultur (BA 15) | | 1 225,0 | | 1 146,8 | 93,6 | 70,5 | 5,8 | 7,7 | 0,6 |
| III.16 | Presse og kommunikation (BA 16) | | 214,8 | | 205,9 | 95,8 | 2,4 | 1,1 | 6,5 | 3,0 |
| III.17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17) | | 587,9 | | 534,6 | 90,9 | 17,1 | 2,9 | 36,2 | 6,2 |
| III.18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18) | | 625,0 | | 590,5 | 94,5 | 12,0 | 1,9 | 22,5 | 3,6 |
| III.19 | Eksterne forbindelser (BA 19) | | 3 652,3 | | 3 615,8 | 99,0 | 32,1 | 0,9 | 4,4 | 0,1 |
| III.20 | Handel (BA 20) | | 85,6 | | 83,1 | 97,1 | 1,6 | 1,8 | 1,0 | 1,1 |
| III.21 | Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21) | | 1 389,3 | | 1 292,0 | 93,0 | 91,1 | 6,6 | 6,2 | 0,4 |
| III.22 | Udvidelse (BA 22) | | 2 410,6 | | 2 354,1 | 97,7 | 40,1 | 1,7 | 16,4 | 0,7 |
| III.23 | Humanitær bistand (BA 23) | | 663,4 | | 662,4 | 99,9 | 0,6 | 0,1 | 0,3 | 0,0 |
| III.24 | Bekæmpelse af svig (BA 24) | | 65,9 | | 61,6 | 93,5 | 0,1 | 0,1 | 4,2 | 6,3 |
| III.25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25) | | 225,6 | | 218,5 | 96,9 | 5,5 | 2,4 | 1,6 | 0,7 |
| III.26 | Kommissionens administration (BA 26) | | 713,5 | | 662,4 | 92,8 | 24,0 | 3,4 | 27,1 | 3,8 |
| III.27 | Budget (BA 27) | | 1 153,6 | | 1 146,9 | 99,4 | 1,6 | 0,1 | 5,1 | 0,4 |
| III.28 | Revision (BA 28) | | 11,8 | | 11,3 | 96,6 | 0,2 | 1,8 | 0,2 | 1,7 |
| III.29 | Statistik (BA 29) | | 139,6 | | 126,5 | 90,6 | 2,7 | 1,9 | 10,4 | 7,4 |
| III.30 | Pensioner (BA 30) | | 947,7 | | 947,1 | 99,9 | 0,0 | 0,0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Reserver (BA 31) | | 49,0 | | — | — | — | — | 49,0 | 100,0 |
| IV | Domstolen (BS IV) | | 252,3 | | 238,6 | 94,6 | 1,6 | 0,7 | 12,0 | 4,8 |
| V | Revisionsretten (BS V) | | 113,6 | | 101,2 | 89,1 | 0,1 | 0,1 | 12,2 | 10,8 |
| VI | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) | | 112,4 | | 109,0 | 97,0 | 0,2 | 0,2 | 3,2 | 2,8 |
| VII | Regionsudvalget (BS VII) | | 74,4 | | 72,9 | 97,9 | 0,1 | 0,2 | 1,4 | 1,9 |
| VIII | Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII) | | 11,8 | | 10,6 | 89,9 | — | — | 1,2 | 10,1 |
| Bevillinger til forpligtelser tilsammen | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| | De finansielle overslag | | | | | | | | | |
| 1 | Landbrug | 52 618,0 | 50 236,6 | 95,5 | 49 865,2 | 99,3 | 2,5 | 0,0 | 368,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturforanstaltninger | 44 617,0 | 44 659,6 | 100,1 | 44 578,8 | 99,8 | 46,4 | 0,1 | 34,4 | 0,1 |
| 3 | Interne politikker | 9 385,0 | 10 898,2 (5) | 116,1 | 10 195,0 | 93,5 | 548,8 | 5,0 | 154,4 | 1,4 |
| 4 | Foranstaltninger udadtil | 5 269,0 | 6 014,0 (5) | 114,1 | 5 867,2 | 97,6 | 131,3 | 2,2 | 15,5 | 0,3 |
| 5 | Administration | 6 528,0 (8) | 6 913,6 (5) | 105,9 | 6 674,6 | 96,5 | 112,0 | 1,6 | 127,0 | 1,8 |
| 6 | Reserver | 458,0 | 278,0 | 60,7 | 127,6 | 45,9 | — | — | 150,4 | 54,1 |
| 7 | Førtiltrædelsesstrategi | 3 566,0 | 2 720,9 | 76,3 | 2 678,2 | 98,4 | 25,5 | 0,9 | 17,2 | 0,6 |
| 8 | Kompensation | 1 074,0 | 1 073,5 | 100,0 | 1 073,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Bevillinger til forpligtelser tilsammen | 123 515,0 | 122 794,4 | 99,4 | 121 060,1 | 98,6 | 866,6 | 0,7 | 867,7 | 0,7 |
| Bevillinger til betalinger tilsammen | 119 112,0 | 111 218,7 | 93,4 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(millioner euro og %)

Sektioner (BS) og afsnit (BA) i kontoplanen for 2006 og udgiftsområder i de finansielle overslag

Finansielle overslag

Endelige bevillinger

Udnyttelse af bevillingerne

Beløb (5)

Grad (%)

Indgåede forpligtelser

Udnyttelsesgrad (%)

Fremførsler 2007 (6)

Grad (%)

Bortfald

Grad (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Kontoplanen

I

Parlamentet (BS I)

1 368,5

1 343,7

98,2

9,5

0,7

15,3

1,1

II

Rådet (BS II)

626,1

574,7

91,8

17,8

2,8

33,6

5,4

III

Kommissionen (BS III) (7)

120 235,3

118 609,3

98,6

837,2

0,7

788,8

0,7

III.1

Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01)

489,2

385,0

78,7

1,5

0,3

102,7

21,0

III.2

Erhvervspolitik (BA 02)

467,4

431,6

92,3

14,1

3,0

21,7

4,6

III.3

Konkurrence (BA 03)

103,0

100,0

97,1

2,5

2,4

0,5

0,5

III.4

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04)

11 929,9

11 910,4

99,8

10,2

0,1

9,3

0,1

III.5

Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05)

54 664,8

54 276,6

99,3

51,6

0,1

336,6

0,6

III.6

Energi og transport (BA 06)

1 539,2

1 467,0

95,3

51,4

3,3

20,7

1,3

III.7

Miljø (BA 07)

367,5

349,2

95,0

8,1

2,2

10,2

2,8

III.8

Forskning (BA 08)

4 031,9

3 932,5

97,5

88,7

2,2

10,8

0,3

III.9

Informationssamfundet (BA 09)

1 601,6

1 528,4

95,4

66,0

4,1

7,2

0,4

III.10

Direkte forskning (BA 10)

644,9

412,5

64,0

231,6

35,9

0,9

0,1

III.11

Fiskeri (BA 11)

1 089,0

1 055,7

96,9

3,6

0,3

29,7

2,7

III.12

Det indre marked (BA 12)

79,4

74,9

94,3

1,8

2,2

2,7

3,4

III.13

Regionalpolitik (BA 13)

28 930,7

28 904,1

99,9

1,7

0,0

24,9

0,1

III.14

Beskatning og toldunion (BA 14)

136,1

121,7

89,5

2,8

2,1

11,5

8,5

III.15

Uddannelse og kultur (BA 15)

1 225,0

1 146,8

93,6

70,5

5,8

7,7

0,6

III.16

Presse og kommunikation (BA 16)

214,8

205,9

95,8

2,4

1,1

6,5

3,0

III.17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17)

587,9

534,6

90,9

17,1

2,9

36,2

6,2

III.18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18)

625,0

590,5

94,5

12,0

1,9

22,5

3,6

III.19

Eksterne forbindelser (BA 19)

3 652,3

3 615,8

99,0

32,1

0,9

4,4

0,1

III.20

Handel (BA 20)

85,6

83,1

97,1

1,6

1,8

1,0

1,1

III.21

Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21)

1 389,3

1 292,0

93,0

91,1

6,6

6,2

0,4

III.22

Udvidelse (BA 22)

2 410,6

2 354,1

97,7

40,1

1,7

16,4

0,7

III.23

Humanitær bistand (BA 23)

