# Europeiska unionens C 287/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 287 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången29 november 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 287

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången29 november 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2007/C 287/01 | Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeiska kulturagenda | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2007/C 287/01

Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeiska kulturagenda

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 287/02 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2007/C 287/03 | Utnämning av ledamöter till yrkesinspektörskommittén för mandatperioden 1 januari 2007–31 december 2009 | 6 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 287/04 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 287/05 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 10 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2007/C 287/06 | Tillkännagivande från Eftas övervakningsmyndighet om myndighetens handläggning av klagomål rörande artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet | 12 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 287/02

Eurons växelkurs

5

2007/C 287/03

Utnämning av ledamöter till yrkesinspektörskommittén för mandatperioden 1 januari 2007–31 december 2009

6

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 287/04

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

8

2007/C 287/05

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

10

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2007/C 287/06

Tillkännagivande från Eftas övervakningsmyndighet om myndighetens handläggning av klagomål rörande artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet

12

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 287/07 | Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd C 24/07 (ex NN 71/06) – Statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH och RyanAir – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 287/08 | Statligt stöd – Rumänien – Statligt stöd C 40/07 (f.d. NN 48/07) – Privatisering av Mittal Steel Roman – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 287/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard) (
  1
  ) | 38 |
| 2007/C 287/10 | Statligt stöd – Förenade kungariket – Statligt stöd C 42/04 (ex N 350/04) – Bidrag till renovering av företagslokaler (
  1
  ) | 39 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 287/07

Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd C 24/07 (ex NN 71/06) – Statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH och RyanAir – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

27

2007/C 287/08

Statligt stöd – Rumänien – Statligt stöd C 40/07 (f.d. NN 48/07) – Privatisering av Mittal Steel Roman – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

29

2007/C 287/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard) (
  1
  )

1

38

2007/C 287/10

Statligt stöd – Förenade kungariket – Statligt stöd C 42/04 (ex N 350/04) – Bidrag till renovering av företagslokaler (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/1

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 16 november 2007

om en europeiska kulturagenda

(2007/C 287/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

| 1) | som erinrar om Europeiska gemenskapen mål, särskilt enligt artikel 151 i fördraget, |
| --- | --- |

1)

som erinrar om Europeiska gemenskapen mål, särskilt enligt artikel 151 i fördraget,

| 2) | som hänvisar till bestämmelserna i Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

2)

som hänvisar till bestämmelserna i Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| 3) | som beaktar kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (1), |
| --- | --- |

3)

som beaktar kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (1),

| 4) | som erinrar som sina slutsatser av den 24 maj 2007 om den kulturella och den kreativa sektorns bidrag till uppnåendet av Lissabonmålen (2), |
| --- | --- |

4)

som erinrar som sina slutsatser av den 24 maj 2007 om den kulturella och den kreativa sektorns bidrag till uppnåendet av Lissabonmålen (2),

| 5) | som beaktar de erfarenheter som gjorts vid planeringen och genomförandet av rådets arbetsplaner för 2002–2004 och 2005–2007 (3), |
| --- | --- |

5)

som beaktar de erfarenheter som gjorts vid planeringen och genomförandet av rådets arbetsplaner för 2002–2004 och 2005–2007 (3),

| 6) | som beaktar resultatet av det första forumet för kultur i Europa, som ägde rum i Lissabon 26-27 september 2007, |
| --- | --- |

6)

som beaktar resultatet av det första forumet för kultur i Europa, som ägde rum i Lissabon 26-27 september 2007,

| 7) | som är övertygat om att kulturen och dess särställning, inklusive mångspråkigheten, är mycket viktiga komponenter i den europeiska integrationsprocess som grundar sig på gemensamma värderingar och ett gemensamt arv – ett process som erkänner, respekterar och främjar kulturell mångfald och kulturens övergripande roll, |
| --- | --- |

7)

som är övertygat om att kulturen och dess särställning, inklusive mångspråkigheten, är mycket viktiga komponenter i den europeiska integrationsprocess som grundar sig på gemensamma värderingar och ett gemensamt arv – ett process som erkänner, respekterar och främjar kulturell mångfald och kulturens övergripande roll,

| 8) | som betonar att kultur och kreativitet är viktiga drivkrafter för personlig utveckling, social sammanhållning, ekonomisk tillväxt, skapandet av arbetstillfällen, innovation och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

8)

som betonar att kultur och kreativitet är viktiga drivkrafter för personlig utveckling, social sammanhållning, ekonomisk tillväxt, skapandet av arbetstillfällen, innovation och konkurrenskraft,

| 9) | som delar åsikten att kulturens roll bör ges ett bättre erkännande i den nya omgång av Lissabonagendan som inleds 2008, |
| --- | --- |

9)

som delar åsikten att kulturens roll bör ges ett bättre erkännande i den nya omgång av Lissabonagendan som inleds 2008,

| 10) | som anser att kulturen, som ett medel att stärka det internationella samarbetet, bör ingå som ett viktigt inslag i EU:s yttre förbindelser, |
| --- | --- |

10)

som anser att kulturen, som ett medel att stärka det internationella samarbetet, bör ingå som ett viktigt inslag i EU:s yttre förbindelser,

| 11) | som understryker det nära sambandet mellan kultur och utveckling och välkomnar en mer proaktiv roll för medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen inom ramen för deras respektive verksamhet för yttre bistånd i syfte att främja tillkomsten av en dynamisk kultursektor i utvecklingsländerna och som noterar kommissionens förslag att öka och diversifiera finansieringen för att förbättra den lokal befolkningens tillgång till kultur och tillträdet för dessa länders kulturprodukter till de europeiska marknaderna, |
| --- | --- |

11)

som understryker det nära sambandet mellan kultur och utveckling och välkomnar en mer proaktiv roll för medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen inom ramen för deras respektive verksamhet för yttre bistånd i syfte att främja tillkomsten av en dynamisk kultursektor i utvecklingsländerna och som noterar kommissionens förslag att öka och diversifiera finansieringen för att förbättra den lokal befolkningens tillgång till kultur och tillträdet för dessa länders kulturprodukter till de europeiska marknaderna,

| 12) | som betonar vikten av fördjupad interkulturell dialog på internationell nivå, bland annat med länder som befinner sig i en utsatt situation, och av att icke-statliga aktörer engageras för att främja bättre kunskap och förståelse, |
| --- | --- |

12)

som betonar vikten av fördjupad interkulturell dialog på internationell nivå, bland annat med länder som befinner sig i en utsatt situation, och av att icke-statliga aktörer engageras för att främja bättre kunskap och förståelse,

EUROPEISK KULTURAGENDA

| 1) | VÄLKOMNAR kommissionens förslag att fastställa en europeiska kulturagenda, vilken uppfattas som ett viktigt steg mot ökat samarbete på kulturområdet för att öka den europeiska verksamhetens konsekvens och synlighet inom området, samtidigt som kulturen övergripande roll stärks, |
| --- | --- |

1)

VÄLKOMNAR kommissionens förslag att fastställa en europeiska kulturagenda, vilken uppfattas som ett viktigt steg mot ökat samarbete på kulturområdet för att öka den europeiska verksamhetens konsekvens och synlighet inom området, samtidigt som kulturen övergripande roll stärks,

Strategiska mål

| 2) | STÖDER de tre strategiska mål som anges i kommissionens meddelande inför utarbetandet av en gemensam europeiska kulturagenda, dvs. att






  a) | främja kulturell mångfald och interkulturell dialog, |
| --- | --- | --- |

2)

STÖDER de tre strategiska mål som anges i kommissionens meddelande inför utarbetandet av en gemensam europeiska kulturagenda, dvs. att

a)

främja kulturell mångfald och interkulturell dialog,

| b) | främja kulturen som en drivkraft för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt, sysselsättning, innovation och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

b)

främja kulturen som en drivkraft för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt, sysselsättning, innovation och konkurrenskraft,

| c) | främja kulturen som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser, |
| --- | --- |

c)

främja kulturen som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser,

Särskilda mål

| 3) | ÄR ENIGT OM att dessa tre strategiska mål närmare innebär att






  A. | VAD GÄLLER FRÄMJANDET AV KULTURELL MÅNGFALD OCH INTERKULTURELL DIALOG






  — | uppmuntra rörlighet hos artister och andra yrkesverksamma på kulturområdet, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

ÄR ENIGT OM att dessa tre strategiska mål närmare innebär att

A.

VAD GÄLLER FRÄMJANDET AV KULTURELL MÅNGFALD OCH INTERKULTURELL DIALOG

—

uppmuntra rörlighet hos artister och andra yrkesverksamma på kulturområdet,

| — | främja kulturarvet genom att göra det lättare att flytta samlingar och främja digitaliseringsprocessen i syfte att förbättra allmänhetens tillgång till olika typer av kulturella och språkliga uttryck, |
| --- | --- |

—

främja kulturarvet genom att göra det lättare att flytta samlingar och främja digitaliseringsprocessen i syfte att förbättra allmänhetens tillgång till olika typer av kulturella och språkliga uttryck,

| — | främja en hållbar interkulturell dialog som bidrar till europeisk identitet, europeiskt medborgarskap och social sammanhållning i Europa, bland annat genom att utveckla medborgarnas interkulturella kompetens, |
| --- | --- |

—

främja en hållbar interkulturell dialog som bidrar till europeisk identitet, europeiskt medborgarskap och social sammanhållning i Europa, bland annat genom att utveckla medborgarnas interkulturella kompetens,

| B. | VAD GÄLLER FRÄMJANDET AV KULTUREN SOM KREATIVITETSKATALYSATOR






  — | främja bättre utnyttjande av synergieffekterna mellan kultur och utbildning, bland annat genom att uppmuntra konstutbildning och aktivt deltagande i kulturell verksamhet i syfte att utveckla kreativitet och innovation, |
| --- | --- | --- |

B.

VAD GÄLLER FRÄMJANDET AV KULTUREN SOM KREATIVITETSKATALYSATOR

—

främja bättre utnyttjande av synergieffekterna mellan kultur och utbildning, bland annat genom att uppmuntra konstutbildning och aktivt deltagande i kulturell verksamhet i syfte att utveckla kreativitet och innovation,

| — | främja tillgången till resurser för chefs-, affärs-, och företagarutbildning som är särskilt anpassad till kulturområdet och kreativ verksamhet, |
| --- | --- |

—

främja tillgången till resurser för chefs-, affärs-, och företagarutbildning som är särskilt anpassad till kulturområdet och kreativ verksamhet,

| — | utveckla en gynnsam miljö för framväxten av kulturella och kreativa branscher, bland annat den audiovisuella sektorn, och därigenom maximera deras, särskilt de små och medelstora företagens, utvecklingsmöjligheter genom bättre utnyttjande av befintliga program och initiativ och genom att stimulera kreativa partnerskap mellan kultursektorn och andra sektorer, bland annat inom ramen för lokal och regional utveckling, |
| --- | --- |

—

utveckla en gynnsam miljö för framväxten av kulturella och kreativa branscher, bland annat den audiovisuella sektorn, och därigenom maximera deras, särskilt de små och medelstora företagens, utvecklingsmöjligheter genom bättre utnyttjande av befintliga program och initiativ och genom att stimulera kreativa partnerskap mellan kultursektorn och andra sektorer, bland annat inom ramen för lokal och regional utveckling,

| C. | VAD GÄLLER KULTUREN SOM ETT VÄSENTLIGT INSLAG I DE INTERNATIONELLA FÖRBINDELSERNA






  — | ge kulturfrågorna en mer framträdande plats i EU:s yttre förbindelser och utvecklingspolitik. |
| --- | --- | --- |

C.

VAD GÄLLER KULTUREN SOM ETT VÄSENTLIGT INSLAG I DE INTERNATIONELLA FÖRBINDELSERNA

—

ge kulturfrågorna en mer framträdande plats i EU:s yttre förbindelser och utvecklingspolitik.

| — | främja Unescokonventionen om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck och bidra till att den genomförs internationellt, |
| --- | --- |

—

främja Unescokonventionen om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck och bidra till att den genomförs internationellt,

| — | utveckla interkulturell dialog och växelverkan mellan de civila samhällena i EU:s medlemsstater och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

utveckla interkulturell dialog och växelverkan mellan de civila samhällena i EU:s medlemsstater och tredjeländer,

| — | uppmuntra till utökat samarbete mellan kulturinstitutionerna i EU:s medlemsstater, inbegripet kulturinstitut, i tredjeländer och med deras motsvarigheter i dessa länder, |
| --- | --- |

—

uppmuntra till utökat samarbete mellan kulturinstitutionerna i EU:s medlemsstater, inbegripet kulturinstitut, i tredjeländer och med deras motsvarigheter i dessa länder,

Subsidiaritet och flexibilitet

| 4) | BETONAR att verksamhet i riktning mot dessa mål bör ha verkligt europeiskt mervärde och bedrivas i full respekt för subsidiaritetsprincipen, samt att dessa gemensamma riktlinjer på EU-nivå inte utesluter att medlemsstaterna fastställer och uppfyller sina egna nationella politiska mål, |
| --- | --- |

4)

BETONAR att verksamhet i riktning mot dessa mål bör ha verkligt europeiskt mervärde och bedrivas i full respekt för subsidiaritetsprincipen, samt att dessa gemensamma riktlinjer på EU-nivå inte utesluter att medlemsstaterna fastställer och uppfyller sina egna nationella politiska mål,

| 5) | UNDERSTRYKER att dessa mål bör betraktas som en flexibel ram i syfte att vägleda kommande verksamhet på kulturområdet, |
| --- | --- |

5)

UNDERSTRYKER att dessa mål bör betraktas som en flexibel ram i syfte att vägleda kommande verksamhet på kulturområdet,

ARBETSMETODER

Dialog med kultursektorn

| 6) | ÄR ENIGT OM att en fortlöpande, mångskiktad och flexibel dialog med kulturintressenter och i samråd med sektorn på alla nivåer – lokal, regional och europeisk nivå – är väsentligt för både utarbetandet och genomförandet av en europeisk kulturagenda, |
| --- | --- |

6)

ÄR ENIGT OM att en fortlöpande, mångskiktad och flexibel dialog med kulturintressenter och i samråd med sektorn på alla nivåer – lokal, regional och europeisk nivå – är väsentligt för både utarbetandet och genomförandet av en europeisk kulturagenda,

| 7) | VÄLKOMNAR kommissionens avsikt att identifiera representativa samtalspartner från sektorn och att kartlägga den i syfte att etablera kommunikationskanaler och strukturera dialogen med intressenterna, |
| --- | --- |

7)

VÄLKOMNAR kommissionens avsikt att identifiera representativa samtalspartner från sektorn och att kartlägga den i syfte att etablera kommunikationskanaler och strukturera dialogen med intressenterna,

| 8) | ÄR ENIGT OM att mot bakgrund av det positiva resultatet av den första kulturforumet i Lissabon den 26–27 september 2007 är samspel med och mellan de civila samhällena på såväl nationell som europeisk nivå ett viktigt led vid sammanställningen av intressenternas åsikter inom ramen för den regelbundna rapporteringen, |
| --- | --- |

8)

ÄR ENIGT OM att mot bakgrund av det positiva resultatet av den första kulturforumet i Lissabon den 26–27 september 2007 är samspel med och mellan de civila samhällena på såväl nationell som europeisk nivå ett viktigt led vid sammanställningen av intressenternas åsikter inom ramen för den regelbundna rapporteringen,

Den öppna samordningsmetoden

| 9) | ANSER att den nya strategi för samarbete på kulturområdet som föreslås av kommissionen, nämligen att den öppna samordningsmetoden används i en särskilt anpassad form och med beaktande av sektorns särdrag, kommer att utgöra en flexibel och icke-tvingande ram för strukturering av samarbetet till förmån för de strategiska målen för den europeiska kulturagendan, samt för att främja utbytet av bästa metoder, |
| --- | --- |

9)

ANSER att den nya strategi för samarbete på kulturområdet som föreslås av kommissionen, nämligen att den öppna samordningsmetoden används i en särskilt anpassad form och med beaktande av sektorns särdrag, kommer att utgöra en flexibel och icke-tvingande ram för strukturering av samarbetet till förmån för de strategiska målen för den europeiska kulturagendan, samt för att främja utbytet av bästa metoder,

| 10) | BESLUTAR ATT






  a) | den öppna samordningsmetoden ska användas på ett flexibelt sätt som passar kulturområdet och i full respekt för medlemsstaternas behörighet, inklusive deras regionala och lokala myndigheters behörighet, samt i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, varvid medlemsstaternas deltagande i berörda åtgärder och förfaranden ska ske på frivillig grund, |
| --- | --- | --- |

10)

BESLUTAR ATT

a)

den öppna samordningsmetoden ska användas på ett flexibelt sätt som passar kulturområdet och i full respekt för medlemsstaternas behörighet, inklusive deras regionala och lokala myndigheters behörighet, samt i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, varvid medlemsstaternas deltagande i berörda åtgärder och förfaranden ska ske på frivillig grund,

| b) | vid tillämpningen av den öppna samordningsmetoden kommer särskild uppmärksamhet ägnas åt att i enlighet med den proportionalitetsprincip som fastställs i EG-fördraget (4) minimera de finansiella och administrativa bördorna på de olika aktörerna, |
| --- | --- |

b)

vid tillämpningen av den öppna samordningsmetoden kommer särskild uppmärksamhet ägnas åt att i enlighet med den proportionalitetsprincip som fastställs i EG-fördraget (4) minimera de finansiella och administrativa bördorna på de olika aktörerna,

| c) | målen för den europeiska kulturagendan kommer uppnås genom treåriga arbetsplaner som omfattar ett begränsat antal prioriterade områden, som rådet fastställer vara lämpliga för den öppna samordningsmetoden under motsvarande tidsperiod; kommissionen kommer på grundval av dessa prioriterade områden att föreslå specifika åtgärder för de arbetsplaner som kommer att diskuteras, kompletteras, uppdateras och vid behov godkännas av ministerrådet, |
| --- | --- |

c)

målen för den europeiska kulturagendan kommer uppnås genom treåriga arbetsplaner som omfattar ett begränsat antal prioriterade områden, som rådet fastställer vara lämpliga för den öppna samordningsmetoden under motsvarande tidsperiod; kommissionen kommer på grundval av dessa prioriterade områden att föreslå specifika åtgärder för de arbetsplaner som kommer att diskuteras, kompletteras, uppdateras och vid behov godkännas av ministerrådet,

| d) | rådet ska i samarbete med kommissionen ha en central uppgift för att säkerställa kontinuiteten och uppföljningen av de prioriterade åtgärdsområdena och för att driva processen framåt, |
| --- | --- |

d)

rådet ska i samarbete med kommissionen ha en central uppgift för att säkerställa kontinuiteten och uppföljningen av de prioriterade åtgärdsområdena och för att driva processen framåt,

| e) | kommissionen ska efter samråd med det berörda rådsorganet [kulturkommittén] utarbeta och förelägga rådet en lägesrapport som bland annat grundar sig på den information som medlemsstaterna frivilligt har lämnat i enlighet med principerna i punkt 10 a och b ovan, |
| --- | --- |

e)

kommissionen ska efter samråd med det berörda rådsorganet [kulturkommittén] utarbeta och förelägga rådet en lägesrapport som bland annat grundar sig på den information som medlemsstaterna frivilligt har lämnat i enlighet med principerna i punkt 10 a och b ovan,

| f) | aktörer på kulturområdet och allmänheten ska informeras om arbetsplanens mål och prioriterade åtgärder i syfte att förbättra den allmänna medvetenheten om det kulturella samarbetet på europeisk nivå och dess synlighet, |
| --- | --- |

f)

aktörer på kulturområdet och allmänheten ska informeras om arbetsplanens mål och prioriterade åtgärder i syfte att förbättra den allmänna medvetenheten om det kulturella samarbetet på europeisk nivå och dess synlighet,

| 11) | ÄR ENIGT OM att i enlighet med punkt 10 c ska arbetsplanerna för 2008–2010 inriktas på de prioriterade åtgärdsområden som anges i bilagan, |
| --- | --- |

11)

ÄR ENIGT OM att i enlighet med punkt 10 c ska arbetsplanerna för 2008–2010 inriktas på de prioriterade åtgärdsområden som anges i bilagan,

| 12) | framför att rådet i samarbete med kommissionen får se över tillämpningen av den öppna samordningsmetoden på kulturområdet mot bakgrund av gjorda framsteg och med beaktande av rapportering och utvärdering enligt led e ovan, samt att |
| --- | --- |

12)

framför att rådet i samarbete med kommissionen får se över tillämpningen av den öppna samordningsmetoden på kulturområdet mot bakgrund av gjorda framsteg och med beaktande av rapportering och utvärdering enligt led e ovan, samt att

| 13) | Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ska informeras om genomförandet av arbetsplanerna, |
| --- | --- |

13)

Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ska informeras om genomförandet av arbetsplanerna,

Övergripande aspekter

| 14) | ANMODAR kommissionen att fortsätta arbetet med statistiska definitioner och metoder inom kulturområdet, så att det finns jämförbara statistiska uppgifter till grund för faktabelagd politik och verksamhet, |
| --- | --- |

14)

ANMODAR kommissionen att fortsätta arbetet med statistiska definitioner och metoder inom kulturområdet, så att det finns jämförbara statistiska uppgifter till grund för faktabelagd politik och verksamhet,

| 15) | VÄLKOMNAR att kommissionen inrättar en avdelningsövergripande grupp för att, i enlighet med artikel 151.4 i EG-fördraget, se till att de kulturella aspekterna beaktas på ett bättre sätt då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, |
| --- | --- |

15)

VÄLKOMNAR att kommissionen inrättar en avdelningsövergripande grupp för att, i enlighet med artikel 151.4 i EG-fördraget, se till att de kulturella aspekterna beaktas på ett bättre sätt då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget,

| 16) | REKOMMENDERAR att gränsytan mellan de kulturella aspekterna och annan gemenskapspolitik utökas genom samordning mellan de berörda rådskonstellationerna i frågor som berör kulturområdet och genom att det skapas en effektiv och konsekvent mekanism för regelbunden rapportering om och uppföljning av de kulturella aspekterna i fråga om andra bestämmelser i fördraget, |
| --- | --- |

16)

REKOMMENDERAR att gränsytan mellan de kulturella aspekterna och annan gemenskapspolitik utökas genom samordning mellan de berörda rådskonstellationerna i frågor som berör kulturområdet och genom att det skapas en effektiv och konsekvent mekanism för regelbunden rapportering om och uppföljning av de kulturella aspekterna i fråga om andra bestämmelser i fördraget,

| 17) | ANMODAR Europeiska rådet att godkänna dessa slutsatser som ram för en europeisk kulturagenda. |
| --- | --- |

17)

ANMODAR Europeiska rådet att godkänna dessa slutsatser som ram för en europeisk kulturagenda.

---

(1)  Dok. 9496/07 och åtföljande arbetsdokument som förtecknar gemenskapsåtgärder på kulturområdet (dok. 9496/07 ADD 1).

(2)  Dok. 9021/07.

(3)  EGT C 162, 6.7.2002 och dok. 13839/04.

(4)  Artikel 5 i detta, tolkad genom punkt 9 i protokoll nr 30, fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

---

BILAGA

PRIORITERADE ÅTGÄRDSOMRÅDEN 2008–2009

I enlighet med bestämmelserna i punkterna 10 c och 11 ovan ska följande åtgärder prioriteras i samband med de strategiska målen i den europeiska kulturagendan:

| — | Att förbättra villkoren för rörlighet hos artister och andra yrkesverksamma på kulturområdet. |
| --- | --- |

—

Att förbättra villkoren för rörlighet hos artister och andra yrkesverksamma på kulturområdet.

| — | Att främja tillgången till kultur, särskilt genom främjande av kulturarv, flerspråkighet, digitalisering, kulturturism, synergier med utbildning, särskilt konstutbildning och bättre rörlighet för konstsamlingar. |
| --- | --- |

—

Att främja tillgången till kultur, särskilt genom främjande av kulturarv, flerspråkighet, digitalisering, kulturturism, synergier med utbildning, särskilt konstutbildning och bättre rörlighet för konstsamlingar.

| — | Att ta fram uppgifter, statistik och metoder inom kultursektorn och förbättra deras jämförbarhet. |
| --- | --- |

—

Att ta fram uppgifter, statistik och metoder inom kultursektorn och förbättra deras jämförbarhet.

| — | Att maximera kulturindustrins och den kreativa industrins, särskilt de små och medelstora företagens, utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

—

Att maximera kulturindustrins och den kreativa industrins, särskilt de små och medelstora företagens, utvecklingsmöjligheter.

| — | Att främja och genomföra Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. |
| --- | --- |

—

Att främja och genomföra Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/5

---

Eurons växelkurs (1)

28 november 2007

(2007/C 287/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4747 |
| JPY | japansk yen | 162,02 |
| DKK | dansk krona | 7,4568 |
| GBP | pund sterling | 0,71375 |
| SEK | svensk krona | 9,3367 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6463 |
| ISK | isländsk krona | 91,89 |
| NOK | norsk krona | 8,1075 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5842 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,494 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 255,27 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6984 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,6489 |
| RON | rumänsk leu | 3,5445 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,239 |
| TRY | turkisk lira | 1,7676 |
| AUD | australisk dollar | 1,6719 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4676 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,4817 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9184 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1293 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 374,13 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,2344 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,9047 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,319 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 887,99 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9882 |
| PHP | filippinsk peso | 63,184 |
| RUB | rysk rubel | 35,983 |
| THB | thailändsk baht | 45,627 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4747

JPY

japansk yen

162,02

DKK

dansk krona

7,4568

GBP

pund sterling

0,71375

SEK

svensk krona

9,3367

CHF

schweizisk franc

1,6463

ISK

isländsk krona

91,89

NOK

norsk krona

8,1075

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5842

CZK

tjeckisk koruna

26,494

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

255,27

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6984

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,6489

RON

rumänsk leu

3,5445

SKK

slovakisk koruna

33,239

TRY

turkisk lira

1,7676

AUD

australisk dollar

1,6719

CAD

kanadensisk dollar

1,4676

HKD

Hongkongdollar

11,4817

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9184

SGD

singaporiansk dollar

2,1293

KRW

sydkoreansk won

1 374,13

ZAR

sydafrikansk rand

10,2344

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,9047

HRK

kroatisk kuna

7,319

IDR

indonesisk rupiah

13 887,99

MYR

malaysisk ringgit

4,9882

PHP

filippinsk peso

63,184

RUB

rysk rubel

35,983

THB

thailändsk baht

45,627

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/6

---

Utnämning av ledamöter till yrkesinspektörskommittén för mandatperioden 1 januari 2007–31 december 2009

(2007/C 287/03)

| 1. | Kommissionen inrättade genom beslut 95/319/EG en yrkesinspektörskommitté för att på grundval av ett nära samarbete mellan yrkesinspektörskommitténs ledamöter och kommissionen övervaka ett effektivt och enhetligt genomförande av gemenskapens sekundärrättslagstiftning på arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen inrättade genom beslut 95/319/EG en yrkesinspektörskommitté för att på grundval av ett nära samarbete mellan yrkesinspektörskommitténs ledamöter och kommissionen övervaka ett effektivt och enhetligt genomförande av gemenskapens sekundärrättslagstiftning på arbetsmiljöområdet.

| 2. | I artikel 5.2 i beslutet föreskrivs att kommitténs ledamöter skall utses av kommissionen på förslag av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

I artikel 5.2 i beslutet föreskrivs att kommitténs ledamöter skall utses av kommissionen på förslag av medlemsstaterna.

| 3. | I artikel 5.3 föreskrivs att kommittéledamöternas mandatperiod skall vara tre år. |
| --- | --- |

3.

I artikel 5.3 föreskrivs att kommittéledamöternas mandatperiod skall vara tre år.

| 4. | Kommitténs förra mandatperiod löpte ut den 31 december 2006. Det bör därför utses ledamöter för nästa mandatperiod (1 januari 2007 till den 31 december 2009). |
| --- | --- |

4.

Kommitténs förra mandatperiod löpte ut den 31 december 2006. Det bör därför utses ledamöter för nästa mandatperiod (1 januari 2007 till den 31 december 2009).

| 5. | Medlemsstaterna har i enlighet med artikel 5.2 lämnat in sina förslag till ledamöter till kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna har i enlighet med artikel 5.2 lämnat in sina förslag till ledamöter till kommissionen.

| 6. | I enlighet med medlemsstaternas förslag utnämner kommissionen följande personer till ledamöter i kommittén för en period av tre år från den 1 januari 2007 till den 31 december 2009. |
| --- | --- |

6.

I enlighet med medlemsstaternas förslag utnämner kommissionen följande personer till ledamöter i kommittén för en period av tre år från den 1 januari 2007 till den 31 december 2009.

| BELGIEN | Karel van Damme
  Michel Aseglio |
| --- | --- |
| BULGARIEN | Totyu Mladenov
  Veselin Veselinov |
| TJECKIEN | Rudolf Hahn
  Anežka Sixtová |
| DANMARK | Jens Jensen
  Annemarie Knudsen |
| TYSKLAND | Hans-Jürgen Bieneck
  Helmut Deden |
| IRLAND | Michael Henry
  Peter Claffey |
| ESTLAND | Herko Sunts
  Katrin Kaarma |
| GREKLAND | Alexandros Karageorgiou
  Ioanna Papaioannou |
| SPANIEN | Raimundo Aragon Bombin
  Javier Vallejo Santamaria |
| FRANKRIKE | Jean Bessiere
  Christiane Giraud |
| ITALIEN | Mario Notaro
  Mariano Martone |
| CYPERN | Leandros Nicolaides
  Anastasios Yiannaki |
| LETTLAND | Rita Elce
  Tatjana Zabarovska |
| LITAUEN | Mindaugas Pluktas
  Dalia Legiene |
| LUXEMBURG | Robert Huberty
  Paul Weber |
| UNGERN | István Papp
  János Gádor |
| MALTA | Mark Gauci
  Vincent Attard |
| NEDERLÄNDERNA | Jaap Uijlenbroek
  Peter Weeda |
| ÖSTERRIKE | Eva-Elisabeth Szymanski
  Gertrud Breindl |
| POLEN | Bozena Borys-Szopa
  Roman Giedrojć |
| PORTUGAL | Paulo Morgado de Carvalho
  Manuel Joaquim Ferreira Maduro Roxo |
| RUMÄNIEN | Mariana Basuc
  Silvia Trufasila |
| SLOVENIEN | Borut Brezovar
  Boris Ružic |
| SLOVAKIEN | Andrej Gmitter
  Jana Gibódová |
| FINLAND | Mikko Hurmalainen
  Jaakko Itäkannas |
| SVERIGE | Bernt Nilsson
  Bertil Remaeus |
| STORBRITANNIEN | Justin Mc Cracken
  Sandra Caldwell |

BELGIEN

Karel van Damme

Michel Aseglio

BULGARIEN

Totyu Mladenov

Veselin Veselinov

TJECKIEN

Rudolf Hahn

Anežka Sixtová

DANMARK

Jens Jensen

Annemarie Knudsen

TYSKLAND

Hans-Jürgen Bieneck

Helmut Deden

IRLAND

Michael Henry

Peter Claffey

ESTLAND

Herko Sunts

Katrin Kaarma

GREKLAND

Alexandros Karageorgiou

Ioanna Papaioannou

SPANIEN

Raimundo Aragon Bombin

Javier Vallejo Santamaria

FRANKRIKE

Jean Bessiere

Christiane Giraud

ITALIEN

Mario Notaro

Mariano Martone

CYPERN

Leandros Nicolaides

Anastasios Yiannaki

LETTLAND

Rita Elce

Tatjana Zabarovska

LITAUEN

Mindaugas Pluktas

Dalia Legiene

LUXEMBURG

Robert Huberty

Paul Weber

UNGERN

István Papp

János Gádor

MALTA

Mark Gauci

Vincent Attard

NEDERLÄNDERNA

Jaap Uijlenbroek

Peter Weeda

ÖSTERRIKE

Eva-Elisabeth Szymanski

Gertrud Breindl

POLEN

Bozena Borys-Szopa

Roman Giedrojć

PORTUGAL

Paulo Morgado de Carvalho

Manuel Joaquim Ferreira Maduro Roxo

RUMÄNIEN

Mariana Basuc

Silvia Trufasila

SLOVENIEN

Borut Brezovar

Boris Ružic

SLOVAKIEN

Andrej Gmitter

Jana Gibódová

FINLAND

Mikko Hurmalainen

Jaakko Itäkannas

SVERIGE

Bernt Nilsson

Bertil Remaeus

STORBRITANNIEN

Justin Mc Cracken

Sandra Caldwell

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/8

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 287/04)

| Stöd nr | XS 277/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Galicia |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal. |
| Rättslig grund | Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,225 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp:– |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 8.10.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Annan tillverkning, Andra tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | El director general del Igape |
| Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Stöd nr

XS 277/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Galicia

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

IG139: Ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal.