663,4

662,4

99,9

0,6

0,1

0,3

0,0

III.24

Bekæmpelse af svig (BA 24)

65,9

61,6

93,5

0,1

0,1

4,2

6,3

III.25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25)

225,6

218,5

96,9

5,5

2,4

1,6

0,7

III.26

Kommissionens administration (BA 26)

713,5

662,4

92,8

24,0

3,4

27,1

3,8

III.27

Budget (BA 27)

1 153,6

1 146,9

99,4

1,6

0,1

5,1

0,4

III.28

Revision (BA 28)

11,8

11,3

96,6

0,2

1,8

0,2

1,7

III.29

Statistik (BA 29)

139,6

126,5

90,6

2,7

1,9

10,4

7,4

III.30

Pensioner (BA 30)

947,7

947,1

99,9

0,0

0,0

0,7

0,1

III.31

Reserver (BA 31)

49,0

—

—

—

—

49,0

100,0

IV

Domstolen (BS IV)

252,3

238,6

94,6

1,6

0,7

12,0

4,8

V

Revisionsretten (BS V)

113,6

101,2

89,1

0,1

0,1

12,2

10,8

VI

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

112,4

109,0

97,0

0,2

0,2

3,2

2,8

VII

Regionsudvalget (BS VII)

74,4

72,9

97,9

0,1

0,2

1,4

1,9

VIII

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII)

11,8

10,6

89,9

—

—

1,2

10,1

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

De finansielle overslag

1

Landbrug

52 618,0

50 236,6

95,5

49 865,2

99,3

2,5

0,0

368,9

0,7

2

Strukturforanstaltninger

44 617,0

44 659,6

100,1

44 578,8

99,8

46,4

0,1

34,4

0,1

3

Interne politikker

9 385,0

10 898,2 (5)

116,1

10 195,0

93,5

548,8

5,0

154,4

1,4

4

Foranstaltninger udadtil

5 269,0

6 014,0 (5)

114,1

5 867,2

97,6

131,3

2,2

15,5

0,3

5

Administration

6 528,0 (8)

6 913,6 (5)

105,9

6 674,6

96,5

112,0

1,6

127,0

1,8

6

Reserver

458,0

278,0

60,7

127,6

45,9

—

—

150,4

54,1

7

Førtiltrædelsesstrategi

3 566,0

2 720,9

76,3

2 678,2

98,4

25,5

0,9

17,2

0,6

8

Kompensation

1 074,0

1 073,5

100,0

1 073,5

100,0

—

—

—

—

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

123 515,0

122 794,4

99,4

121 060,1

98,6

866,6

0,7

867,7

0,7

Bevillinger til betalinger tilsammen

119 112,0

111 218,7

93,4

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

Tavle IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2006 og deres udnyttelse

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Sektioner (BS) og afsnit (BA) i kontoplanen for 2006 og udgiftsområder i de finansielle overslag | Endelige bevillinger (9) | Udnyttelse af bevillingerne |
| Betalinger afholdt i 2006 | Udnyttelsesgrad (%) | Fremførsler 2007 | Grad (%) | Bortfald | Grad (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Kontoplanen | | | | | | | |
| I | Parlamentet (BS I) | 1 701,3 | 1 440,3 | 84,7 | 224,1 | 13,2 | 36,9 | 2,2 |
| II | Rådet (BS II) | 736,3 | 584,7 | 79,4 | 109 | 14,8 | 42,6 | 5,8 |
| III | Kommissionen (BS III) (10) | 108 175,7 | 104 026,7 | 96,2 | 2 282,7 | 2,1 | 1 866,3 | 1,7 |
| III.1 | Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01) | 455,2 | 342,3 | 75,2 | 7,5 | 1,6 | 105,4 | 23,2 |
| III.2 | Erhvervspolitik (BA 02) | 478 | 330,3 | 69,1 | 58,1 | 12,2 | 89,6 | 18,8 |
| III.3 | Konkurrence (BA 03) | 110,4 | 97,4 | 88,3 | 11,4 | 10,3 | 1,5 | 1,4 |
| III.4 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04) | 9 613,7 | 9 563,8 | 99,5 | 28,3 | 0,3 | 21,6 | 0,2 |
| III.5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05) | 54 002,8 | 53 581,8 | 99,2 | 78,3 | 0,1 | 342,7 | 0,6 |
| III.6 | Energi og transport (BA 06) | 1 481,7 | 1 301,1 | 87,8 | 102,2 | 6,9 | 78,4 | 5,3 |
| III.7 | Miljø (BA 07) | 344,7 | 293,2 | 85,1 | 32,8 | 9,5 | 18,7 | 5,4 |
| III.8 | Forskning (BA 08) | 3 998,3 | 3 372,8 | 84,4 | 584,7 | 14,6 | 40,8 | 1,0 |
| III.9 | Informationssamfundet (BA 09) | 1 660,0 | 1 426,5 | 85,9 | 207,8 | 12,5 | 25,7 | 1,5 |
| III.10 | Direkte forskning (BA 10) | 625,5 | 392,7 | 62,8 | 223,2 | 35,7 | 9,6 | 1,5 |
| III.11 | Fiskeri (BA 11) | 977,4 | 788,8 | 80,7 | 45 | 4,6 | 143,7 | 14,7 |
| III.12 | Det indre marked (BA 12) | 83,8 | 71,7 | 85,6 | 8,3 | 9,9 | 3,8 | 4,5 |
| III.13 | Regionalpolitik (BA 13) | 19 992,60 | 19 835,60 | 99,2 | 16,7 | 0,1 | 140,3 | 0,7 |
| III.14 | Beskatning og toldunion (BA 14) | 126,1 | 106,1 | 84,2 | 9,4 | 7,5 | 10,5 | 8,3 |
| III.15 | Uddannelse og kultur (BA 15) | 1 267,20 | 1 108,20 | 87,5 | 119,6 | 9,4 | 39,4 | 3,1 |
| III.16 | Presse og kommunikation (BA 16) | 236,4 | 188,7 | 79,8 | 30,5 | 12,9 | 17,3 | 7,3 |
| III.17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17) | 822,5 | 424,4 | 51,6 | 287,1 | 34,9 | 111 | 13,5 |
| III.18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18) | 650,2 | 560,8 | 86,3 | 18,7 | 2,9 | 70,6 | 10,9 |
| III.19 | Eksterne forbindelser (BA 19) | 3 530,30 | 3 318,00 | 94 | 96,5 | 2,7 | 115,8 | 3,3 |
| III.20 | Handel (BA 20) | 91,8 | 79,8 | 87 | 8 | 8,7 | 3,9 | 4,3 |
| III.21 | Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21) | 1 310,70 | 976,8 | 74,5 | 125 | 9,5 | 209 | 15,9 |
| III.22 | Udvidelse (BA 22) | 2 166,10 | 2 113,10 | 97,6 | 23,9 | 1,1 | 29,1 | 1,3 |
| III.23 | Humanitær bistand (BA 23) | 635 | 625,1 | 98,4 | 5,6 | 0,9 | 4,3 | 0,7 |
| III.24 | Bekæmpelse af svig (BA 24) | 72,5 | 57,6 | 79,5 | 6,3 | 8,7 | 8,6 | 11,9 |
| III.25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25) | 240,7 | 209,7 | 87,1 | 26,6 | 11 | 4,4 | 1,8 |
| III.26 | Kommissionens administration (BA 26) | 789,1 | 646,1 | 81,9 | 97,6 | 12,4 | 45,4 | 5,8 |
| III.27 | Budget (BA 27) | 1 162,60 | 1 144,90 | 98,5 | 11,9 | 1 | 5,9 | 0,5 |
| III.28 | Revision (BA 28) | 12,5 | 10,9 | 87,3 | 1,3 | 10,2 | 0,3 | 2,5 |
| III.29 | Statistik (BA 29) | 133,2 | 111,3 | 83,5 | 10,5 | 7,9 | 11,4 | 8,6 |
| III.30 | Pensioner (BA 30) | 947,7 | 947 | 99,9 | 0,1 | 0 | 0,7 | 0,1 |
| III.31 | Reserver (BA 31) | 157 | — | — | — | — | 157 | 100 |
| IV | Domstolen (BS IV) | 267 | 237,8 | 89 | 14,9 | 5,6 | 14,4 | 5,4 |
| V | Revisionsretten (BS V) | 119,9 | 99,4 | 82,9 | 7,4 | 6,2 | 13,1 | 11 |
| VI | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) | 123,8 | 107,9 | 87,1 | 11,4 | 9,2 | 4,6 | 3,7 |
| VII | Regionsudvalget (BS VII) | 82 | 69,3 | 84,5 | 9,6 | 11,7 | 3,2 | 3,9 |
| VIII | Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII) | 12,7 | 9,6 | 75,3 | 1,8 | 14,2 | 1,3 | 10,5 |
| Bevillinger til betalinger tilsammen | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |
| | De finansielle overslag | | | | | | | |
| 1 | Landbrug | 50 498,50 | 49 798,80 | 98,6 | 271,3 | 0,5 | 428,5 | 0,8 |
| 2 | Strukturforanstaltninger | 32 570,60 | 32 399,30 | 99,5 | 58,4 | 0,2 | 112,9 | 0,3 |
| 3 | Interne politikker | 10 807,80 | 9 013,70 | 83,4 | 1 317,90 | 12,2 | 476,2 | 4,4 |
| 4 | Foranstaltninger udadtil | 5 731,30 | 5 186,20 | 90,5 | 213,1 | 3,7 | 332 | 5,8 |
| 5 | Administration | 7 713,00 | 6 699,70 | 86,9 | 785,1 | 10,2 | 228,2 | 3 |
| 6 | Reserver | 386 | 127,6 | 33,1 | — | — | 258,4 | 66,9 |
| 7 | Førtiltrædelsesstrategi | 2 438,00 | 2 276,70 | 93,4 | 15 | 0,6 | 146,3 | 6 |
| 8 | Kompensation | 1 073,50 | 1 073,50 | 100 | — | — | — | — |
| | Bevillinger til betalinger tilsammen | 111 218,7 | 106 575,5 | 95,8 | 2 660,9 | 2,4 | 1 982,4 | 1,8 |