Rättslig grund

Resolución de 1 de octubre de 2007 (DOG no 194, de 5 de octubre de 2007) por la que se da publicidad a las bases reguladoras de las ayudas del Igape para el apoyo financiero 2007 a los establecimientos turísticos, hostelería y comercio minorista en las comarcas de Ferrol, Eume y Ortegal, instrumentadas mediante convenio de colaboración suscrito entre el Igape, las entidades financieras y las sociedades de garantía recíproca adheridas.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,225 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp:–

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

8.10.2007

Varaktighet

31.12.2013

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Annan tillverkning, Andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

El director general del Igape

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

E-15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

| Stöd nr | XS 278/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Niederösterreich |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04 |
| Rättslig grund | Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 1,2 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: 0,3 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 2.4.2004 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ |
| (Geschäftsstelle) |
| Landhausplatz 1, |
| A-3109 St. Pölten |

Stöd nr

XS 278/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Niederösterreich

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

NAFES-Förderrichtlinien, Verlängerung Fall XS 79/04

Rättslig grund

Richtlinien der NAFES (Niederösterreichische Arbeitsgemeinschaft zur Förderung des Einkaufs in Stadt- und Ortszentren)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 1,2 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: 0,3 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

2.4.2004

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und Regionalpolitik in Kooperation mit der Wirtschaftskammer NÖ

(Geschäftsstelle)

Landhausplatz 1,

A-3109 St. Pölten

| Stöd nr | XS 279/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung) |
| Rättslig grund | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 13,5 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 7.9.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Str. 9 |
| D-01069 Dresden |

Stöd nr

XS 279/07

Medlemsstat

Tyskland

Region

Freistaat Sachsen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit und des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft zur Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten der beruflichen Bildung und Fachkräfteentwicklung (ESF-Richtlinie Berufliche Bildung)

Rättslig grund

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 13,5 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

7.9.2007

Varaktighet

31.12.2013

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Str. 9

D-01069 Dresden

---

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/10

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 287/05)

| Stöd nr | XS 272/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Burgenland |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen |
| Rättslig grund | 5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,5 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.9.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | WiBAG treuhändig für das Land Burgenland |
| Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer |
| Tel. (43) 05 9010-210 |
| www.wibag.at |
| http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf |
| Marktstrasse 3 |
| A-7000 Eisenstadt |

Stöd nr

XS 272/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Burgenland

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Richtlinien für die Förderung von Beratungsleistungen

Rättslig grund

5-G-F48/202-2007, veröffentlicht im Amtsblatt vom 3.8.2007

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,5 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.9.2007

Varaktighet

31.12.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

WiBAG treuhändig für das Land Burgenland

Kontaktperson: Mag. Sigrid Hajek, Daniela Linzer

Tel. (43) 05 9010-210

www.wibag.at

http://www.wibag.at/dateien/downloads/Beratungsrichtlinie.pdf

Marktstrasse 3

A-7000 Eisenstadt

| Stöd nr | XS 273/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Północno-zachodni — woj. Lubuskie |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o. |
| Rättslig grund | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.) |

Stöd nr

XS 273/07

Medlemsstat

Polen

Region

Północno-zachodni — woj. Lubuskie

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Usługowo-Handlowe „INTERCAL” Sp. z o. o.

Rättslig grund

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. 79, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007 |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1164 udzielanego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 20.9.2007

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): -; totalt planerat stödbelopp: 0,09276438 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

20.9.2007

Varaktighet

31.7.2013

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-950 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-950 Warszawa

Dane do kontaktu:

| 1) | Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22
  E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl |
| --- | --- |

1)

Elżbieta Bieniecka — Tel.: (48-022) 522 95 22

E-mail: elzbieta.bieniecka@bgk.com.pl

| 2) | Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09
  E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl |
| --- | --- |

2)

Michał Tomaszewski — Tel.: (48-022) 522 95 09

E-mail: michal.tomaszewski@bgk.com.pl

| Stöd nr | XS 275/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Provincia autonoma di Trento |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini») |
| Rättslig grund | Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,3 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | All tillverkning |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Provincia autonoma di Trento |
| Servizio Industria |
| Via Trenere, 3 |
| I-38100 Trento |

Stöd nr

XS 275/07

Medlemsstat

Italien

Region

Provincia autonoma di Trento

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Agevolazione per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione (c.d. «Nuova Sabatini»)

Rättslig grund

Criteri e modalità per l'attuazione sul territorio provinciale della Legge 28 novembre 1965, n. 1329 — Deliberazione della Giunta provinciale n. 1898 del 7.9.2007.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,3 miljoner EUR; totalt planerat stödbelopp: –

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

All tillverkning

Den beviljande myndighetens namn och adress

Provincia autonoma di Trento

Servizio Industria

Via Trenere, 3

I-38100 Trento

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/12

---

Tillkännagivande från Eftas övervakningsmyndighet om myndighetens handläggning av klagomål rörande artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet

(2007/C 287/06)

| A. | Detta tillkännagivande har utfärdats med stöd i reglerna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) och avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet). |
| --- | --- |

A.

Detta tillkännagivande har utfärdats med stöd i reglerna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) och avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet).

| B. | Europeiska kommissionen (nedan ”kommissionen”) har utfärdat ett tillkännagivande om handläggningen av klagomål rörande artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (1). Denna icke bindande akt innehåller principer och bestämmelser som kommissionen följer inom konkurrensområdet. Där beskrivs också hur kommissionen har för avsikt att handlägga klagomål. |
| --- | --- |

B.

Europeiska kommissionen (nedan ”kommissionen”) har utfärdat ett tillkännagivande om handläggningen av klagomål rörande artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (1). Denna icke bindande akt innehåller principer och bestämmelser som kommissionen följer inom konkurrensområdet. Där beskrivs också hur kommissionen har för avsikt att handlägga klagomål.

| C. | Eftas övervakningsmyndighet anser att ovannämnda akt är av betydelse för EES. I syfte att upprätthålla lika konkurrensvillkor och säkra en enhetlig tillämpning av EES-avtalets konkurrensbestämmelser i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) antar Eftas övervakningsmyndighet föreliggande tillkännagivande i enlighet med sina befogenheter enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet. Eftas övervakningsmyndighet avser att följa de principer och regler som fastställs i detta tillkännagivande vid sin tillämpning av relevanta EES-regler i enskilda ärenden (2). |
| --- | --- |

C.

Eftas övervakningsmyndighet anser att ovannämnda akt är av betydelse för EES. I syfte att upprätthålla lika konkurrensvillkor och säkra en enhetlig tillämpning av EES-avtalets konkurrensbestämmelser i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) antar Eftas övervakningsmyndighet föreliggande tillkännagivande i enlighet med sina befogenheter enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet. Eftas övervakningsmyndighet avser att följa de principer och regler som fastställs i detta tillkännagivande vid sin tillämpning av relevanta EES-regler i enskilda ärenden (2).

| D. | Syftet med detta tillkännagivande är framför allt att klargöra hur Eftas övervakningsmyndighet har för avsikt att handlägga klagomål om påstådda överträdelser av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

D.

Syftet med detta tillkännagivande är framför allt att klargöra hur Eftas övervakningsmyndighet har för avsikt att handlägga klagomål om påstådda överträdelser av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet.

| E. | Detta tillkännagivande är tillämpligt på ärenden där Eftas övervakningsmyndighet är behörig övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 56 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

E.

Detta tillkännagivande är tillämpligt på ärenden där Eftas övervakningsmyndighet är behörig övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 56 i EES-avtalet.

I.   INLEDNING OCH ÄMNE

| 1. | Genom kapitel II i del I i protokoll 4 till övervakningsavtalet (nedan kallat ”kapitel II”) (3) inrättas ett system där Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas konkurrensmyndigheter och domstolar kan tillämpa artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. I kapitel II erkänns särskilt att övervakningsmyndigheten och Efta-staternas konkurrensmyndigheter, som agerar som offentliga verkställande organ, och Efta-staternas domstolar, som beslutar i civilrättsliga processer i avsikt att säkerställa de rättigheter för enskilda som följer av artiklarna 53 och 54, har en kompletterande funktion. |
| --- | --- |

1.

Genom kapitel II i del I i protokoll 4 till övervakningsavtalet (nedan kallat ”kapitel II”) (3) inrättas ett system där Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas konkurrensmyndigheter och domstolar kan tillämpa artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. I kapitel II erkänns särskilt att övervakningsmyndigheten och Efta-staternas konkurrensmyndigheter, som agerar som offentliga verkställande organ, och Efta-staternas domstolar, som beslutar i civilrättsliga processer i avsikt att säkerställa de rättigheter för enskilda som följer av artiklarna 53 och 54, har en kompletterande funktion.

| 2. | Enligt kapitel II kan dessa offentliga verkställande organ koncentrera sin verksamhet till att utreda allvarliga överträdelser av artiklarna 53 och 54, som ofta är svåra att upptäcka. De drar i sin verkställande verksamhet nytta av information från företag och konsumenter på marknaden. |
| --- | --- |

2.

Enligt kapitel II kan dessa offentliga verkställande organ koncentrera sin verksamhet till att utreda allvarliga överträdelser av artiklarna 53 och 54, som ofta är svåra att upptäcka. De drar i sin verkställande verksamhet nytta av information från företag och konsumenter på marknaden.

| 3. | Eftas övervakningsmyndighet vill därför uppmuntra medborgare och företag att vända sig till dessa offentliga verkställande organ för att ge dem upplysningar om misstänkta överträdelser av konkurrensreglerna. Om de vänder sig till övervakningsmyndigheten kan de göra detta på två olika sätt. Det ena är att ge in ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II. Enligt artiklarna 5–9 i kapitel III i del I av protokoll 4 till avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat ”kapitel III”) (4), måste sådana klagomål uppfylla vissa krav. |
| --- | --- |

3.

Eftas övervakningsmyndighet vill därför uppmuntra medborgare och företag att vända sig till dessa offentliga verkställande organ för att ge dem upplysningar om misstänkta överträdelser av konkurrensreglerna. Om de vänder sig till övervakningsmyndigheten kan de göra detta på två olika sätt. Det ena är att ge in ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II. Enligt artiklarna 5–9 i kapitel III i del I av protokoll 4 till avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat ”kapitel III”) (4), måste sådana klagomål uppfylla vissa krav.

| 4. | Det andra sättet är att lämna marknadsinformation som inte behöver uppfylla kraven på ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II. Sådan information om misstänkta överträdelser av artiklarna 53 och 54 kan vara utgångspunkten för en utredning vid Eftas övervakningsmyndighet (5). Information om misstänkta överträdelser kan skickas till följande adress:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bryssel |
| competition@eftasurv.int |

4.

Det andra sättet är att lämna marknadsinformation som inte behöver uppfylla kraven på ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II. Sådan information om misstänkta överträdelser av artiklarna 53 och 54 kan vara utgångspunkten för en utredning vid Eftas övervakningsmyndighet (5). Information om misstänkta överträdelser kan skickas till följande adress:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bryssel

competition@eftasurv.int

| 5. | Utan att påverka Efta-domstolens tolkning av kapitlen II och III, är avsikten med detta tillkännagivande att ge vägledning till medborgare och företag som söker upprättelse rörande misstänkta överträdelser av konkurrensbestämmelserna. Tillkännagivandet innehåller följande två avsnitt:






  — | i avsnitt II ges vägledning om valet mellan att klaga till Eftas övervakningsmyndighet och att väcka talan vid en nationell domstol. Vidare framhålls de principer som gäller arbetsfördelningen mellan Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas nationella konkurrensmyndigheter i det system för beivrande av överträdelser som inrättats genom kapitel II och som förklaras i tillkännagivandet om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter (6), |
| --- | --- | --- |

5.

Utan att påverka Efta-domstolens tolkning av kapitlen II och III, är avsikten med detta tillkännagivande att ge vägledning till medborgare och företag som söker upprättelse rörande misstänkta överträdelser av konkurrensbestämmelserna. Tillkännagivandet innehåller följande två avsnitt:

—

i avsnitt II ges vägledning om valet mellan att klaga till Eftas övervakningsmyndighet och att väcka talan vid en nationell domstol. Vidare framhålls de principer som gäller arbetsfördelningen mellan Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas nationella konkurrensmyndigheter i det system för beivrande av överträdelser som inrättats genom kapitel II och som förklaras i tillkännagivandet om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter (6),

| — | i avsnitt III förklaras förfarandet för Eftas övervakningsmyndighets handläggning av klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II. |
| --- | --- |

—

i avsnitt III förklaras förfarandet för Eftas övervakningsmyndighets handläggning av klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II.

| 6. | Tillkännagivandet tar inte upp följande situationer:






  — | Klagomål som ges in av Efta-stater med stöd av artikel 7.2 i kapitel II. |
| --- | --- | --- |

6.

Tillkännagivandet tar inte upp följande situationer:

—

Klagomål som ges in av Efta-stater med stöd av artikel 7.2 i kapitel II.

| — | Klagomål med en begäran att Eftas övervakningsmyndighet skall vidta åtgärder mot en Efta-stat enligt artikel 59.3 i anslutning till artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

—

Klagomål med en begäran att Eftas övervakningsmyndighet skall vidta åtgärder mot en Efta-stat enligt artikel 59.3 i anslutning till artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet.

| — | Klagomål som gäller artikel 61 i EES-avtalet om statligt stöd. |
| --- | --- |

—

Klagomål som gäller artikel 61 i EES-avtalet om statligt stöd.

| — | Klagomål som rör fördragsbrott från en Efta-stats sida som övervakningsmyndigheten kan vidta åtgärder mot enligt artikel 31 i övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

—

Klagomål som rör fördragsbrott från en Efta-stats sida som övervakningsmyndigheten kan vidta åtgärder mot enligt artikel 31 i övervakningsavtalet.