(millioner euro og %)

Sektioner (BS) og afsnit (BA) i kontoplanen for 2006 og udgiftsområder i de finansielle overslag

Endelige bevillinger (9)

Udnyttelse af bevillingerne

Betalinger afholdt i 2006

Udnyttelsesgrad (%)

Fremførsler 2007

Grad (%)

Bortfald

Grad (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplanen

I

Parlamentet (BS I)

1 701,3

1 440,3

84,7

224,1

13,2

36,9

2,2

II

Rådet (BS II)

736,3

584,7

79,4

109

14,8

42,6

5,8

III

Kommissionen (BS III) (10)

108 175,7

104 026,7

96,2

2 282,7

2,1

1 866,3

1,7

III.1

Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01)

455,2

342,3

75,2

7,5

1,6

105,4

23,2

III.2

Erhvervspolitik (BA 02)

478

330,3

69,1

58,1

12,2

89,6

18,8

III.3

Konkurrence (BA 03)

110,4

97,4

88,3

11,4

10,3

1,5

1,4

III.4

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04)

9 613,7

9 563,8

99,5

28,3

0,3

21,6

0,2

III.5

Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05)

54 002,8

53 581,8

99,2

78,3

0,1

342,7

0,6

III.6

Energi og transport (BA 06)

1 481,7

1 301,1

87,8

102,2

6,9

78,4

5,3

III.7

Miljø (BA 07)

344,7

293,2

85,1

32,8

9,5

18,7

5,4

III.8

Forskning (BA 08)

3 998,3

3 372,8

84,4

584,7

14,6

40,8

1,0

III.9

Informationssamfundet (BA 09)

1 660,0

1 426,5

85,9

207,8

12,5

25,7

1,5

III.10

Direkte forskning (BA 10)

625,5

392,7

62,8

223,2

35,7

9,6

1,5

III.11

Fiskeri (BA 11)

977,4

788,8

80,7

45

4,6

143,7

14,7

III.12

Det indre marked (BA 12)

83,8

71,7

85,6

8,3

9,9

3,8

4,5

III.13

Regionalpolitik (BA 13)

19 992,60

19 835,60

99,2

16,7

0,1

140,3

0,7

III.14

Beskatning og toldunion (BA 14)

126,1

106,1

84,2

9,4

7,5

10,5

8,3

III.15

Uddannelse og kultur (BA 15)

1 267,20

1 108,20

87,5

119,6

9,4

39,4

3,1

III.16

Presse og kommunikation (BA 16)

236,4

188,7

79,8

30,5

12,9

17,3

7,3

III.17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17)

822,5

424,4

51,6

287,1

34,9

111

13,5

III.18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18)

650,2

560,8

86,3

18,7

2,9

70,6

10,9

III.19

Eksterne forbindelser (BA 19)

3 530,30

3 318,00

94

96,5

2,7

115,8

3,3

III.20

Handel (BA 20)

91,8

79,8

87

8

8,7

3,9

4,3

III.21

Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21)

1 310,70

976,8

74,5

125

9,5

209

15,9

III.22

Udvidelse (BA 22)

2 166,10

2 113,10

97,6

23,9

1,1

29,1

1,3

III.23

Humanitær bistand (BA 23)

635

625,1

98,4

5,6

0,9

4,3

0,7

III.24

Bekæmpelse af svig (BA 24)

72,5

57,6

79,5

6,3

8,7

8,6

11,9

III.25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25)

240,7

209,7

87,1

26,6

11

4,4

1,8

III.26

Kommissionens administration (BA 26)

789,1

646,1

81,9

97,6

12,4

45,4

5,8

III.27

Budget (BA 27)

1 162,60

1 144,90

98,5

11,9

1

5,9

0,5

III.28

Revision (BA 28)

12,5

10,9

87,3

1,3

10,2

0,3

2,5

III.29

Statistik (BA 29)

133,2

111,3

83,5

10,5

7,9

11,4

8,6

III.30

Pensioner (BA 30)

947,7

947

99,9

0,1

0

0,7

0,1

III.31

Reserver (BA 31)

157

—

—

—

—

157

100

IV

Domstolen (BS IV)

267

237,8

89

14,9

5,6

14,4

5,4

V

Revisionsretten (BS V)

119,9

99,4

82,9

7,4

6,2

13,1

11

VI

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

123,8

107,9

87,1

11,4

9,2

4,6

3,7

VII

Regionsudvalget (BS VII)

82

69,3

84,5

9,6

11,7

3,2

3,9

VIII

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS VIII)