II.   OLIKA MÖJLIGHETER ATT GE IN KLAGOMÅL OM MISSTÄNKTA ÖVERTRÄDELSER AV ARTIKLARNA 53 ELLER 54 I EES-AVTALET

A.   Klagomål i det nya system som införs genom kapitel II

| 7. | Beroende på vilken typ av klagomål det är fråga om, kan en klagande vända sig till antingen en nationell domstol eller en Efta-stats konkurrensmyndighet som agerar som ett offentligt verkställande organ. Syftet med detta avsnitt av tillkännagivandet är att hjälpa potentiella klagande att fatta ett välgrundat beslut om huruvida de skall vända sig till Eftas övervakningsmyndighet, till en konkurrensmyndighet i en Efta-stat eller till en nationell domstol. |
| --- | --- |

7.

Beroende på vilken typ av klagomål det är fråga om, kan en klagande vända sig till antingen en nationell domstol eller en Efta-stats konkurrensmyndighet som agerar som ett offentligt verkställande organ. Syftet med detta avsnitt av tillkännagivandet är att hjälpa potentiella klagande att fatta ett välgrundat beslut om huruvida de skall vända sig till Eftas övervakningsmyndighet, till en konkurrensmyndighet i en Efta-stat eller till en nationell domstol.

| 8. | Nationella domstolar har till uppgift att skydda enskildas rättigheter och måste således avgöra ärenden som anhängiggörs inför dem. De offentliga verkställande organen kan däremot inte utreda alla klagomål, utan måste sätta prioriteringar för handläggningen av ärenden. Eftas övervakningsmyndighet, som genom artikel 55.1 i EES-avtalet har anförtrotts att säkerställa tillämpningen av principerna i artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet, har att ange och genomföra inriktningen på EES konkurrenspolitik (7). Enligt EG-domstolens praxis har kommissionen, för att effektivt sköta sina uppgifter rätt att ge olika prioritet åt klagomål som inkommit till den enligt artikel 81 eller 82 i EG-fördraget (8). Övervakningsmyndigheten anser att en liknande princip gäller för övervakningsmyndigheten enligt EES-avtalet. |
| --- | --- |

8.

Nationella domstolar har till uppgift att skydda enskildas rättigheter och måste således avgöra ärenden som anhängiggörs inför dem. De offentliga verkställande organen kan däremot inte utreda alla klagomål, utan måste sätta prioriteringar för handläggningen av ärenden. Eftas övervakningsmyndighet, som genom artikel 55.1 i EES-avtalet har anförtrotts att säkerställa tillämpningen av principerna i artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet, har att ange och genomföra inriktningen på EES konkurrenspolitik (7). Enligt EG-domstolens praxis har kommissionen, för att effektivt sköta sina uppgifter rätt att ge olika prioritet åt klagomål som inkommit till den enligt artikel 81 eller 82 i EG-fördraget (8). Övervakningsmyndigheten anser att en liknande princip gäller för övervakningsmyndigheten enligt EES-avtalet.

| 9. | Genom kapitel II ges Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter befogenhet att jämsides med Eftas övervakningsmyndighet tillämpa artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet i deras helhet. En av de huvudsakliga målsättningarna med kapitel II är att Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter bör delta effektivt i tillämpningen av artiklarna 53 och 54 (9). |
| --- | --- |

9.

Genom kapitel II ges Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter befogenhet att jämsides med Eftas övervakningsmyndighet tillämpa artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet i deras helhet. En av de huvudsakliga målsättningarna med kapitel II är att Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter bör delta effektivt i tillämpningen av artiklarna 53 och 54 (9).

| 10. | Vidare föreskrivs i artikel 3 i kapitel II att Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter skall tillämpa artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet på alla avtal eller förfaranden som kan påverka handeln mellan avtalsslutande parter till EES-avtalet och på vilka de tillämpar sin nationella konkurrenslagstiftning. Genom artiklarna 11 och 15 i kapitel II inrättas dessutom en rad mekanismer för samarbete mellan Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter och Eftas övervakningsmyndighet vid tillämpningen av artiklarna 53 och 54. |
| --- | --- |

10.

Vidare föreskrivs i artikel 3 i kapitel II att Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter skall tillämpa artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet på alla avtal eller förfaranden som kan påverka handeln mellan avtalsslutande parter till EES-avtalet och på vilka de tillämpar sin nationella konkurrenslagstiftning. Genom artiklarna 11 och 15 i kapitel II inrättas dessutom en rad mekanismer för samarbete mellan Efta-staternas domstolar och konkurrensmyndigheter och Eftas övervakningsmyndighet vid tillämpningen av artiklarna 53 och 54.

| 11. | Inom denna nya lagstiftningsram avser Eftas övervakningsmyndighet att åter koncentrera sina resurser för verkställighet enligt följande:






  — | Den kommer att tillämpa EES konkurrensregler i ärenden som den är väl lämpad att utreda (10) och därvid koncentrera sina resurser till de allvarligaste överträdelserna. |
| --- | --- | --- |

11.

Inom denna nya lagstiftningsram avser Eftas övervakningsmyndighet att åter koncentrera sina resurser för verkställighet enligt följande:

—

Den kommer att tillämpa EES konkurrensregler i ärenden som den är väl lämpad att utreda (10) och därvid koncentrera sina resurser till de allvarligaste överträdelserna.

| — | Den kommer att handlägga ärenden avseende vilka Eftas övervakningsmyndighet bör ingripa för att definiera EES konkurrenspolitik eller säkerställa en enhetlig tillämpning av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

—

Den kommer att handlägga ärenden avseende vilka Eftas övervakningsmyndighet bör ingripa för att definiera EES konkurrenspolitik eller säkerställa en enhetlig tillämpning av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet.

B.   De offentliga myndigheternas och enskildas kompletterande roll

| 12. | Gemenskapsdomstolarna har konsekvent hävdat att nationella domstolar är skyldiga att skydda de rättigheter för enskilda som skapas genom den direkta effekten av artikel 81.1 och artikel 82 i EG-fördraget (11). Av artikel 7 i EES-avtalet och protokoll 35 till EES-avtalet följer att EES-lagstiftningen inte innebär någon överföring av lagstiftningsbefogenheter. Därför krävs det enligt EES-lagstiftningen inte att enskilda och ekonomiska aktörer med stöd av icke genomförda EES-regler skall kunna vända sig till nationella domstolar (12). Enligt protokoll 35 förbinder sig Efta-staterna emellertid, för fall när det kan uppstå konflikter mellan genomförda EES-regler och andra författningsbestämmelser, att vid behov införa en författningsbestämmelse som innebär att EES-reglerna skall ha företräde i dessa fall. Enligt Efta-domstolen ligger det i sakens natur att en sådan bestämmelse måste kunna åberopas inför en nationell rättsinstans av enskilda och av ekonomiska aktörer vid konflikt mellan genomförda EES-regler och nationell lagstiftning, och att de måste kunna göra gällande de rättigheter som följer av EES-rättens bestämmelser och som är eller har gjorts till del av respektive nationell rättsordning, om dessa bestämmelser är ovillkorliga och tillräckligt precisa (13). |
| --- | --- |

12.

Gemenskapsdomstolarna har konsekvent hävdat att nationella domstolar är skyldiga att skydda de rättigheter för enskilda som skapas genom den direkta effekten av artikel 81.1 och artikel 82 i EG-fördraget (11). Av artikel 7 i EES-avtalet och protokoll 35 till EES-avtalet följer att EES-lagstiftningen inte innebär någon överföring av lagstiftningsbefogenheter. Därför krävs det enligt EES-lagstiftningen inte att enskilda och ekonomiska aktörer med stöd av icke genomförda EES-regler skall kunna vända sig till nationella domstolar (12). Enligt protokoll 35 förbinder sig Efta-staterna emellertid, för fall när det kan uppstå konflikter mellan genomförda EES-regler och andra författningsbestämmelser, att vid behov införa en författningsbestämmelse som innebär att EES-reglerna skall ha företräde i dessa fall. Enligt Efta-domstolen ligger det i sakens natur att en sådan bestämmelse måste kunna åberopas inför en nationell rättsinstans av enskilda och av ekonomiska aktörer vid konflikt mellan genomförda EES-regler och nationell lagstiftning, och att de måste kunna göra gällande de rättigheter som följer av EES-rättens bestämmelser och som är eller har gjorts till del av respektive nationell rättsordning, om dessa bestämmelser är ovillkorliga och tillräckligt precisa (13).

| 13. | Nationella domstolar kan besluta om ett avtals giltighet eller ogiltighet och endast nationella domstolar kan utdöma skadestånd till enskilda personer vid en överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. För att säkerställa den fulla verkan av EES konkurrensregler skall varje enskild person kunna begära ersättning för en skada som åsamkats honom genom ett avtal eller ett förfarande som begränsar eller snedvrider konkurrensen. En sådan rätt att föra talan om skadestånd inför en nationell domstol kan på ett väsentligt sätt bidra till att bevara en effektiv konkurrens i det område som omfattas av EES-avtalet, eftersom den avskräcker företag från att ingå eller tillämpa konkurrensbegränsande avtal eller förfaranden (14). |
| --- | --- |

13.

Nationella domstolar kan besluta om ett avtals giltighet eller ogiltighet och endast nationella domstolar kan utdöma skadestånd till enskilda personer vid en överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. För att säkerställa den fulla verkan av EES konkurrensregler skall varje enskild person kunna begära ersättning för en skada som åsamkats honom genom ett avtal eller ett förfarande som begränsar eller snedvrider konkurrensen. En sådan rätt att föra talan om skadestånd inför en nationell domstol kan på ett väsentligt sätt bidra till att bevara en effektiv konkurrens i det område som omfattas av EES-avtalet, eftersom den avskräcker företag från att ingå eller tillämpa konkurrensbegränsande avtal eller förfaranden (14).

| 14. | Kapitel II tar uttryckligen hänsyn till det faktum att nationella domstolar spelar en betydelsefull roll vid tillämpningen av EES konkurrensregler (15). Genom att behörigheten att tillämpa artikel 53.3 utvidgas till att även avse nationella domstolar kan företag inte längre blockera ett förfarande inför en nationell domstol genom att lämna in en anmälan till Eftas övervakningsmyndighet. Därigenom undanröjs ett hinder för tvister mellan enskilda som fanns enligt de tidigare reglerna. |
| --- | --- |

14.

Kapitel II tar uttryckligen hänsyn till det faktum att nationella domstolar spelar en betydelsefull roll vid tillämpningen av EES konkurrensregler (15). Genom att behörigheten att tillämpa artikel 53.3 utvidgas till att även avse nationella domstolar kan företag inte längre blockera ett förfarande inför en nationell domstol genom att lämna in en anmälan till Eftas övervakningsmyndighet. Därigenom undanröjs ett hinder för tvister mellan enskilda som fanns enligt de tidigare reglerna.

| 15. | Utan att det påverkar nationella domstolars rättighet eller skyldighet att enligt artikel 34 i övervakningsavtalet begära att Efta-domstolen meddelar ett förhandsavgörande, föreskrivs uttryckligen i artikel 15.1 i kapitel II att nationella domstolar får begära upplysningar eller yttranden från Eftas övervakningsmyndighet. Syftet med denna bestämmelse är att underlätta de nationella domstolarnas tillämpning av artiklarna 53 och 54 (16). |
| --- | --- |

15.

Utan att det påverkar nationella domstolars rättighet eller skyldighet att enligt artikel 34 i övervakningsavtalet begära att Efta-domstolen meddelar ett förhandsavgörande, föreskrivs uttryckligen i artikel 15.1 i kapitel II att nationella domstolar får begära upplysningar eller yttranden från Eftas övervakningsmyndighet. Syftet med denna bestämmelse är att underlätta de nationella domstolarnas tillämpning av artiklarna 53 och 54 (16).

| 16. | Att väcka talan vid en nationell domstol har följande fördelar för klagande:






  — | nationella domstolar kan utdöma ersättning för skada som åsamkats till följd av en överträdelse av artikel 53 eller 54, |
| --- | --- | --- |

16.

Att väcka talan vid en nationell domstol har följande fördelar för klagande:

—

nationella domstolar kan utdöma ersättning för skada som åsamkats till följd av en överträdelse av artikel 53 eller 54,

| — | nationella domstolar kan avgöra ett yrkande om betalning eller fullgörande av avtalsenliga skyldigheter som följer av ett avtal som de prövar enligt artikel 53, |
| --- | --- |

—

nationella domstolar kan avgöra ett yrkande om betalning eller fullgörande av avtalsenliga skyldigheter som följer av ett avtal som de prövar enligt artikel 53,

| — | nationella domstolar har behörighet att tillämpa den civilrättsliga påföljden ogiltighet i artikel 53.2 i avtalsförhållanden mellan enskilda (17). De kan särskilt med stöd av tillämplig nationell rätt bedöma räckvidden och följderna av en ogiltighet för vissa avtalsklausuler enligt artikel 53.2, särskilt i förhållande till övriga delar av avtalet (18), |
| --- | --- |

—

nationella domstolar har behörighet att tillämpa den civilrättsliga påföljden ogiltighet i artikel 53.2 i avtalsförhållanden mellan enskilda (17). De kan särskilt med stöd av tillämplig nationell rätt bedöma räckvidden och följderna av en ogiltighet för vissa avtalsklausuler enligt artikel 53.2, särskilt i förhållande till övriga delar av avtalet (18),

| — | nationella domstolar har vanligtvis bättre förutsättningar än Eftas övervakningsmyndighet att förordna om interimistiska åtgärder (19), |
| --- | --- |

—

nationella domstolar har vanligtvis bättre förutsättningar än Eftas övervakningsmyndighet att förordna om interimistiska åtgärder (19),

| — | det är vid nationella domstolar möjligt att kombinera ett yrkande med stöd av EES konkurrensrätt med yrkanden med stöd av nationell rätt, |
| --- | --- |

—

det är vid nationella domstolar möjligt att kombinera ett yrkande med stöd av EES konkurrensrätt med yrkanden med stöd av nationell rätt,

| — | domstolar har vanligtvis behörighet att tillerkänna vinnande part ersättning för rättegångskostnader. Denna möjlighet finns inte i ett administrativt förfarande inför övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

domstolar har vanligtvis behörighet att tillerkänna vinnande part ersättning för rättegångskostnader. Denna möjlighet finns inte i ett administrativt förfarande inför övervakningsmyndigheten.

| 17. | Det faktum att en klagande kan säkerställa skyddet för sina rättigheter genom en talan inför en nationell domstol är en viktig omständighet som Eftas övervakningsmyndighet kan ta hänsyn till när den prövar vilket intresse enligt EES-avtalet det finns att utreda ett klagomål (20). |
| --- | --- |

17.

Det faktum att en klagande kan säkerställa skyddet för sina rättigheter genom en talan inför en nationell domstol är en viktig omständighet som Eftas övervakningsmyndighet kan ta hänsyn till när den prövar vilket intresse enligt EES-avtalet det finns att utreda ett klagomål (20).

| 18. | Eftas övervakningsmyndighet anser att det nya system för tillämpning av konkurrensreglerna som införs genom kapitel II ökar klagandenas möjligheter att söka och få upprättelse inför nationella domstolar. |
| --- | --- |

18.

Eftas övervakningsmyndighet anser att det nya system för tillämpning av konkurrensreglerna som införs genom kapitel II ökar klagandenas möjligheter att söka och få upprättelse inför nationella domstolar.

C.   Arbetsfördelningen mellan de offentliga verkställande organen i Efta-pelaren

| 19. | Kapitel II skapar ett system där både Eftas övervakningsmyndighet och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter har behörighet att tillämpa artiklarna 53 och 54 i deras helhet (artikel 5). En decentraliserad tillämpning vid medlemsstaternas konkurrensmyndigheter uppmuntras ytterligare genom möjligheterna till informationsutbyte (artikel 12) och bistånd vid utredningar (artikel 22). |
| --- | --- |

19.

Kapitel II skapar ett system där både Eftas övervakningsmyndighet och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter har behörighet att tillämpa artiklarna 53 och 54 i deras helhet (artikel 5). En decentraliserad tillämpning vid medlemsstaternas konkurrensmyndigheter uppmuntras ytterligare genom möjligheterna till informationsutbyte (artikel 12) och bistånd vid utredningar (artikel 22).

| 20. | Kapitel II reglerar inte arbetsfördelningen mellan Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas konkurrensmyndigheter, utan lämnar ärendefördelningen till samarbetet mellan övervakningsmyndigheten och Efta-staternas konkurrensmyndigheter inom Eftas konkurrensnätverk. Målsättningen för kapitel II är att uppnå en effektiv tillämpning av artiklarna 53 och 54 genom en flexibel ärendefördelning mellan de offentliga verkställande organen i Efta. |
| --- | --- |

20.

Kapitel II reglerar inte arbetsfördelningen mellan Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas konkurrensmyndigheter, utan lämnar ärendefördelningen till samarbetet mellan övervakningsmyndigheten och Efta-staternas konkurrensmyndigheter inom Eftas konkurrensnätverk. Målsättningen för kapitel II är att uppnå en effektiv tillämpning av artiklarna 53 och 54 genom en flexibel ärendefördelning mellan de offentliga verkställande organen i Efta.

| 21. | Riktlinjer för arbetsfördelningen mellan Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas konkurrensmyndigheter ges i ett särskilt tillkännagivande (21). Den vägledning som ges i tillkännagivandet, som rör relationerna mellan de offentliga verkställande organen i Efta som genomdriver konkurrensreglerna, kommer att vara av intresse även för klagande, eftersom den kan hjälpa dem att vända sig till den myndighet som sannolikt är väl lämpad att handlägga deras ärende. |
| --- | --- |

21.

Riktlinjer för arbetsfördelningen mellan Eftas övervakningsmyndighet och Efta-staternas konkurrensmyndigheter ges i ett särskilt tillkännagivande (21). Den vägledning som ges i tillkännagivandet, som rör relationerna mellan de offentliga verkställande organen i Efta som genomdriver konkurrensreglerna, kommer att vara av intresse även för klagande, eftersom den kan hjälpa dem att vända sig till den myndighet som sannolikt är väl lämpad att handlägga deras ärende.

| 22. | I tillkännagivandet om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter anges särskilt följande (22):
  ”En myndighet kan anses vara väl lämpad att handlägga ett ärende när alla tre nedanstående villkor är uppfyllda:






  1) | Avtalet eller det samordnade förfarandet har en väsentlig direkt faktisk eller förväntad inverkan på konkurrensen inom myndighetens behörighetsområde eller genomförs eller har sitt ursprung inom myndighetens behörighetsområde. |
| --- | --- | --- |

22.

I tillkännagivandet om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter anges särskilt följande (22):

”En myndighet kan anses vara väl lämpad att handlägga ett ärende när alla tre nedanstående villkor är uppfyllda:

1)

Avtalet eller det samordnade förfarandet har en väsentlig direkt faktisk eller förväntad inverkan på konkurrensen inom myndighetens behörighetsområde eller genomförs eller har sitt ursprung inom myndighetens behörighetsområde.

| 2) | Myndigheten effektivt kan bringa överträdelsen att upphöra fullständigt. Detta innebär konkret dels att myndigheten kan ålägga företag att upphöra med överträdelsen och att avstå från framtida överträdelser och att detta åläggande är tillräckligt för att bringa överträdelsen att upphöra, dels att myndigheten vid behov kan utdöma en adekvat påföljd för överträdelsen. |
| --- | --- |

2)

Myndigheten effektivt kan bringa överträdelsen att upphöra fullständigt. Detta innebär konkret dels att myndigheten kan ålägga företag att upphöra med överträdelsen och att avstå från framtida överträdelser och att detta åläggande är tillräckligt för att bringa överträdelsen att upphöra, dels att myndigheten vid behov kan utdöma en adekvat påföljd för överträdelsen.

| 3) | Myndigheten kan, eventuellt med bistånd från andra myndigheter, inhämta den bevisning som behövs för att styrka att en överträdelse föreligger. |
| --- | --- |

3)

Myndigheten kan, eventuellt med bistånd från andra myndigheter, inhämta den bevisning som behövs för att styrka att en överträdelse föreligger.

Ovanstående kriterier visar att det måste finnas en relevant anknytning mellan överträdelsen och en Efta-stats territorium för att den Efta-statens konkurrensmyndighet skall anses väl lämpad att handlägga ärendet. Det kan antas att myndigheterna i de Efta-stater där konkurrensen påverkas väsentligt av en överträdelse i de flesta fall kommer att anses vara väl lämpade, under förutsättning att de kan bringa överträdelsen att upphöra antingen genom agerande på egen hand eller parallellt, såvida inte Eftas övervakningsmyndighet är bättre lämpad att handlägga ärendet (se [...] nedan).

Av detta följer att en enda nationell konkurrensmyndighet som regel är bäst lämpad att ingripa mot avtal eller samordnade förfaranden som väsentligt påverkar konkurrensen huvudsakligen inom den myndighetens behörighetsområde. [...]

Att en nationell konkurrensmyndighet handlar på egen hand kan också vara lämpligt i de fall där mer än en nationell konkurrensmyndighet kan anses vara väl lämpad, men det räcker att en nationell konkurrensmyndighet ingriper för att överträdelsen skall bringas att upphöra. [...]

Parallellt agerande av två eller tre nationella konkurrensmyndigheter kan vara lämpligt om ett avtal eller ett samordnat förfarande väsentligt påverkar konkurrensen huvudsakligen inom dessa myndigheters respektive behörighetsområden och ingripande från en enda nationell konkurrensmyndighet inte är tillräckligt för att bringa hela överträdelsen att upphöra och/eller för att utdöma adekvat påföljd [...]

Myndigheter som handlägger ett ärende parallellt bör sträva efter att samordna arbetet så långt som möjligt. De kan därvidlag anse det lämpligt att utse en myndighet till huvudansvarig myndighet. De kan då komma överens om att delegera vissa uppgifter till den huvudansvariga myndigheten, till exempel samordning av utredningsåtgärder, samtidigt som varje myndighet förblir ansvarig för sitt eget förfarande.

Eftas övervakningsmyndighet är bäst lämpad att handlägga ett ärende om ett eller flera avtal eller samordnade förfaranden, däribland nät av liknande avtal eller samordnade förfaranden, påverkar konkurrensen i två eller fler Efta-stater (gränsöverskridande marknader som omfattar två eller fler Efta-stater eller flera nationella marknader).

Vidare är Eftas övervakningsmyndighet bäst lämpad att handlägga ett ärende om det har nära anknytning till andra EES-bestämmelser som övervakningsmyndigheten är exklusivt behörig att tillämpa eller kan tillämpas effektivare av övervakningsmyndigheten, om EES-intresset kräver att övervakningsmyndigheten fattar beslut därför att en ny fråga uppstår som är av betydelse för utvecklingen av EES konkurrenspolitik eller för att säkra en effektiv tillämpning.”

| 23. | Inom Eftas konkurrensnätverk kommer information om ärenden som undersöks till följd av ett klagomål hållas tillgänglig för de övriga medlemmarna i nätverket före eller utan dröjsmål efter den första formella utredningsåtgärden (23). Om samma klagomål har lämnats in till flera myndigheter eller om ett ärende inte har anhängiggjorts vid en myndighet som är väl lämpad att handlägga det, kommer medlemmarna i nätverket att sträva efter att inom en ungefärligt angiven tidsfrist på två månader avgöra vilken eller vilka myndigheter som bör ansvara för ärendet. |
| --- | --- |

23.

Inom Eftas konkurrensnätverk kommer information om ärenden som undersöks till följd av ett klagomål hållas tillgänglig för de övriga medlemmarna i nätverket före eller utan dröjsmål efter den första formella utredningsåtgärden (23). Om samma klagomål har lämnats in till flera myndigheter eller om ett ärende inte har anhängiggjorts vid en myndighet som är väl lämpad att handlägga det, kommer medlemmarna i nätverket att sträva efter att inom en ungefärligt angiven tidsfrist på två månader avgöra vilken eller vilka myndigheter som bör ansvara för ärendet.

| 24. | Klagandena själva har en viktig roll att spela när det gäller att ytterligare minska det potentiella behovet av att flytta över ett ärende som härrör från deras klagomål. De kan göra detta genom att bygga sitt beslut om var de skall ge in sitt klagomål på de riktlinjer om arbetsfördelningen inom nätverket som anges i detta kapitel. Om ett ärende ändå flyttas över inom nätverket underrättar de berörda konkurrensmyndigheterna så snart som möjligt de berörda företagen och den eller de klagande om detta (24). |
| --- | --- |

24.

Klagandena själva har en viktig roll att spela när det gäller att ytterligare minska det potentiella behovet av att flytta över ett ärende som härrör från deras klagomål. De kan göra detta genom att bygga sitt beslut om var de skall ge in sitt klagomål på de riktlinjer om arbetsfördelningen inom nätverket som anges i detta kapitel. Om ett ärende ändå flyttas över inom nätverket underrättar de berörda konkurrensmyndigheterna så snart som möjligt de berörda företagen och den eller de klagande om detta (24).

| 25. | Eftas övervakningsmyndighet får enligt artikel 13 i kapitel II avvisa ett klagomål på den grunden att det handläggs eller har handlagts av en konkurrensmyndighet i en Efta-stat. Om kommissionen gör detta måste den, enligt artikel 9 i kapitel III, utan dröjsmål underrätta klaganden om vilken nationell konkurrensmyndighet som handlägger eller har handlagt ärendet. |
| --- | --- |

25.

Eftas övervakningsmyndighet får enligt artikel 13 i kapitel II avvisa ett klagomål på den grunden att det handläggs eller har handlagts av en konkurrensmyndighet i en Efta-stat. Om kommissionen gör detta måste den, enligt artikel 9 i kapitel III, utan dröjsmål underrätta klaganden om vilken nationell konkurrensmyndighet som handlägger eller har handlagt ärendet.

III.   EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS HANDLÄGGNING AV KLAGOMÅL ENLIGT ARTIKEL 7.2 I KAPITEL II

A.   Allmänt

| 26. | Enligt artikel 7.2 i kapitel II har fysiska och juridiska personer som kan åberopa ett berättigat intresse i saken (25) rätt att ge in ett klagomål för att begära att Eftas övervakningsmyndighet konstaterar en överträdelse av artikel 53 eller 54 i EES-avtalet och ålägger att överträdelsen upphör i enlighet med artikel 7.1 i kapitel II. I detta avsnitt av tillkännagivandet förklaras vilka krav som gäller för klagomål som ges in med stöd av artikel 7.2 i kapitel II, hur de handläggs och vilket förfarande övervakningsmyndigheten följer. |
| --- | --- |

26.

Enligt artikel 7.2 i kapitel II har fysiska och juridiska personer som kan åberopa ett berättigat intresse i saken (25) rätt att ge in ett klagomål för att begära att Eftas övervakningsmyndighet konstaterar en överträdelse av artikel 53 eller 54 i EES-avtalet och ålägger att överträdelsen upphör i enlighet med artikel 7.1 i kapitel II. I detta avsnitt av tillkännagivandet förklaras vilka krav som gäller för klagomål som ges in med stöd av artikel 7.2 i kapitel II, hur de handläggs och vilket förfarande övervakningsmyndigheten följer.

| 27. | Till skillnad från en tvistemålsdomstol, som skall skydda enskilda personers individuella rättigheter, skall Eftas övervakningsmyndighet som förvaltningsmyndighet handla i det allmännas intresse. I övervakningsmyndighetens uppgift som offentligt verkställande organ ingår en befogenhet att göra en skönsmässig bedömning av vilken prioritering som skall göras mellan de ärenden som kommer under dess prövning (26). |
| --- | --- |

27.

Till skillnad från en tvistemålsdomstol, som skall skydda enskilda personers individuella rättigheter, skall Eftas övervakningsmyndighet som förvaltningsmyndighet handla i det allmännas intresse. I övervakningsmyndighetens uppgift som offentligt verkställande organ ingår en befogenhet att göra en skönsmässig bedömning av vilken prioritering som skall göras mellan de ärenden som kommer under dess prövning (26).

| 28. | Eftas övervakningsmyndighet har rätt att ge olika prioritet åt klagomål som kommer in till den och kan stödja sig på vilket intresse enligt EES-avtalet ett ärende har som ett kriterium för prioriteringen (27). Övervakningsmyndigheten får avslå ett klagomål om den anser att ärendet inte har ett tillräckligt intresse enligt EES-avtalet för att motivera en vidare utredning. Om övervakningsmyndigheten avslår ett klagomål har klaganden rätt till ett beslut av övervakningsmyndigheten (28) utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.3 i kapitel III. |
| --- | --- |

28.

Eftas övervakningsmyndighet har rätt att ge olika prioritet åt klagomål som kommer in till den och kan stödja sig på vilket intresse enligt EES-avtalet ett ärende har som ett kriterium för prioriteringen (27). Övervakningsmyndigheten får avslå ett klagomål om den anser att ärendet inte har ett tillräckligt intresse enligt EES-avtalet för att motivera en vidare utredning. Om övervakningsmyndigheten avslår ett klagomål har klaganden rätt till ett beslut av övervakningsmyndigheten (28) utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.3 i kapitel III.

B.   Att ge in ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II

a)   Klagomålsformulär

| 29. | Ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II kan endast ges in angående en påstådd överträdelse av artiklarna 53 eller 54, i syfte att Eftas övervakningsmyndighet skall vidta åtgärder enligt artikel 7.1 i kapitel II. Ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II måste följa det formulär C som nämns i artikel 5.1 i kapitel III. |
| --- | --- |

29.

Ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II kan endast ges in angående en påstådd överträdelse av artiklarna 53 eller 54, i syfte att Eftas övervakningsmyndighet skall vidta åtgärder enligt artikel 7.1 i kapitel II. Ett klagomål enligt artikel 7.2 i kapitel II måste följa det formulär C som nämns i artikel 5.1 i kapitel III.

| 30. | Formulär C finns på http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ och är även bifogat detta tillkännagivande. Klagomålet skall ges in i tre pappersexemplar och, om möjligt, ett elektroniskt exemplar. Klaganden skall också ge in en icke-konfidentiell version av klagomålet (artikel 5.2 i kapitel III). Klagomålsformuläret kan skickas till Eftas övervakningsmyndighet elektroniskt via den angivna webbsidan. Pappersexemplaren skickas till följande adress:





  EFTA Surveillance Authority |
| --- | --- |
| Competition and State Aid Directorate |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bryssel |

30.