12,7

9,6

75,3

1,8

14,2

1,3

10,5

Bevillinger til betalinger tilsammen

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

De finansielle overslag

1

Landbrug

50 498,50

49 798,80

98,6

271,3

0,5

428,5

0,8

2

Strukturforanstaltninger

32 570,60

32 399,30

99,5

58,4

0,2

112,9

0,3

3

Interne politikker

10 807,80

9 013,70

83,4

1 317,90

12,2

476,2

4,4

4

Foranstaltninger udadtil

5 731,30

5 186,20

90,5

213,1

3,7

332

5,8

5

Administration

7 713,00

6 699,70

86,9

785,1

10,2

228,2

3

6

Reserver

386

127,6

33,1

—

—

258,4

66,9

7

Førtiltrædelsesstrategi

2 438,00

2 276,70

93,4

15

0,6

146,3

6

8

Kompensation

1 073,50

1 073,50

100

—

—

—

—

Bevillinger til betalinger tilsammen

111 218,7

106 575,5

95,8

2 660,9

2,4

1 982,4

1,8

| Tavle V
  Egne indtægter i 2006 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat |
| --- |
| Gennemførelsen af budgettets indtægtsside | (millioner euro og %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK
   (11) | EU 25 |
| — Traditionelle egne indtægter | 1 520,9 | 149,0 | 323,3 | 2 927,9 | 19,3 | 204,4 | 1 197,9 | 1 282,6 | 202,3 | 1 573,3 | 32,6 | 22,5 | 38,0 | 18,9 | 104,2 | 10,8 | 1 644,4 | 195,3 | 272,0 | 117,8 | 35,3 | 55,0 | 130,3 | 399,9 | 2 550,5 | 15 028,3 |
| — Momsindtægter | 453,4 | 173,7 | 301,6 | 3 296,4 | 21,5 | 317,9 | 1 668,7 | 2 906,8 | 245,1 | 1 679,8 | 23,6 | 25,3 | 29,3 | 36,9 | 115,7 | 7,7 | 887,1 | 385,4 | 414,9 | 226,4 | 47,8 | 58,6 | 246,8 | 456,9 | 3 178,8 | 17 206,2 |
| — BNI-indtægter | 1 932,7 | 632,5 | 1 399,3 | 13 896,4 | 80,3 | 1 162,8 | 6 127,8 | 11 026,4 | 914,0 | 9 247,3 | 86,5 | 95,7 | 145,1 | 142,5 | 501,3 | 28,3 | 3 497,1 | 1 557,2 | 1 563,4 | 909,4 | 174,6 | 254,8 | 1 071,2 | 1 812,7 | 11 872,7 | 70 132,0 |
| — UK-korrektionen | 249,2 | 80,1 | 168,7 | 380,5 | 9,2 | 149,0 | 805,3 | 1 420,1 | 120,7 | 1 006,3 | 10,7 | 11,6 | 21,4 | 18,9 | 61,3 | 3,4 | 102,8 | 71,4 | 196,2 | 124,8 | 21,4 | 33,1 | 111,7 | 28,1 | –5 221,4 | –15,3 |
| I ALT | 4 156,1 | 1 035,3 | 2 193,0 | 20 501,2 | 130,3 | 1 834,1 | 9 799,7 | 16 635,9 | 1 482,0 | 13 506,8 | 153,3 | 155,1 | 233,8 | 217,2 | 782,5 | 50,2 | 6 131,5 | 2 209,2 | 2 446,6 | 1 378,4 | 279,1 | 401,6 | 1 559,9 | 2 697,7 | 12 380,6 | 102 351,2 |
| | 4,1 % | 1,0 % | 2,1 % | 20,0 % | 0,1 % | 1,8 % | 9,6 % | 16,3 % | 1,4 % | 13,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,8 % | 0,0 % | 6,0 % | 2,2 % | 2,4 % | 1,3 % | 0,3 % | 0,4 % | 1,5 % | 2,6 % | 12,1 % | 100,0 % |

Tavle V

Egne indtægter i 2006 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat

Gennemførelsen af budgettets indtægtsside

(millioner euro og %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK
   (11)

EU 25

— Traditionelle egne indtægter

1 520,9

149,0

323,3

2 927,9

19,3

204,4

1 197,9

1 282,6

202,3

1 573,3

32,6

22,5

38,0

18,9

104,2

10,8

1 644,4

195,3

272,0

117,8

35,3

55,0

130,3

399,9

2 550,5

15 028,3

— Momsindtægter

453,4

173,7

301,6

3 296,4

21,5

317,9

1 668,7

2 906,8

245,1

1 679,8

23,6

25,3

29,3

36,9

115,7

7,7

887,1

385,4

414,9

226,4

47,8

58,6

246,8

456,9

3 178,8

17 206,2

— BNI-indtægter

1 932,7

632,5

1 399,3

13 896,4

80,3

1 162,8

6 127,8

11 026,4

914,0

9 247,3

86,5

95,7

145,1

142,5

501,3

28,3

3 497,1

1 557,2

1 563,4

909,4

174,6

254,8

1 071,2

1 812,7

11 872,7

70 132,0

— UK-korrektionen

249,2

80,1

168,7

380,5

9,2

149,0

805,3

1 420,1

120,7

1 006,3

10,7

11,6

21,4

18,9

61,3

3,4

102,8

71,4

196,2

124,8

21,4

33,1

111,7

28,1

–5 221,4

–15,3

I ALT

4 156,1

1 035,3

2 193,0

20 501,2

130,3

1 834,1

9 799,7

16 635,9

1 482,0

13 506,8

153,3

155,1

233,8

217,2

782,5

50,2

6 131,5

2 209,2

2 446,6

1 378,4

279,1

401,6

1 559,9

2 697,7

12 380,6

102 351,2

4,1 %

1,0 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,8 %

9,6 %

16,3 %

1,4 %

13,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,0 %

6,0 %

2,2 %

2,4 %

1,3 %

0,3 %

0,4 %

1,5 %

2,6 %

12,1 %

100,0 %

| Tavle VI
  Betalinger i 2006 i hver medlemsstat (12) |
| --- |
| NB: Betalinger i 2006 = betalinger over aktionsbevillinger for 2006 plus betalinger over fremførsler fra 2005. |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | (millioner euro og %) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | SI | SK | FI | SE | UK | Tredjelande og diverse
   (13) | I alt |
| — Landbrug | 956,1 | 498,3 | 1 164,8 | 6 566,9 | 75,6 | 3 071,2 | 6 681,4 | 10 091,7 | 1 736,4 | 5 486,0 | 51,4 | 136,6 | 308,8 | 46,3 | 840,9 | 9,4 | 1 220,1 | 1 274,9 | 2 141,6 | 951,3 | 159,9 | 277,5 | 818,2 | 924,6 | 4 307,8 | 1,0 | 49 798,8 |
| — Strukturforanstaltninger | 310,5 | 463,6 | 124,9 | 4 389,5 | 142,5 | 3 590,5 | 5 767,0 | 2 235,4 | 475,5 | 4 531,0 | 14,7 | 140,6 | 191,8 | 20,8 | 691,2 | 16,3 | 465,0 | 304,5 | 1 963,1 | 2 533,9 | 93,5 | 268,0 | 316,7 | 308,3 | 3 023,2 | 17,5 | 32 399,3 |
| — Interne politikker | 964,3 | 51,4 | 162,5 | 962,7 | 50,1 | 142,6 | 345,5 | 713,4 | 82,2 | 758,8 | 18,9 | 62,0 | 228,5 | 73,8 | 123,5 | 10,1 | 393,2 | 210,4 | 275,3 | 124,5 | 76,6 | 59,9 | 103,1 | 294,0 | 737,4 | 1 989,2 | 9 013,7 |
| — Foranstaltninger udadtil | 93,1 | 0,0 | 2,3 | 16,7 | 0,0 | 0,9 | 17,0 | 10,0 | 0,6 | 25,6 | 5,4 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 3,4 | 4,1 | 1,3 | 0,7 | 0,9 | 0,0 | 0,3 | 1,6 | 1,8 | 10,9 | 4 988,8 | 5 186,2 |
| — Reserver | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 127,6 | 127,6 |
| — Førtiltrædelsesstrategi | 12,4 | 95,2 | 1,0 | 18,0 | 20,8 | — | 0,2 | 0,3 | — | 3,0 | 3,0 | 59,9 | 55,2 | 0,2 | 133,5 | — | 0,3 | 0,2 | 394,0 | 0,3 | 17,4 | 69,4 | — | 0,0 | 1,2 | 1 391,2 | 2 276,7 |
| — Kompensation | — | 201,9 | — | — | 3,3 | — | — | — | — | — | 134,1 | 3,9 | 7,2 | — | 31,9 | 102,9 | — | — | 514,3 | — | 61,0 | 13,0 | — | — | — | — | 1 073,5 |
| I ALT | 2 336,4 | 1 310,3 | 1 455,5 | 11 953,8 | 292,3 | 6 805,2 | 12 811,0 | 13 050,8 | 2 294,7 | 10 804,4 | 227,6 | 403,0 | 791,5 | 141,5 | 1 821,5 | 142,0 | 2 082,6 | 1 791,3 | 5 289,0 | 3 610,9 | 408,4 | 688,1 | 1 239,6 | 1 528,6 | 8 080,5 | 8 515,3 | 99 875,8 |
| | 2,3 % | 1,3 % | 1,5 % | 12,0 % | 0,3 % | 6,8 % | 12,8 % | 13,1 % | 2,3 % | 10,8 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 1,8 % | 0,1 % | 2,1 % | 1,8 % | 5,3 % | 3,6 % | 0,4 % | 0,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 8,1 % | 8,5 % | 100,0 % |

Tavle VI

Betalinger i 2006 i hver medlemsstat (12)

NB: Betalinger i 2006 = betalinger over aktionsbevillinger for 2006 plus betalinger over fremførsler fra 2005.

Udgiftsområde i de finansielle overslag

(millioner euro og %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

SI

SK

FI

SE

UK

Tredjelande og diverse
   (13)

I alt

— Landbrug

956,1

498,3

1 164,8

6 566,9

75,6

3 071,2

6 681,4

10 091,7

1 736,4

5 486,0

51,4

136,6

308,8

46,3

840,9

9,4

1 220,1

1 274,9

2 141,6

951,3

159,9

277,5

818,2

924,6

4 307,8

1,0

49 798,8

— Strukturforanstaltninger

310,5

463,6

124,9

4 389,5

142,5

3 590,5

5 767,0

2 235,4

475,5

4 531,0

14,7

140,6

191,8

20,8

691,2

16,3

465,0

304,5

1 963,1

2 533,9

93,5

268,0

316,7

308,3

3 023,2

17,5

32 399,3

— Interne politikker

964,3

51,4

162,5

962,7

50,1

142,6

345,5

713,4

82,2

758,8

18,9

62,0

228,5

73,8

123,5

10,1

393,2

210,4

275,3

124,5

76,6

59,9

103,1

294,0

737,4

1 989,2

9 013,7

— Foranstaltninger udadtil

93,1

0,0

2,3

16,7

0,0

0,9

17,0

10,0

0,6

25,6

5,4

0,0

0,0

0,3

0,3

3,4

4,1

1,3

0,7

0,9

0,0

0,3

1,6

1,8

10,9

4 988,8

5 186,2

— Reserver

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

127,6

127,6

— Førtiltrædelsesstrategi

12,4

95,2

1,0

18,0

20,8

—

0,2

0,3

—

3,0

3,0

59,9

55,2

0,2

133,5

—

0,3

0,2

394,0

0,3

17,4

69,4

—

0,0

1,2

1 391,2

2 276,7

— Kompensation

—

201,9

—

—

3,3

—

—

—

—

—

134,1

3,9

7,2

—

31,9

102,9

—

—

514,3

—

61,0

13,0

—

—

—

—

1 073,5

I ALT

2 336,4

1 310,3

1 455,5

11 953,8

292,3

6 805,2

12 811,0

13 050,8

2 294,7

10 804,4

227,6

403,0

791,5

141,5

1 821,5

142,0

2 082,6

1 791,3

5 289,0

3 610,9

408,4

688,1

1 239,6

1 528,6

8 080,5

8 515,3

99 875,8

2,3 %

1,3 %

1,5 %

12,0 %

0,3 %

6,8 %

12,8 %

13,1 %

2,3 %

10,8 %

0,2 %

0,4 %

0,8 %

0,1 %

1,8 %

0,1 %

2,1 %

1,8 %

5,3 %

3,6 %

0,4 %

0,7 %

1,2 %

1,5 %

8,1 %

8,5 %

100,0 %

| Tavle VII
  Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i perioden 2002-2006 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag |
| --- |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | (millioner euro) |
| | | | | | | | | | | |
| Udgiftsområde | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Disponible bevillinger (14) | Afholdte betalinger | Disponible bevillinger (14) | Afholdte betalinger | Disponible bevillinger (14) | Afholdte betalinger | Disponible bevillinger (14) | Afholdte betalinger | Disponible bevillinger (14) | Afholdte betalinger |
| — Landbrug | 44 940,0 | 43 520,6 | 45 095,7 | 44 379,2 | 44 308,3 | 43 579,4 | 48 908,0 | 48 465,8 | 50 498,5 | 49 798,8 |
| — Strukturforanstaltninger | 31 603,3 | 23 499,0 | 31 837,8 | 28 527,6 | 34 635,1 | 34 198,3 | 32 838,3 | 32 763,2 | 32 570,6 | 32 399,3 |
| — Interne politikker | 7 956,8 | 6 566,7 | 7 256,8 | 5 671,8 | 8 992,1 | 7 255,2 | 9 753,6 | 7 972,1 | 10 807,8 | 9 013,7 |
| — Foranstaltninger udadtil | 4 969,8 | 4 423,7 | 4 898,9 | 4 285,8 | 5 098,0 | 4 605,8 | 5 435,4 | 5 013,1 | 5 731,3 | 5 186,2 |
| — Administrationsudgifter | 5 856,6 | 5 211,6 | 6 087,1 | 5 305,2 | 6 927,2 | 5 856,4 | 7 301,2 | 6 191,4 | 7 713,0 | 6 699,7 |
| — Reserver | 651,8 | 170,5 | 363,8 | 147,9 | 442,0 | 181,9 | 346,0 | 140,1 | 386,0 | 127,6 |
| — Førtiltrædelsesstrategi | 2 600,9 | 1 752,4 | 2 798,5 | 2 239,8 | 3 219,9 | 3 052,9 | 3 546,5 | 2 984,6 | 2 438,0 | 2 276,7 |
| — Kompensation | — | — | — | — | 1 409,5 | 1 409,5 | 1 305,0 | 1 305,0 | 1 073,5 | 1 073,5 |
| I ALT | 98 579,3 | 85 144,5 | 98 338,7 | 90 557,5 | 105 032,1 | 100 139,4 | 109 434,0 | 104 835,2 | 111 218,7 | 106 575,5 |

Tavle VII

Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i perioden 2002-2006 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag

Udgiftsområde i de finansielle overslag

(millioner euro)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Udgiftsområde

2002

2003

2004

2005

2006

Disponible bevillinger (14)

Afholdte betalinger

Disponible bevillinger (14)

Afholdte betalinger

Disponible bevillinger (14)

Afholdte betalinger

Disponible bevillinger (14)

Afholdte betalinger

Disponible bevillinger (14)

Afholdte betalinger

— Landbrug

44 940,0

43 520,6

45 095,7

44 379,2

44 308,3

43 579,4

48 908,0

48 465,8

50 498,5

49 798,8

— Strukturforanstaltninger

31 603,3

23 499,0

31 837,8

28 527,6

34 635,1

34 198,3

32 838,3

32 763,2

32 570,6

32 399,3

— Interne politikker

7 956,8

6 566,7

7 256,8

5 671,8

8 992,1

7 255,2

9 753,6

7 972,1

10 807,8

9 013,7

— Foranstaltninger udadtil

4 969,8

4 423,7

4 898,9

4 285,8

5 098,0

4 605,8

5 435,4

5 013,1

5 731,3

5 186,2

— Administrationsudgifter

5 856,6

5 211,6

6 087,1

5 305,2

6 927,2

5 856,4

7 301,2

6 191,4

7 713,0

6 699,7

— Reserver

651,8

170,5

363,8

147,9

442,0

181,9

346,0

140,1

386,0

127,6

— Førtiltrædelsesstrategi

2 600,9

1 752,4

2 798,5

2 239,8

3 219,9

3 052,9

3 546,5

2 984,6

2 438,0

2 276,7

— Kompensation

—

—

—

—

1 409,5

1 409,5

1 305,0

1 305,0

1 073,5

1 073,5

I ALT

98 579,3

85 144,5

98 338,7

90 557,5

105 032,1

100 139,4

109 434,0

104 835,2

111 218,7

106 575,5

---

(1)  Indtægterne fra CZ, HU, SK, SI, LU, LT, CY, LV, EE og MT er lagt sammen.

(2)  Bevillinger efter ændringsbudgetter.

(3)  Bevillinger efter ændringsbudgetter og bevillingsoverførsler.

(4)  Formålsbestemte indtægter samt genopførte og fremførte bevillinger.

(5)  Endelige budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger og bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår. Som følge heraf overskrider de disponible bevillinger på bestemte poster loftet i de finansielle overslag.

(6)  Inkl. bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger.

(7)  Afsnittene (BA) i sektion III (Kommissionen) svarer til Kommissionens definition af aktivitetsområderne/de politiske områder med henblik på aktivitetsbaseret budgettering (ABB).

(8)  I henhold til bilaget til den interinstitutionelle aftale fra 1999 er de beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 millioner euro i 1999-priser for perioden 2000-2006. I 2006 andrager denne reduktion 180 millioner euro.

(9)  Endelige budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger og bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår.

(10)  Afsnittene (BA) i sektion III (Kommissionen) svarer til Kommissionens definition af aktivitetsområderne/de politiske områder med henblik på aktivitetsbaseret budgettering (ABB).