Formulär C finns på http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ och är även bifogat detta tillkännagivande. Klagomålet skall ges in i tre pappersexemplar och, om möjligt, ett elektroniskt exemplar. Klaganden skall också ge in en icke-konfidentiell version av klagomålet (artikel 5.2 i kapitel III). Klagomålsformuläret kan skickas till Eftas övervakningsmyndighet elektroniskt via den angivna webbsidan. Pappersexemplaren skickas till följande adress:

EFTA Surveillance Authority

Competition and State Aid Directorate

Rue Belliard 35

B-1040 Bryssel

| 31. | Enligt formulär C skall de klagande ge in omfattande upplysningar avseende deras klagomål. De skall också tillhandahålla kopior av relevanta bevishandlingar som rimligen är tillgängliga för dem och i största möjliga utsträckning ange var Eftas övervakningsmyndighet kan få tag på relevanta upplysningar och handlingar som klagandena inte har tillgång till. I vissa fall får övervakningsmyndigheten bevilja undantag från skyldigheten att lämna in uppgifter i samband med delar av de uppgifter som krävs enligt formulär C (artikel 5.1 i kapitel III). Enligt övervakningsmyndighetens mening kan denna möjlighet ha särskild betydelse när det gäller att underlätta för konsumentorganisationer att lämna in klagomål när de, i samband med ett i övrigt välgrundat klagomål, inte har tillgång till vissa uppgifter från de företag som klagomålet avser. |
| --- | --- |

31.

Enligt formulär C skall de klagande ge in omfattande upplysningar avseende deras klagomål. De skall också tillhandahålla kopior av relevanta bevishandlingar som rimligen är tillgängliga för dem och i största möjliga utsträckning ange var Eftas övervakningsmyndighet kan få tag på relevanta upplysningar och handlingar som klagandena inte har tillgång till. I vissa fall får övervakningsmyndigheten bevilja undantag från skyldigheten att lämna in uppgifter i samband med delar av de uppgifter som krävs enligt formulär C (artikel 5.1 i kapitel III). Enligt övervakningsmyndighetens mening kan denna möjlighet ha särskild betydelse när det gäller att underlätta för konsumentorganisationer att lämna in klagomål när de, i samband med ett i övrigt välgrundat klagomål, inte har tillgång till vissa uppgifter från de företag som klagomålet avser.

| 32. | Skriftväxling till Eftas övervakningsmyndighet som inte uppfyller kraven i artikel 5 i kapitel III och därför inte utgör ett klagomål i den mening som avses i artikel 7.2 i kapitel II kommer övervakningsmyndigheten att betrakta som allmän information som, om den är användbar, kan leda till att den inleder en utredning på eget initiativ (se punkt 4 ovan). |
| --- | --- |

32.

Skriftväxling till Eftas övervakningsmyndighet som inte uppfyller kraven i artikel 5 i kapitel III och därför inte utgör ett klagomål i den mening som avses i artikel 7.2 i kapitel II kommer övervakningsmyndigheten att betrakta som allmän information som, om den är användbar, kan leda till att den inleder en utredning på eget initiativ (se punkt 4 ovan).

b)   Berättigat intresse i saken

| 33. | Endast fysiska och juridiska personer som kan påvisa ett berättigat intresse i saken har formellt ställning som klagande enligt artikel 7.2 i kapitel II (29). Efta-staterna anses ha ett berättigat intresse i saken för alla klagomål de väljer att ge in. |
| --- | --- |

33.

Endast fysiska och juridiska personer som kan påvisa ett berättigat intresse i saken har formellt ställning som klagande enligt artikel 7.2 i kapitel II (29). Efta-staterna anses ha ett berättigat intresse i saken för alla klagomål de väljer att ge in.

| 34. | I många fall råder det inga tvivel kring begreppet berättigat intresse i saken, eftersom de flesta klagande kan påverkas direkt och negativt av den påstådda överträdelsen. Det finns dock situationer där det krävs en ytterligare undersökning för att det skall kunna fastställas att villkoret om ett berättigat intresse i saken i artikel 7.2 är uppfyllt. Användbar vägledning ges bäst genom ett antal exempel, som inte är uttömmande. |
| --- | --- |

34.

I många fall råder det inga tvivel kring begreppet berättigat intresse i saken, eftersom de flesta klagande kan påverkas direkt och negativt av den påstådda överträdelsen. Det finns dock situationer där det krävs en ytterligare undersökning för att det skall kunna fastställas att villkoret om ett berättigat intresse i saken i artikel 7.2 är uppfyllt. Användbar vägledning ges bäst genom ett antal exempel, som inte är uttömmande.

| 35. | Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt har anfört att en företagssammanslutning kan åberopa ett berättigat intresse i saken när den lämnar in ett klagomål avseende dess medlemmars beteende även om den inte är direkt berörd av det påtalade förfarandet i egenskap av företag som är verksamt på den berörda marknaden, dock på villkor att den dels har rätt att företräda sina medlemmars intressen, dels att det anmälda förfarandet skulle kunna skada dessas intressen (30). Omvänt har det konstaterats att kommissionen kan besluta att inte vidta åtgärder med anledning av ett klagomål från en företagssammanslutning vars medlemmar inte ägnar sig åt sådan affärsverksamhet som klagomålet avser (31). |
| --- | --- |

35.

Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt har anfört att en företagssammanslutning kan åberopa ett berättigat intresse i saken när den lämnar in ett klagomål avseende dess medlemmars beteende även om den inte är direkt berörd av det påtalade förfarandet i egenskap av företag som är verksamt på den berörda marknaden, dock på villkor att den dels har rätt att företräda sina medlemmars intressen, dels att det anmälda förfarandet skulle kunna skada dessas intressen (30). Omvänt har det konstaterats att kommissionen kan besluta att inte vidta åtgärder med anledning av ett klagomål från en företagssammanslutning vars medlemmar inte ägnar sig åt sådan affärsverksamhet som klagomålet avser (31).

| 36. | Mot bakgrund denna rättspraxis anser Eftas övervakningsmyndighet att företag (själva eller genom sammanslutningar som har rätt att företräda deras intressen) kan åberopa ett berättigat intresse i saken om de är verksamma på den relevanta marknaden eller om det påtalade beteendet kan påverka deras intressen direkt och negativt. Övervakningsmyndigheten anser att ett berättigat intresse i saken kan åberopas av exempelvis parterna i det avtal eller förfarande som är föremål för klagomålet, av konkurrenter vars intressen påstås ha skadats av det påtalade beteendet eller av företag som utestängts från ett distributionssystem. |
| --- | --- |

36.

Mot bakgrund denna rättspraxis anser Eftas övervakningsmyndighet att företag (själva eller genom sammanslutningar som har rätt att företräda deras intressen) kan åberopa ett berättigat intresse i saken om de är verksamma på den relevanta marknaden eller om det påtalade beteendet kan påverka deras intressen direkt och negativt. Övervakningsmyndigheten anser att ett berättigat intresse i saken kan åberopas av exempelvis parterna i det avtal eller förfarande som är föremål för klagomålet, av konkurrenter vars intressen påstås ha skadats av det påtalade beteendet eller av företag som utestängts från ett distributionssystem.

| 37. | Konsumentorganisationer kan också ge in klagomål till Eftas övervakningsmyndighet (32). Övervakningsmyndigheten anser dessutom att enskilda konsumenter vars ekonomiska intressen påverkas direkt och negativt eftersom de köper varor eller tjänster som är föremål för en överträdelse kan vara i stånd att påvisa ett berättigat intresse i saken (33). |
| --- | --- |

37.

Konsumentorganisationer kan också ge in klagomål till Eftas övervakningsmyndighet (32). Övervakningsmyndigheten anser dessutom att enskilda konsumenter vars ekonomiska intressen påverkas direkt och negativt eftersom de köper varor eller tjänster som är föremål för en överträdelse kan vara i stånd att påvisa ett berättigat intresse i saken (33).

| 38. | Eftas övervakningsmyndighet anser dock att personer eller organisationer som agerar av hänsyn till allmänhetens bästa utan att visa att de eller deras medlemmar kan påverkas direkt och negativt av överträdelsen (pro bono publico) inte har ett berättigat intresse i saken i den mening som avses i artikel 7.2. |
| --- | --- |

38.

Eftas övervakningsmyndighet anser dock att personer eller organisationer som agerar av hänsyn till allmänhetens bästa utan att visa att de eller deras medlemmar kan påverkas direkt och negativt av överträdelsen (pro bono publico) inte har ett berättigat intresse i saken i den mening som avses i artikel 7.2.

| 39. | Lokala eller regionala myndigheter kan vara i stånd att påvisa ett berättigat intresse i egenskap av köpare eller användare av varor eller tjänster som påverkas av det påtalade beteendet. Omvänt kan de inte anses påvisa ett berättigat intresse i den mening som avses i artikel 7.2 i kapitel II när de för Eftas övervakningsmyndighet påtalar påstådda överträdelser för allmänhetens bästa. |
| --- | --- |

39.

Lokala eller regionala myndigheter kan vara i stånd att påvisa ett berättigat intresse i egenskap av köpare eller användare av varor eller tjänster som påverkas av det påtalade beteendet. Omvänt kan de inte anses påvisa ett berättigat intresse i den mening som avses i artikel 7.2 i kapitel II när de för Eftas övervakningsmyndighet påtalar påstådda överträdelser för allmänhetens bästa.

| 40. | Klagande måste styrka att de har ett berättigat intresse i saken. Om en fysisk eller juridisk person som ger in ett klagomål inte kan styrka ett berättigat intresse i saken, kan Eftas övervakningsmyndighet, utan att det påverkar dess rätt att på eget initiativ inleda ett förfarande för att fastställa en överträdelse, besluta att inte vidta åtgärder med anledning av klagomålet. Övervakningsmyndigheten kan konstatera att detta villkor är uppfyllt i vilket skede av undersökningen som helst (34). |
| --- | --- |

40.

Klagande måste styrka att de har ett berättigat intresse i saken. Om en fysisk eller juridisk person som ger in ett klagomål inte kan styrka ett berättigat intresse i saken, kan Eftas övervakningsmyndighet, utan att det påverkar dess rätt att på eget initiativ inleda ett förfarande för att fastställa en överträdelse, besluta att inte vidta åtgärder med anledning av klagomålet. Övervakningsmyndigheten kan konstatera att detta villkor är uppfyllt i vilket skede av undersökningen som helst (34).

C.   Bedömning av klagomål

a)   Intresse enligt EES-avtalet

| 41. | Med hänsyn till gemenskapsdomstolarnas fasta rättspraxis och kommissionens praxis, anser Eftas övervakningsmyndighet inte att den är skyldig att göra en utredning i varje enskilt fall (35) och än mindre att fatta ett beslut enligt artikel 5.2 a i övervakningsavtalet beträffande förekomsten av en överträdelse av artiklarna 53 eller 54 (36), utan den har rätt att ge de klagomål som ges in till den olika prioritet och med hänvisning till intresset enligt EES-avtalet avgöra vilken prioritet som skall ges åt de olika klagomål den mottar (37). Endast när klagomålet faller under kommissionens exklusiva behörighet är situationen en annan (38). |
| --- | --- |

41.

Med hänsyn till gemenskapsdomstolarnas fasta rättspraxis och kommissionens praxis, anser Eftas övervakningsmyndighet inte att den är skyldig att göra en utredning i varje enskilt fall (35) och än mindre att fatta ett beslut enligt artikel 5.2 a i övervakningsavtalet beträffande förekomsten av en överträdelse av artiklarna 53 eller 54 (36), utan den har rätt att ge de klagomål som ges in till den olika prioritet och med hänvisning till intresset enligt EES-avtalet avgöra vilken prioritet som skall ges åt de olika klagomål den mottar (37). Endast när klagomålet faller under kommissionens exklusiva behörighet är situationen en annan (38).

| 42. | Eftas övervakningsmyndighet är dock skyldig att noga undersöka de faktiska och rättsliga omständigheter den fått kännedom om genom klagandeparten för att bedöma vilket intresse enligt EES-avtalet det finns att gå vidare med undersökningen av ett ärende (39). |
| --- | --- |

42.

Eftas övervakningsmyndighet är dock skyldig att noga undersöka de faktiska och rättsliga omständigheter den fått kännedom om genom klagandeparten för att bedöma vilket intresse enligt EES-avtalet det finns att gå vidare med undersökningen av ett ärende (39).

| 43. | Bedömningen av intresset enligt EES-avtalet hos ett klagomål är beroende av omständigheterna i varje enskilt fall. Därför är antalet bedömningskriterier som Eftas övervakningsmyndighet kan stödja sig på inte begränsat och övervakningsmyndigheten är inte heller skyldig att uteslutande använda vissa kriterier. Eftersom de faktiska och rättsliga omständigheterna kan variera avsevärt från ärende till ärende, är det tillåtet att beakta kriterier som inte har beaktats tidigare (40). Om det är lämpligt kan övervakningsmyndigheten ge företräde åt ett enda kriterium för att bedöma gemenskapsintresset enligt EES-avtalet (41). |
| --- | --- |

43.

Bedömningen av intresset enligt EES-avtalet hos ett klagomål är beroende av omständigheterna i varje enskilt fall. Därför är antalet bedömningskriterier som Eftas övervakningsmyndighet kan stödja sig på inte begränsat och övervakningsmyndigheten är inte heller skyldig att uteslutande använda vissa kriterier. Eftersom de faktiska och rättsliga omständigheterna kan variera avsevärt från ärende till ärende, är det tillåtet att beakta kriterier som inte har beaktats tidigare (40). Om det är lämpligt kan övervakningsmyndigheten ge företräde åt ett enda kriterium för att bedöma gemenskapsintresset enligt EES-avtalet (41).

| 44. | Bland annat följande kriterier har i rättspraxis ansetts vara relevanta för bedömningen av intresset enligt EES-avtalet av att (fortsätta) undersöka ett ärende:






  — | Eftas övervakningsmyndighet kan avslå ett klagomål på den grunden att klaganden kan väcka talan för att hävda sina rättigheter inför nationella domstolar (42). |
| --- | --- | --- |

44.

Bland annat följande kriterier har i rättspraxis ansetts vara relevanta för bedömningen av intresset enligt EES-avtalet av att (fortsätta) undersöka ett ärende:

—

Eftas övervakningsmyndighet kan avslå ett klagomål på den grunden att klaganden kan väcka talan för att hävda sina rättigheter inför nationella domstolar (42).

| — | Övervakningsmyndigheten får inte betrakta vissa situationer som uteslutna i princip från dess ansvarsområde inom ramen för det uppdrag den anförtrotts i EES-avtalet, utan är skyldig att i varje enskilt fall bedöma hur allvarlig den påstådda överträdelsen är och hur långvariga dess verkningar är. Detta innebär bland annat att övervakningsmyndigheten skall beakta varaktigheten och omfattningen av den påtalade överträdelsen och vilken inverkan den har haft på konkurrenssituationen inom det territorium som omfattas av EES-avtalet (43). |
| --- | --- |

—

Övervakningsmyndigheten får inte betrakta vissa situationer som uteslutna i princip från dess ansvarsområde inom ramen för det uppdrag den anförtrotts i EES-avtalet, utan är skyldig att i varje enskilt fall bedöma hur allvarlig den påstådda överträdelsen är och hur långvariga dess verkningar är. Detta innebär bland annat att övervakningsmyndigheten skall beakta varaktigheten och omfattningen av den påtalade överträdelsen och vilken inverkan den har haft på konkurrenssituationen inom det territorium som omfattas av EES-avtalet (43).

| — | Övervakningsmyndigheten kan behöva göra en avvägning mellan den påstådda överträdelsens betydelse för EES-avtalets funktion, sannolikheten för att kunna fastställa dess förekomst och omfattningen av de utredningsåtgärder som är nödvändiga för att fullgöra skyldigheten att övervaka efterlevnaden av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet (44). |
| --- | --- |

—

Övervakningsmyndigheten kan behöva göra en avvägning mellan den påstådda överträdelsens betydelse för EES-avtalets funktion, sannolikheten för att kunna fastställa dess förekomst och omfattningen av de utredningsåtgärder som är nödvändiga för att fullgöra skyldigheten att övervaka efterlevnaden av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet (44).

| — | Övervakningsmyndighetens befogenhet att göra skönsmässiga bedömningar är inte beroende av hur långt utredningen av ett ärende har kommit, men detta är en av de omständigheter i det enskilda fallet som övervakningsmyndigheten eventuellt måste ta hänsyn till (45). |
| --- | --- |

—

Övervakningsmyndighetens befogenhet att göra skönsmässiga bedömningar är inte beroende av hur långt utredningen av ett ärende har kommit, men detta är en av de omständigheter i det enskilda fallet som övervakningsmyndigheten eventuellt måste ta hänsyn till (45).

| — | Kommissionen kan besluta att det inte är lämpligt att handlägga ett klagomål där förfaranden påtalas som senare har upphört. För detta ändamål kommer övervakningsmyndigheten dock att behöva fastställa om konkurrensbegränsande verkningar är långvariga eller inte och om överträdelsernas allvar eller långvariga verkningar eventuellt ger klagomålet ett intresse enligt EES-avtalet (46). |
| --- | --- |

—

Kommissionen kan besluta att det inte är lämpligt att handlägga ett klagomål där förfaranden påtalas som senare har upphört. För detta ändamål kommer övervakningsmyndigheten dock att behöva fastställa om konkurrensbegränsande verkningar är långvariga eller inte och om överträdelsernas allvar eller långvariga verkningar eventuellt ger klagomålet ett intresse enligt EES-avtalet (46).

| — | Övervakningsmyndigheten kan också besluta att det inte är lämpligt att vidta åtgärder med anledning av ett klagomål när de berörda företagen går med på att ändra sitt beteende på ett sätt som gör att den kan anse att det inte längre finns ett tillräckligt intresse enligt EES-avtalet att ingripa (47). |
| --- | --- |

—

Övervakningsmyndigheten kan också besluta att det inte är lämpligt att vidta åtgärder med anledning av ett klagomål när de berörda företagen går med på att ändra sitt beteende på ett sätt som gör att den kan anse att det inte längre finns ett tillräckligt intresse enligt EES-avtalet att ingripa (47).

| 45. | Om övervakningsmyndigheten anser att ett ärende inte har tillräckligt intresse enligt EES-avtalet för att motivera en (fortsatt) utredning, kan den avslå klagomålet på den grunden. Ett sådant beslut kan fattas antingen innan en utredning inleds eller efter det att utredningsåtgärder har vidtagits (48). Övervakningsmyndigheten är dock inte skyldig att lägga ett klagomål åt sidan på grund av bristande intresse enligt EES-avtalet (49). |
| --- | --- |

45.

Om övervakningsmyndigheten anser att ett ärende inte har tillräckligt intresse enligt EES-avtalet för att motivera en (fortsatt) utredning, kan den avslå klagomålet på den grunden. Ett sådant beslut kan fattas antingen innan en utredning inleds eller efter det att utredningsåtgärder har vidtagits (48). Övervakningsmyndigheten är dock inte skyldig att lägga ett klagomål åt sidan på grund av bristande intresse enligt EES-avtalet (49).

b)   Bedömning enligt artiklarna 53 och 54

| 46. | Prövningen av ett klagomål har två aspekter, en som rör de sakförhållanden som skall fastställas för att bevisa en överträdelse av artiklarna 53 eller 54 och en som rör den rättsliga bedömningen av det påtalade beteendet. |
| --- | --- |

46.

Prövningen av ett klagomål har två aspekter, en som rör de sakförhållanden som skall fastställas för att bevisa en överträdelse av artiklarna 53 eller 54 och en som rör den rättsliga bedömningen av det påtalade beteendet.

| 47. | Om klagomålet visserligen uppfyller kraven i artikel 5 i kapitel III och formulär C men inte kan styrka den påstådda överträdelsen, kan det avslås på denna grund (50). För att kunna avslå ett klagomål på den grunden att det påtalade uppträdandet inte strider mot EES konkurrensregler eller inte omfattas av deras tillämpningsområde, är Eftas övervakningsmyndighet dock inte skyldig att beakta omständigheter som den inte har fått kännedom om genom klaganden och som den endast skulle ha kunnat avslöja genom en utredning av ärendet (51). |
| --- | --- |

47.

Om klagomålet visserligen uppfyller kraven i artikel 5 i kapitel III och formulär C men inte kan styrka den påstådda överträdelsen, kan det avslås på denna grund (50). För att kunna avslå ett klagomål på den grunden att det påtalade uppträdandet inte strider mot EES konkurrensregler eller inte omfattas av deras tillämpningsområde, är Eftas övervakningsmyndighet dock inte skyldig att beakta omständigheter som den inte har fått kännedom om genom klaganden och som den endast skulle ha kunnat avslöja genom en utredning av ärendet (51).

| 48. | Kriterierna för den rättsliga bedömningen av avtal eller förfaranden enligt artiklarna 53 och 54 kan inte behandlas uttömmande i detta tillkännagivande. Potentiella klagande bör rådfråga den utförliga vägledning från Eftas övervakningsmyndighet som finns tillgänglig (52), utöver andra källor, särskilt Efta-domstolens och gemenskapsdomstolarnas rättspraxis, samt övervakningsmyndighetens och kommissionens beslutspraxis (53). I följande punkter tas fyra specifika frågor upp, med angivelser av var man kan finna ytterligare vägledning. |
| --- | --- |

48.

Kriterierna för den rättsliga bedömningen av avtal eller förfaranden enligt artiklarna 53 och 54 kan inte behandlas uttömmande i detta tillkännagivande. Potentiella klagande bör rådfråga den utförliga vägledning från Eftas övervakningsmyndighet som finns tillgänglig (52), utöver andra källor, särskilt Efta-domstolens och gemenskapsdomstolarnas rättspraxis, samt övervakningsmyndighetens och kommissionens beslutspraxis (53). I följande punkter tas fyra specifika frågor upp, med angivelser av var man kan finna ytterligare vägledning.

| 49. | Avtal och förfaranden omfattas av tillämpningsområdet för artiklarna 53 och 54 om de kan påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna till EES-avtalet. Om ett avtal eller förfarande inte uppfyller detta villkor kan nationell konkurrenslagstiftning vara tillämplig, däremot inte EES konkurrenslagstiftning. Utförlig vägledning om detta ges i tillkännagivandet om begreppet påverkan på handeln (54). |
| --- | --- |

49.

Avtal och förfaranden omfattas av tillämpningsområdet för artiklarna 53 och 54 om de kan påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna till EES-avtalet. Om ett avtal eller förfarande inte uppfyller detta villkor kan nationell konkurrenslagstiftning vara tillämplig, däremot inte EES konkurrenslagstiftning. Utförlig vägledning om detta ges i tillkännagivandet om begreppet påverkan på handeln (54).

| 50. | Avtal som omfattas av artikel 53 kan vara avtal av mindre betydelse, som inte anses begränsa konkurrensen märkbart. Vägledning om sådana avtal finns i Eftas övervakningsmyndighets tillkännagivande om avtal av mindre betydelse (55). |
| --- | --- |

50.

Avtal som omfattas av artikel 53 kan vara avtal av mindre betydelse, som inte anses begränsa konkurrensen märkbart. Vägledning om sådana avtal finns i Eftas övervakningsmyndighets tillkännagivande om avtal av mindre betydelse (55).

| 51. | Avtal som uppfyller villkoren i en gruppundantagsförordning anses uppfylla villkoren i artikel 53.3. För att Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 29 i kapitel II skall kunna återkalla rätten att omfattas av en gruppundantagsförordning måste den vid en individuell bedömning konstatera att ett avtal på vilket undantagsförordningen är tillämplig i ett visst fall har verkningar som är oförenliga med artikel 53.3. |
| --- | --- |

51.

Avtal som uppfyller villkoren i en gruppundantagsförordning anses uppfylla villkoren i artikel 53.3. För att Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 29 i kapitel II skall kunna återkalla rätten att omfattas av en gruppundantagsförordning måste den vid en individuell bedömning konstatera att ett avtal på vilket undantagsförordningen är tillämplig i ett visst fall har verkningar som är oförenliga med artikel 53.3.

| 52. | Avtal som begränsar konkurrensen i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet kan uppfylla villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet. Enligt artikel 1.2 i kapitel II och utan att det krävs ett föregående administrativt beslut om detta är sådana avtal inte förbjudna. Vägledning om vilka villkor ett avtal skall uppfylla för att omfattas av artikel 81.3 finns i tillkännagivandet om artikel 53.3 (56). |
| --- | --- |

52.

Avtal som begränsar konkurrensen i den mening som avses i artikel 53.1 i EES-avtalet kan uppfylla villkoren i artikel 53.3 i EES-avtalet. Enligt artikel 1.2 i kapitel II och utan att det krävs ett föregående administrativt beslut om detta är sådana avtal inte förbjudna. Vägledning om vilka villkor ett avtal skall uppfylla för att omfattas av artikel 81.3 finns i tillkännagivandet om artikel 53.3 (56).

D.   Eftas övervakningsmyndighets förfarande när den handlägger klagomål

a)   Översikt

| 53. | Som redan angetts är Eftas övervakningsmyndighet inte skyldig att göra en utredning på grund av varje klagomål som ges in till den i syfte att konstatera huruvida en överträdelse har begåtts eller inte. Övervakningsmyndigheten är dock skyldig att noga undersöka de faktiska och rättsliga omständigheter den fått kännedom om genom klaganden, för att bedöma om dessa omständigheter tyder på ett uppträdande som kan strida mot artiklarna 53 eller 54 (57). |
| --- | --- |

53.

Som redan angetts är Eftas övervakningsmyndighet inte skyldig att göra en utredning på grund av varje klagomål som ges in till den i syfte att konstatera huruvida en överträdelse har begåtts eller inte. Övervakningsmyndigheten är dock skyldig att noga undersöka de faktiska och rättsliga omständigheter den fått kännedom om genom klaganden, för att bedöma om dessa omständigheter tyder på ett uppträdande som kan strida mot artiklarna 53 eller 54 (57).

| 54. | Olika skeden av Eftas övervakningsmyndighets förfarande för handläggning av klagomål kan urskiljas (58). |
| --- | --- |

54.

Olika skeden av Eftas övervakningsmyndighets förfarande för handläggning av klagomål kan urskiljas (58).

| 55. | I det första skedet av förfarandet, efter det att klagomålet har lämnats in, prövar Eftas övervakningsmyndighet klagomålet och kan samla in ytterligare upplysningar för att besluta vilka åtgärder den skall vidta med anledning av klagomålet. I detta skede kan övervakningsmyndigheten och klaganden informellt utbyta synpunkter för att klargöra de faktiska och rättsliga förhållanden som klagomålet rör. Övervakningsmyndigheten kan i detta skede ge en första reaktion på klagomålet. Mot bakgrund av denna första reaktion kan klaganden utveckla sina anklagelser. |
| --- | --- |

55.

I det första skedet av förfarandet, efter det att klagomålet har lämnats in, prövar Eftas övervakningsmyndighet klagomålet och kan samla in ytterligare upplysningar för att besluta vilka åtgärder den skall vidta med anledning av klagomålet. I detta skede kan övervakningsmyndigheten och klaganden informellt utbyta synpunkter för att klargöra de faktiska och rättsliga förhållanden som klagomålet rör. Övervakningsmyndigheten kan i detta skede ge en första reaktion på klagomålet. Mot bakgrund av denna första reaktion kan klaganden utveckla sina anklagelser.

| 56. | I det andra skedet kan Eftas övervakningsmyndighet utreda ärendet ytterligare i syfte att inleda ett förfarande enligt artikel 7.1 i kapitel II mot det företag som klagomålet avser. Om övervakningsmyndigheten anser att det inte finns tillräckliga grunder för att vidta åtgärder med anledning av klagomålet kommer den att underrätta klaganden om skälen för detta och ge klaganden möjlighet att framföra ytterligare synpunkter inom en tidsfrist som kommissionen fastställer (artikel 7.1 i kapitel III). |
| --- | --- |

56.

I det andra skedet kan Eftas övervakningsmyndighet utreda ärendet ytterligare i syfte att inleda ett förfarande enligt artikel 7.1 i kapitel II mot det företag som klagomålet avser. Om övervakningsmyndigheten anser att det inte finns tillräckliga grunder för att vidta åtgärder med anledning av klagomålet kommer den att underrätta klaganden om skälen för detta och ge klaganden möjlighet att framföra ytterligare synpunkter inom en tidsfrist som kommissionen fastställer (artikel 7.1 i kapitel III).

| 57. | Om klaganden underlåter att framföra synpunkter inom den tidsfrist som Eftas övervakningsmyndighet har fastställt anses klagomålet ha återkallats (artikel 7.3 i kapitel III). I alla andra fall tar kommissionen, i det tredje skedet av förfarandet, del av synpunkterna från klaganden, varefter den antingen inleder ett förfarande mot den mot vilket klagomålet riktas eller fattar ett beslut om att avslå klagomålet (59). |
| --- | --- |

57.

Om klaganden underlåter att framföra synpunkter inom den tidsfrist som Eftas övervakningsmyndighet har fastställt anses klagomålet ha återkallats (artikel 7.3 i kapitel III). I alla andra fall tar kommissionen, i det tredje skedet av förfarandet, del av synpunkterna från klaganden, varefter den antingen inleder ett förfarande mot den mot vilket klagomålet riktas eller fattar ett beslut om att avslå klagomålet (59).

| 58. | Om Eftas övervakningsmyndighet avvisar ett klagomål enligt artikel 13 i kapitel II på den grunden att en annan myndighet handlägger eller har handlagt ärendet, följer den förfarandet i artikel 9 i kapitel III. |
| --- | --- |

58.

Om Eftas övervakningsmyndighet avvisar ett klagomål enligt artikel 13 i kapitel II på den grunden att en annan myndighet handlägger eller har handlagt ärendet, följer den förfarandet i artikel 9 i kapitel III.

| 59. | Under hela förfarandet har klaganden en rad rättigheter (se särskilt artiklarna 6–8 i kapitel III). Eftas övervakningsmyndighets förfarande i konkurrensärenden utgör dock inte en kontradiktorisk process mellan klaganden och de företag som klagomålet rör. Härav följer att klagandenas processuella rättigheter inte är lika vidsträckta som den rätt till försvar som tillkommer de företag som är föremål för ett överträdelseförfarande (60). |
| --- | --- |

59.

Under hela förfarandet har klaganden en rad rättigheter (se särskilt artiklarna 6–8 i kapitel III). Eftas övervakningsmyndighets förfarande i konkurrensärenden utgör dock inte en kontradiktorisk process mellan klaganden och de företag som klagomålet rör. Härav följer att klagandenas processuella rättigheter inte är lika vidsträckta som den rätt till försvar som tillkommer de företag som är föremål för ett överträdelseförfarande (60).

b)   Ungefärlig tidsfrist för att underrätta klaganden om de åtgärder som Eftas övervakningsmyndighet föreslår

| 60. | Eftas övervakningsmyndighet är skyldig att fatta beslut om klagomål inom skälig tid (61). Vad som är skälig tid beror på omständigheterna i varje enskilt fall och särskilt det sammanhang detta fall förekommer i, de olika steg i förfarandet som övervakningsmyndigheten har vidtagit, parternas uppträdande under förfarandets gång, ärendets komplexa karaktär samt dess betydelse för de olika berörda parterna (62). |
| --- | --- |

60.