(11)  Der er foretaget en korrektion (på 5 221,4 millioner euro) af bruttobeløbet for Det Forenede Kongeriges andel (17 602,0 millioner euro). De øvrige medlemsstater finansierer denne korrektion.

Korrektionen vedrører udelukkende moms- og BNI-elementet af egne bruttoindtægter og fordeles på de to elementer efter deres relative størrelse.

(12)  Den geografiske fordeling er ikke baseret på betalingerne til medlemsstaterne, men på udgifternes fordeling i henhold til dataene i Kommissionens it-regnskabssystem ABAC.

(13)  Beløbene under »Tredjelande og diverse« er i det væsentlige udgifter til projekter uden for Unionen og til tredjelandes deltagelse. Herunder er også medtaget udgifter, som ikke kunne fordeles på medlemsstaterne.

(14)  Disponible bevillinger = Regnskabsårets bevillinger til betalinger + bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår.

BILAG II

Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten siden 2002

I henhold til traktaterne påhviler det Revisionsretten at udarbejde en årsberetning. I henhold til traktaterne og øvrige gældende retsforskrifter påhviler det endvidere Retten at udarbejde særlige årsberetninger om visse af Fællesskabernes organer og aktiviteter. Retten kan desuden i medfør af traktaterne fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af en af institutionerne afgive udtalelser. Nedenfor følger en liste over de beretninger og udtalelser, Retten har vedtaget siden 2002.

| Titel | Offentliggørelse |
| --- | --- |
| Årsberetninger og revisionserklæringer |
| Femogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2001:






  — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |

Titel

Offentliggørelse

Årsberetninger og revisionserklæringer

Femogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2001:

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 295 af 28.11.2002

Seksogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2002:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 286 af 28.11.2003

Syvogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2003:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 293 af 30.11.2004

Otteogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2004:

| — | Beretning om gennemførelsen af det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om gennemførelsen af det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 301 af 30.11.2005

Niogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2005:

| — | Beretning om budgetgennemførelsen og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om budgetgennemførelsen og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 263 af 31.10.2006

Tredivte årsberetning, regnskabsåret 2006:

| — | Beretning om budgetgennemførelsen og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om budgetgennemførelsen og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

Offentliggøres i dette nummer af EUT

Særberetninger

Indtægter

| — | Særberetning nr. 11/2006 om ordningen for fællesskabsforsendelse |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 11/2006 om ordningen for fællesskabsforsendelse

EUT C 44 af 27.2.2007

Den fælles landbrugspolitik

| — | Særberetning nr. 5/2002 om ekstensiveringspræmieordningen og ordningen for ekstensiveringsbeløb inden for den fælles markedsordning for oksekød |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2002 om ekstensiveringspræmieordningen og ordningen for ekstensiveringsbeløb inden for den fælles markedsordning for oksekød

EFT C 290 af 25.11.2002

| — | Særberetning nr. 6/2002 om revision af Kommissionens forvaltning af EU's støtteordning for oliefrø |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2002 om revision af Kommissionens forvaltning af EU's støtteordning for oliefrø

EFT C 254 af 22.10.2002

| — | Særberetning nr. 7/2002 om den økonomiske forvaltning af den fælles markedsordning for bananer |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2002 om den økonomiske forvaltning af den fælles markedsordning for bananer

EFT C 294 af 28.11.2002

| — | Særberetning nr. 1/2003 om forudbetaling af eksportrestitutioner |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2003 om forudbetaling af eksportrestitutioner

EUT C 98 af 24.4.2003

| — | Særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder

EUT C 151 af 27.6.2003

| — | Særberetning nr. 9/2003 om procedurerne for fastsættelse af satserne for tilskud til eksport af landbrugsprodukter (eksportrestitutioner) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2003 om procedurerne for fastsættelse af satserne for tilskud til eksport af landbrugsprodukter (eksportrestitutioner)

EUT C 211 af 5.9.2003

| — | Særberetning nr. 12/2003 om forsvarlig økonomisk forvaltning af den fælles markedsordning for tørret foder |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 12/2003 om forsvarlig økonomisk forvaltning af den fælles markedsordning for tørret foder

EUT C 298 af 9.12.2003

| — | Særberetning nr. 13/2003 om støtten til bomuldsproduktionen |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 13/2003 om støtten til bomuldsproduktionen

EUT C 298 af 9.12.2003

| — | Særberetning nr. 14/2003 om Kommissionens måling af landbrugsindkomsten (EF-traktatens artikel 33, stk. 1, litra b)) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 14/2003 om Kommissionens måling af landbrugsindkomsten (EF-traktatens artikel 33, stk. 1, litra b))

EUT C 45 af 20.2.2004

| — | Særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik

EUT C 269 af 4.11.2004

| — | Særberetning nr. 6/2004 om indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2004 om indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU

EUT C 29 af 4.2.2005

| — | Særberetning nr. 7/2004 om den fælles markedsordning for tobak |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2004 om den fælles markedsordning for tobak

EUT C 41 af 17.2.2005

| — | Særberetning nr. 8/2004 om Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2004 om Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter

EUT C 54 af 3.3.2005

| — | Særberetning nr. 9/2004 om skovbrugsforanstaltninger i forbindelse med politikken for udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2004 om skovbrugsforanstaltninger i forbindelse med politikken for udvikling af landdistrikterne

EUT C 67 af 18.3.2005

| — | Særberetning nr. 3/2005 om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2005 om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug

EUT C 279 af 11.11.2005

| — | Særberetning nr. 7/2006 — Investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2006 — Investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer?

EUT C 282 af 20.11.2006

| — | Særberetning nr. 8/2006 — Dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2006 — Dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager

EUT C 282 af 20.11.2006

| — | Særberetning nr. 4/2007 om fysisk kontrol og ombytningskontrol af vareforsendelser, der giver ret til udbetaling af eksportrestitutioner |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2007 om fysisk kontrol og ombytningskontrol af vareforsendelser, der giver ret til udbetaling af eksportrestitutioner

Under offentliggørelse

Strukturpolitikker

| — | Særberetning nr. 3/2002 om fællesskabsinitiativet Beskæftigelse — Integra |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2002 om fællesskabsinitiativet Beskæftigelse — Integra

EFT C 263 af 29.10.2002

| — | Særberetning nr. 4/2002 om lokale beskæftigelsesfremmende aktioner |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2002 om lokale beskæftigelsesfremmende aktioner

EFT C 263 af 29.10.2002

| — | Særberetning nr. 7/2003 om programmeringen af sturkturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2003 om programmeringen af sturkturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006

EUT C 174 af 23.7.2003

| — | Særberetning nr. 4/2004 om programmeringen af fællesskabsinitiativet vedrørende tværeuropæisk samarbejde, Interreg III |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2004 om programmeringen af fællesskabsinitiativet vedrørende tværeuropæisk samarbejde, Interreg III

EUT C 303 af 7.12.2004

| — | Særberetning nr. 1/2006 om Den Europæiske Socialfonds bidrag til bekæmpelse af skolefrafald |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2006 om Den Europæiske Socialfonds bidrag til bekæmpelse af skolefrafald

EUT C 99 af 26.4.2006

| — | Særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999 (strukturfondene) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999 (strukturfondene)

EUT C 302 af 12.12.2006

| — | Særberetning nr. 1/2007 om gennemførelsen af midtvejsprocesserne for strukturfondene i perioden 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2007 om gennemførelsen af midtvejsprocesserne for strukturfondene i perioden 2000-2006

EUT C 124 af 5.6.2007

Interne politikker, inklusive forskning

| — | Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne Socrates og Ungdom for Europa |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne Socrates og Ungdom for Europa

EFT C 136 af 7.6.2002

| — | Særberetning nr. 11/2003 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 11/2003 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE)

EUT C 292 af 2.12.2003

| — | Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002)

EUT C 99 af 23.4.2004

| — | Særberetning nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnetværk (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnetværk (TEN-T)

EUT C 94 af 21.4.2006

| — | Særberetning nr. 3/2007 om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2007 om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004)

EUT C 178 af 31.7.2007

Foranstaltninger udadtil

| — | Særberetning nr. 1/2002 om makrofinansiel bistand (MFA) til tredjelande og strukturtilpasningsfacilitet (SAF) for tredjelande i Middelhavsområdet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2002 om makrofinansiel bistand (MFA) til tredjelande og strukturtilpasningsfacilitet (SAF) for tredjelande i Middelhavsområdet

EFT C 121 af 23.5.2002

| — | Særberetning nr. 2/2003 om gennemførelsen i udviklingslande af den politik vedrørende fødevaresikkerhed, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2003 om gennemførelsen i udviklingslande af den politik vedrørende fødevaresikkerhed, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget

EUT C 93 af 17.4.2003

| — | Særberetning nr. 8/2003 om udførelsen af infrastrukturarbejder, der finansieres af EUF |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2003 om udførelsen af infrastrukturarbejder, der finansieres af EUF

EUT C 181 af 31.7.2003

| — | Særberetning nr. 10/2003 om, hvor effektivt Kommissionen i sin forvaltning af udviklingsbistanden til Indien har opfyldt målet om at rette bistanden mod de fattige og sikre en bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2003 om, hvor effektivt Kommissionen i sin forvaltning af udviklingsbistanden til Indien har opfyldt målet om at rette bistanden mod de fattige og sikre en bæredygtig udvikling

EUT C 211 af 5.9.2003

| — | Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF

EUT C 63 af 11.3.2004

| — | Særberetning nr. 10/2004 om dekoncentreringen af forvaltningen af EF's bistand til tredjelande til Kommissionens delegationer |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2004 om dekoncentreringen af forvaltningen af EF's bistand til tredjelande til Kommissionens delegationer

EUT C 72 af 22.3.2005

| — | Særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene: Kommissionens forvaltning af støtten til reform af de offentlige finanser |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene: Kommissionens forvaltning af støtten til reform af de offentlige finanser

EUT C 249 af 7.10.2005

| — | Særberetning nr. 4/2005 om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2005 om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien

EUT C 260 af 19.10.2005

| — | Særberetning nr. 2/2006 om resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den Russiske Føderation |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2006 om resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den Russiske Føderation

EUT C 119 af 19.5.2006

| — | Særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien

EUT C 170 af 21.7.2006

| — | Særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet

EUT C 200 af 24.8.2006

| — | Særberetning nr. 6/2006 — Miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2006 — Miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde

EUT C 235 af 29.9.2006

| — | Særberetning nr. 5/2007 om Kommissionens forvaltning af CARDS-programmet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2007 om Kommissionens forvaltning af CARDS-programmet

Under offentliggørelse

Førtiltrædelsesstrategi

| — | Særberetning nr. 5/2003 om Phare- og Ispa-støtte til miljøprojekter i kandidatlandene |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2003 om Phare- og Ispa-støtte til miljøprojekter i kandidatlandene

EUT C 167 af 17.7.2003

| — | Særberetning nr. 6/2003 om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2003 om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene

EUT C 167 af 17.7.2003

| — | Særberetning nr. 2/2004 om førtiltrædelsesstøtte — Er Sapard blevet forvaltet godt? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2004 om førtiltrædelsesstøtte — Er Sapard blevet forvaltet godt?

EUT C 295 af 30.11.2004

| — | Særberetning nr. 5/2004 om Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2004 om Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene

EUT C 15 af 20.1.2005

| — | Særberetning nr. 4/2006 om Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2006 om Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien

EUT C 174 af 26.7.2006

Administrationsudgifter

| — | Særberetning nr. 3/2003 om de europæiske institutioners invalidepensionsordning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2003 om de europæiske institutioners invalidepensionsordning

EUT C 109 af 7.5.2003

| — | Særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EUT C 202 af 18.8.2005

| — | Særberetning nr. 5/2005 om Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2005 om Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning

EUT C 291 af 23.11.2005

| — | Særberetning nr. 9/2006 om Kommissionens, Europa-Parlamentets og Rådets udgifter til oversættelse |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2006 om Kommissionens, Europa-Parlamentets og Rådets udgifter til oversættelse

EUT C 284 af 21.11.2006

| — | Særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger

EUT C 148 af 2.7.2007 og EUT C 178 af 31.7.2007

Finansieringsinstrumenter og bankaktiviteter

—

Særlige årsberetninger

EKSF's årsregnskab

| — | Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2001

EFT C 158 af 3.7.2002

| — | Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 23. juli 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 23. juli 2002

EUT C 127 af 29.5.2003

Årsberetninger om EKSF

| — | Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for regnskabsåret 2001

EFT C 302 af 5.12.2002

| — | Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002 |
| --- | --- |

—

Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002

EUT C 224 af 19.9.2003

Euratoms Forsyningsagentur

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2001

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2005

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2006

Ikke offentliggjort i EUT

Fællesforetagendet Joint European Torus (JET)

| — | Beretning om 2001-regnskabet (likvidationsregnskabet) for Fællesforetagendet JET |
| --- | --- |

—

Beretning om 2001-regnskabet (likvidationsregnskabet) for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound, Dublin)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Europaskolerne

| — | Beretning om Europaskolernes regnskab for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes regnskab for regnskabsåret 2001

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2005

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2006

Ikke offentliggjort i EUT

Den Europæiske Centralbank (ECB, Frankfurt)

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2001

EFT C 259 af 25.10.2002

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2002

EUT C 45 af 20.2.2004

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2003

EUT C 286 af 23.11.2004

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2004

EUT C 119 af 19.5.2006

Forvaltning af »Schengen-kontrakter«

| — | Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (»Schengen-kontrakter«) |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (»Schengen-kontrakter«)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om regnskabet for »Schengen-kontrakter« for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Schengen-kontrakter« for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

Forvaltning af »Sisnet-kontrakter«

| — | Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (»Sisnet«) |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (»Sisnet«)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2005

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2006

Ikke offentliggjort i EUT

EF-Sortsmyndigheden (OCVV, Angers)

| — | Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om EF-Sortsmyndighedens regnskab for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om EF-Sortsmyndighedens regnskab for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHMI, Alicante)

| — | Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (AESST, Bilbao)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Miljøagentur (AEE, København)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (OEDT, Lissabon)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA, London)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (CDT, Luxembourg)

| — | Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (FEF, Torino)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA, Wien) — Observationscenter for Racisme og Fremmedhad

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Genopbygningsagentur (AER, Thessaloniki)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 41 af 17.2.2005

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (AESM, Lissabon)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (AESA, Køln)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA, Parma)

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Eurojust

| — | Beretning om regnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

| — | Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Konventet

| — | Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for regnskabsåret 2002 (fra den 21. februar 2002 til den 31. december 2002) |
| --- | --- |

—

Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for regnskabsåret 2002 (fra den 21. februar 2002 til den 31. december 2002)

EUT C 122 af 22.5.2003

| — | Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2003

EUT C 157 af 14.6.2004

Fællesforetagendet Galileo (Bruxelles)

| — | Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2005

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2006

Ikke offentliggjort i EUT

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA, Heraklion)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC, Stockholm)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for regnskabsåret 2005

EUT C 312 af 19.12.2006

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndighed (Bruxelles)

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske GNSS Tilsynsmyndighed for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske GNSS Tilsynsmyndighed for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Jernbaneagentur (ERA, Valenciennes)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Jernbaneagentur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Jernbaneagentur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Politiakademi (CEPOL, Bramshill)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Politiakademi for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Politiakademi for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (FRONTEX, Warsawa)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA, Bruxelles)

| — | Beretning om årsregnskabet for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Forvaltningsorganet for Intelligent Energi (IEEA, Bruxelles)

| — | Beretning om årsregnskabet for Forvaltningsorganet for Intelligent Energi for regnskabsåret 2006 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Forvaltningsorganet for Intelligent Energi for regnskabsåret 2006

Under offentliggørelse

Udtalelser

| — | Udtalelse nr. 1/2002 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2002 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 2/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 92 af 17.4.2002

| — | Udtalelse nr. 3/2002 om forslag til finansforordning for Eurojusts budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2002 om forslag til finansforordning for Eurojusts budget

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 4/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse)

EFT C 225 af 20.9.2002

| — | Udtalelse nr. 5/2002 om ændret forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2002 om ændret forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen

EFT C 236 af 1.10.2002

| — | Udtalelse nr. 6/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union

EFT C 236 af 1.10.2002

| — | Udtalelse nr. 7/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger vedrørende endelig udtræden af tjenesten for tjenestemænd og midlertidigt ansatte i de politiske grupper i Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger vedrørende endelig udtræden af tjenesten for tjenestemænd og midlertidigt ansatte i de politiske grupper i Europa-Parlamentet

EFT C 236 af 1.10.2002

| — | Udtalelse nr. 8/2002 om forslag til en revideret finansforordning vedrørende Det Europæiske Genopbygningsagenturs budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2002 om forslag til en revideret finansforordning vedrørende Det Europæiske Genopbygningsagenturs budget

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 9/2002 om finansiering af den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2002 om finansiering af den fælles landbrugspolitik

EFT C 285 af 21.11.2002

| — | Udtalelse nr. 10/2002 om Kommissionens forslag til ændring af forordningerne om oprettelse af fællesskabsagenturerne efter vedtagelsen af den nye finansforordning |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2002 om Kommissionens forslag til ændring af forordningerne om oprettelse af fællesskabsagenturerne efter vedtagelsen af den nye finansforordning

EFT C 285 af 21.11.2002

| — | Udtalelse nr. 11/2002 om udkast til Kommissionens forordning om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende det almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 11/2002 om udkast til Kommissionens forordning om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende det almindelige budget

EFT C 12 af 17.1.2003

| — | Udtalelse nr. 12/2002 om forslag til Rådets forordning om finansforordning for Den 9. Europæiske Udviklingsfond i henhold til partnerskabsaftalen mellem AVS og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 12/2002 om forslag til Rådets forordning om finansforordning for Den 9. Europæiske Udviklingsfond i henhold til partnerskabsaftalen mellem AVS og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000

EFT C 12 af 17.1.2003

| — | Udtalelse nr. 13/2002 om udkast til Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 13/2002 om udkast til Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 12 af 17.1.2003

| — | Udtalelse nr. 14/2002 om forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 14/2002 om forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

EFT C 21 af 28.1.2003

| — | Udtalelse nr. 1/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (»finansforordning«) for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) forelagt af Harmoniseringskontorets budgetudvalg |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (»finansforordning«) for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) forelagt af Harmoniseringskontorets budgetudvalg

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 2/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (»finansforordning«) for EF-Sortsmyndigheden forelagt af Sortmyndighedens administrationsråd |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (»finansforordning«) for EF-Sortsmyndigheden forelagt af Sortmyndighedens administrationsråd

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 3/2003 om forslag til finansforordning for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2003 om forslag til finansforordning for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 4/2003 om forslag til finansforordning for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2003 om forslag til finansforordning for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 5/2003 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Cyperns, Estlands, Ungarns, Letlands, Litauens, Maltas, Polens, Den Tjekkiske Republiks, Slovakiets og Sloveniens tiltrædelse |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2003 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Cyperns, Estlands, Ungarns, Letlands, Litauens, Maltas, Polens, Den Tjekkiske Republiks, Slovakiets og Sloveniens tiltrædelse

EUT C 224 af 19.9.2003

| — | Udtalelse nr. 6/2003 om udkast til finansforordning for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2003 om udkast til finansforordning for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 7/2003 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2003 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter

EUT C 318 af 30.12.2003

| — | Udtalelse nr. 8/2003 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2003 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

EUT C 318 af 30.12.2003

| — | Udtalelse nr. 9/2003 om udkast til Kommissionens forordning om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2003 om udkast til Kommissionens forordning om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer

EUT C 19 af 23.1.2004

| — | Udtalelse nr. 10/2003 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2003 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland

EUT C 19 af 23.1.2004

| — | Udtalelse nr. 1/2004 om ændret forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2004 om ændret forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

EUT C 75 af 24.3.2004

| — | Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet)

EUT C 107 af 30.4.2004

| — | Udtalelse nr. 1/2005 om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2005 om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik

EUT C 121 af 20.5.2005 og EUT C 167 af 7.7.2005

| — | Udtalelse nr. 2/2005 om forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2005 om forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden

EUT C 121 af 20.5.2005

| — | Udtalelse nr. 3/2005 om forslag til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2005 om forslag til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 124 af 23.5.2005

| — | Udtalelse nr. 4/2005 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter og forslag til Rådets forordning om gennemførelsesforanstaltningerne for korrektionen af budgetuligevægte i henhold til artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse af (...) om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2005 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter og forslag til Rådets forordning om gennemførelsesforanstaltningerne for korrektionen af budgetuligevægte i henhold til artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse af (...) om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter

EUT C 167 af 7.7.2005

| — | Udtalelse nr. 5/2005 om udkast til ændring af finansforordningen for EF-Sortsmyndigheden vedtaget af Sortsmyndighedens administrationsråd den 16. september 2004 |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2005 om udkast til ændring af finansforordningen for EF-Sortsmyndigheden vedtaget af Sortsmyndighedens administrationsråd den 16. september 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 6/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 og forordning (Euratom) nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 og forordning (Euratom) nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EUT C 202 af 18.8.2005

| — | Udtalelse nr. 7/2005 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 for så vidt angår posten som regnskabsfører i forvaltningsorganer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2005 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 for så vidt angår posten som regnskabsfører i forvaltningsorganer

EUT C 249 af 7.10.2005

| — | Udtalelse nr. 8/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulovlig aktivitet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulovlig aktivitet

EUT C 313 af 9.12.2005

| — | Udtalelse nr. 9/2005 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (KOM(2005) 130 endelig) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2005 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (KOM(2005) 130 endelig)

EUT C 313 af 9.12.2005

| — | Udtalelse nr. 10/2005 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2005 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 13 af 18.1.2006

| — | Udtalelse nr. 11/2005 om udkast til Kommissionens forordning (EF, Euratom) om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 11/2005 om udkast til Kommissionens forordning (EF, Euratom) om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 13 af 18.1.2006

| — | Udtalelse nr. 1/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)

EUT C 203 af 25.8.2006

| — | Udtalelse nr. 2/2006 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2006 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter

EUT C 203 af 25.8.2006

| — | Udtalelse nr. 3/2006 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2006 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse

EUT C 273 af 9.11.2006

| — | Udtalelse nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 273 af 9.11.2006

| — | Udtalelse nr. 5/2006 on a proposal for an amendment to the Financial Regulation of the European Schools (ikke oversat til dansk) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2006 on a proposal for an amendment to the Financial Regulation of the European Schools (ikke oversat til dansk)

Ikke offentliggjort I EUT

| — | Udtalelse nr. 6/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring og forlængelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 804/2004/EF af 21. april 2004 om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (Hercule II-programmet) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring og forlængelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 804/2004/EF af 21. april 2004 om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (Hercule II-programmet)

EUT C 302 af 12.12.2006

| — | Udtalelse nr. 7/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EUT C 8 af 12.1.2007

| — | Udtalelse nr. 8/2006 om forslag til Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2006 om forslag til Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin

EUT C 8 af 12.1.2007

| — | Udtalelse nr. 1/2007 om udkast til Kommissionens forordning (EF, Euratom) om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2007 om udkast til Kommissionens forordning (EF, Euratom) om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 46 af 28.2.2007

| — | Udtalelse nr. 2/2007 om forslag til Rådets forordning om ændring af finansforordningen for Den 9. Europæiske Udviklingsfond |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2007 om forslag til Rådets forordning om ændring af finansforordningen for Den 9. Europæiske Udviklingsfond

EUT C 101 af 4.5.2007

| — | Udtalelse nr. 3/2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 515/97 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 515/97 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne

EUT C 101 af 4.5.2007

| — | Udtalelse nr. 4/2007 om udkast til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2007 om udkast til Kommissionens forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer

EUT C 216 af 14.9.2007

| — | Udtalelse nr. 5/2007 om forslag til Rådets forordning om finansforordningen for Euratoms Forsyningsagentur |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2007 om forslag til Rådets forordning om finansforordningen for Euratoms Forsyningsagentur

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 6/2007 om medlemsstaternes årlige oversigter og »nationale erklæringer« og de nationale revisionsorganers revision af EU-midler |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2007 om medlemsstaternes årlige oversigter og »nationale erklæringer« og de nationale revisionsorganers revision af EU-midler

EUT C 216 af 14.9.2007

---