Eftas övervakningsmyndighet är skyldig att fatta beslut om klagomål inom skälig tid (61). Vad som är skälig tid beror på omständigheterna i varje enskilt fall och särskilt det sammanhang detta fall förekommer i, de olika steg i förfarandet som övervakningsmyndigheten har vidtagit, parternas uppträdande under förfarandets gång, ärendets komplexa karaktär samt dess betydelse för de olika berörda parterna (62).

| 61. | Eftas övervakningsmyndighet kommer i princip att sträva efter att underrätta klagande om vilka åtgärder den föreslår bör vidtas med anledning av klagomålet inom en ungefärlig tidsram på fyra månader från mottagandet av klagomålet. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet och särskilt beroende på om övervakningsmyndigheten eventuellt behöver begära kompletterande upplysningar från klaganden eller tredje man, innebär detta att den i princip underrättar klaganden inom fyra månader om huruvida den avser att utreda ärendet ytterligare eller inte. Denna tidsfrist utgör inte en bindande lagstadgad frist. |
| --- | --- |

61.

Eftas övervakningsmyndighet kommer i princip att sträva efter att underrätta klagande om vilka åtgärder den föreslår bör vidtas med anledning av klagomålet inom en ungefärlig tidsram på fyra månader från mottagandet av klagomålet. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet och särskilt beroende på om övervakningsmyndigheten eventuellt behöver begära kompletterande upplysningar från klaganden eller tredje man, innebär detta att den i princip underrättar klaganden inom fyra månader om huruvida den avser att utreda ärendet ytterligare eller inte. Denna tidsfrist utgör inte en bindande lagstadgad frist.

| 62. | Följaktligen kan Eftas övervakningsmyndighet, inom denna tidsfrist på fyra månader, som en första reaktion underrätta klaganden om vilka åtgärder den föreslår att vidta i det första skedet av förfarandet (se punkt 55 ovan). Om undersökningen av klagomålet har nått det andra skedet (se punkt 56 ovan) får övervakningsmyndigheten också gå direkt till att underrätta klaganden om sin preliminära bedömning genom en skrivelse enligt artikel 7.1 i kapitel III. |
| --- | --- |

62.

Följaktligen kan Eftas övervakningsmyndighet, inom denna tidsfrist på fyra månader, som en första reaktion underrätta klaganden om vilka åtgärder den föreslår att vidta i det första skedet av förfarandet (se punkt 55 ovan). Om undersökningen av klagomålet har nått det andra skedet (se punkt 56 ovan) får övervakningsmyndigheten också gå direkt till att underrätta klaganden om sin preliminära bedömning genom en skrivelse enligt artikel 7.1 i kapitel III.

| 63. | För att deras klagomål skall kunna handläggas så snabbt som möjligt är det önskvärt att klagande visar prov på omsorg i samarbetet med Eftas övervakningsmyndighet under förfarandet (63), till exempel genom att underrätta övervakningsmyndigheten om nya händelser. |
| --- | --- |

63.

För att deras klagomål skall kunna handläggas så snabbt som möjligt är det önskvärt att klagande visar prov på omsorg i samarbetet med Eftas övervakningsmyndighet under förfarandet (63), till exempel genom att underrätta övervakningsmyndigheten om nya händelser.

c)   Klagandens processuella rättigheter

| 64. | Om Eftas övervakningsmyndighet riktar ett meddelande om anmärkningar till de företag som klagomålet avser enligt artikel 10.1 i kapitel III har klaganden rätt att få en kopia av detta dokument, efter det att de berörda företagens affärshemligheter och annan konfidentiell information har tagits bort (en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar, jfr artikel 6.1 i kapitel III). Klaganden ges tillfälle att framföra sina synpunkter på meddelandet om anmärkningar skriftligen. En tidsfrist fastställs för att inkomma med dessa skriftliga synpunkter. |
| --- | --- |

64.

Om Eftas övervakningsmyndighet riktar ett meddelande om anmärkningar till de företag som klagomålet avser enligt artikel 10.1 i kapitel III har klaganden rätt att få en kopia av detta dokument, efter det att de berörda företagens affärshemligheter och annan konfidentiell information har tagits bort (en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar, jfr artikel 6.1 i kapitel III). Klaganden ges tillfälle att framföra sina synpunkter på meddelandet om anmärkningar skriftligen. En tidsfrist fastställs för att inkomma med dessa skriftliga synpunkter.

| 65. | Eftas övervakningsmyndighet får vidare om det är lämpligt ge klagande möjlighet att framföra sina synpunkter vid det muntliga hörandet av de parter som den har riktat ett meddelande om invändningar till, om klagandena så begär i sin skriftliga inlaga (64). |
| --- | --- |

65.

Eftas övervakningsmyndighet får vidare om det är lämpligt ge klagande möjlighet att framföra sina synpunkter vid det muntliga hörandet av de parter som den har riktat ett meddelande om invändningar till, om klagandena så begär i sin skriftliga inlaga (64).

| 66. | Klagande kan på eget initiativ eller på Eftas övervakningsmyndighets begäran ge in handlingar som innehåller affärshemligheter eller annan konfidentiell information. Övervakningsmyndigheten kommer att skydda konfidentiell information (65). Enligt artikel 16 i kapitel III är klagande skyldiga att ange vilken information som är konfidentiell och skälen för detta samt tillhandahålla en separat icke-konfidentiell version när de framför synpunkter enligt artikel 6.1 och artikel 7.1 i kapitel III och när de i ett senare skede av samma förfarande lämnar ytterligare information. Dessutom får övervakningsmyndigheten i alla andra fall begära att klagande som lägger fram handlingar eller redogörelser anger vilka handlingar eller delar av handlingar eller redogörelser som de anser är konfidentiella. Övervakningsmyndigheten får särskilt fastställa en tidsfrist inom vilken klaganden skall ange varför denne anser att en viss uppgift är konfidentiell och lämna in en icke-konfidentiell version, som även innehåller en kort beskrivning eller en icke-konfidentiell version av varje uppgift som tagits bort. |
| --- | --- |

66.

Klagande kan på eget initiativ eller på Eftas övervakningsmyndighets begäran ge in handlingar som innehåller affärshemligheter eller annan konfidentiell information. Övervakningsmyndigheten kommer att skydda konfidentiell information (65). Enligt artikel 16 i kapitel III är klagande skyldiga att ange vilken information som är konfidentiell och skälen för detta samt tillhandahålla en separat icke-konfidentiell version när de framför synpunkter enligt artikel 6.1 och artikel 7.1 i kapitel III och när de i ett senare skede av samma förfarande lämnar ytterligare information. Dessutom får övervakningsmyndigheten i alla andra fall begära att klagande som lägger fram handlingar eller redogörelser anger vilka handlingar eller delar av handlingar eller redogörelser som de anser är konfidentiella. Övervakningsmyndigheten får särskilt fastställa en tidsfrist inom vilken klaganden skall ange varför denne anser att en viss uppgift är konfidentiell och lämna in en icke-konfidentiell version, som även innehåller en kort beskrivning eller en icke-konfidentiell version av varje uppgift som tagits bort.

| 67. | Att upplysningar klassas som konfidentiella hindrar inte Eftas övervakningsmyndighet från att röja eller använda upplysningar om det är nödvändigt för att bevisa en överträdelse av artiklarna 53 eller 54 (66). Om affärshemligheter och konfidentiell information är nödvändiga för att bevisa en överträdelse, måste övervakningsmyndigheten för varje enskild handling bedöma huruvida behovet av att lämna ut handlingen är större än den skada som utlämnandet kan leda till. |
| --- | --- |

67.

Att upplysningar klassas som konfidentiella hindrar inte Eftas övervakningsmyndighet från att röja eller använda upplysningar om det är nödvändigt för att bevisa en överträdelse av artiklarna 53 eller 54 (66). Om affärshemligheter och konfidentiell information är nödvändiga för att bevisa en överträdelse, måste övervakningsmyndigheten för varje enskild handling bedöma huruvida behovet av att lämna ut handlingen är större än den skada som utlämnandet kan leda till.

| 68. | Om Eftas övervakningsmyndighet väljer att inte gå vidare med utredningen av ett klagomål eftersom det inte finns ett tillräckligt intresse enligt EES-avtalet att fortsätta undersökningen av ett ärende eller av andra skäl, underrättar den klaganden om detta i en skrivelse, med angivande av den rättsliga grunden (artikel 7.1 i kapitel III). I skrivelsen anger övervakningsmyndigheten skälen för denna preliminära slutsats och ger klaganden möjlighet att inkomma med ytterligare upplysningar eller synpunkter inom en tidsfrist som övervakningsmyndigheten fastställer. Kommissionen anger också den rättsföljd av att klaganden inte svarar som anges i artikel 7.3 i kapitel III (se nedan). |
| --- | --- |

68.

Om Eftas övervakningsmyndighet väljer att inte gå vidare med utredningen av ett klagomål eftersom det inte finns ett tillräckligt intresse enligt EES-avtalet att fortsätta undersökningen av ett ärende eller av andra skäl, underrättar den klaganden om detta i en skrivelse, med angivande av den rättsliga grunden (artikel 7.1 i kapitel III). I skrivelsen anger övervakningsmyndigheten skälen för denna preliminära slutsats och ger klaganden möjlighet att inkomma med ytterligare upplysningar eller synpunkter inom en tidsfrist som övervakningsmyndigheten fastställer. Kommissionen anger också den rättsföljd av att klaganden inte svarar som anges i artikel 7.3 i kapitel III (se nedan).

| 69. | Enligt artikel 8.1 i kapitel III har klaganden rätt att få tillgång till de uppgifter som ligger till grund för övervakningsmyndighetens preliminära ställning. Detta sker normalt genom att en kopia av de relevanta handlingarna bifogas skrivelsen. |
| --- | --- |

69.

Enligt artikel 8.1 i kapitel III har klaganden rätt att få tillgång till de uppgifter som ligger till grund för övervakningsmyndighetens preliminära ställning. Detta sker normalt genom att en kopia av de relevanta handlingarna bifogas skrivelsen.

| 70. | Den tidsfrist inom vilken klaganden får framföra synpunkter på skrivelsen enligt artikel 7.1 i kapitel III kommer att fastställas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall. Den kommer inte att vara kortare än fyra veckor (artikel 17.2 i kapitel III). Om klaganden inte svarar inom den fastställda tidsfristen, kommer klagomålet att anses ha återkallats (artikel 7.3 i kapitel III). Klagande kan också återkalla sina klagomål när som helst. |
| --- | --- |

70.

Den tidsfrist inom vilken klaganden får framföra synpunkter på skrivelsen enligt artikel 7.1 i kapitel III kommer att fastställas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall. Den kommer inte att vara kortare än fyra veckor (artikel 17.2 i kapitel III). Om klaganden inte svarar inom den fastställda tidsfristen, kommer klagomålet att anses ha återkallats (artikel 7.3 i kapitel III). Klagande kan också återkalla sina klagomål när som helst.

| 71. | Klaganden kan begära en förlängning av tidsfristen för att framföra synpunkter. Beroende på omständigheterna i fallet kan Eftas övervakningsmyndighet bevilja en sådan förlängning. |
| --- | --- |

71.

Klaganden kan begära en förlängning av tidsfristen för att framföra synpunkter. Beroende på omständigheterna i fallet kan Eftas övervakningsmyndighet bevilja en sådan förlängning.

| 72. | Om så är fallet och klaganden ger in ytterligare synpunkter tar Eftas övervakningsmyndighet del av dessa. Om de är av sådan art att de föranleder övervakningsmyndigheten att ändra sitt handlande, kan den inleda ett förfarande mot de företag som klagomålet avser. Under förfarandet har klaganden de ovan beskrivna processuella rättigheterna. |
| --- | --- |

72.

Om så är fallet och klaganden ger in ytterligare synpunkter tar Eftas övervakningsmyndighet del av dessa. Om de är av sådan art att de föranleder övervakningsmyndigheten att ändra sitt handlande, kan den inleda ett förfarande mot de företag som klagomålet avser. Under förfarandet har klaganden de ovan beskrivna processuella rättigheterna.

| 73. | Om klagandens synpunkter inte föranleder en ändring av Eftas övervakningsmyndighets föreslagna handlande avslår övervakningsmyndigheten klagomålet genom beslut (67). |
| --- | --- |

73.

Om klagandens synpunkter inte föranleder en ändring av Eftas övervakningsmyndighets föreslagna handlande avslår övervakningsmyndigheten klagomålet genom beslut (67).

d)   Eftas övervakningsmyndighets beslut att avslå ett klagomål

| 74. | När Eftas övervakningsmyndighet avslår ett klagomål genom beslut enligt artikel 7.2 i kapitel III, skall den motivera detta i enlighet med 16 i övervakningsavtalet, dvs. på ett sätt som är anpassat till rättsaktens beskaffenhet och som beaktar omständigheterna i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

74.

När Eftas övervakningsmyndighet avslår ett klagomål genom beslut enligt artikel 7.2 i kapitel III, skall den motivera detta i enlighet med 16 i övervakningsavtalet, dvs. på ett sätt som är anpassat till rättsaktens beskaffenhet och som beaktar omständigheterna i varje enskilt fall.

| 75. | Det skall av motiveringen klart och tydligt framgå hur Eftas övervakningsmyndighet har resonerat, så att klaganden kan få kännedom om skälen för beslutet och så att Efta-domstolen ges möjlighet att utöva sin prövningsrätt. Övervakningsmyndigheten är emellertid inte skyldig att ta ställning till alla argument som klaganden har åberopat till stöd för sitt klagomål. Det är tillräckligt att den framställer de omständigheter och rättsliga överväganden som är av väsentlig betydelse för hur beslutet har fattats (68). |
| --- | --- |

75.

Det skall av motiveringen klart och tydligt framgå hur Eftas övervakningsmyndighet har resonerat, så att klaganden kan få kännedom om skälen för beslutet och så att Efta-domstolen ges möjlighet att utöva sin prövningsrätt. Övervakningsmyndigheten är emellertid inte skyldig att ta ställning till alla argument som klaganden har åberopat till stöd för sitt klagomål. Det är tillräckligt att den framställer de omständigheter och rättsliga överväganden som är av väsentlig betydelse för hur beslutet har fattats (68).

| 76. | Om Eftas övervakningsmyndighet avslår ett klagomål i ett ärende som också leder till ett beslut enligt artikel 10 i kapitel II (konstaterande av icke-tillämplighet av artiklarna 53 eller 54) eller artikel 9 i kapitel II (åtaganden), kan beslutet om att avslå klagomålet hänvisa till det andra beslutet som fattats med stöd av de nämnda bestämmelserna. |
| --- | --- |

76.

Om Eftas övervakningsmyndighet avslår ett klagomål i ett ärende som också leder till ett beslut enligt artikel 10 i kapitel II (konstaterande av icke-tillämplighet av artiklarna 53 eller 54) eller artikel 9 i kapitel II (åtaganden), kan beslutet om att avslå klagomålet hänvisa till det andra beslutet som fattats med stöd av de nämnda bestämmelserna.

| 77. | Ett beslut om att avslå ett klagomål kan överklagas till Efta-domstolen (69). |
| --- | --- |

77.

Ett beslut om att avslå ett klagomål kan överklagas till Efta-domstolen (69).

| 78. | Efter ett beslut om avslag på ett klagomål kan klagande inte kräva att ärendet tas upp på nytt, om de inte lägger fram väsentlig ny bevisning. Fortsatt skriftväxling från tidigare klagande om samma påstådda överträdelse kan således inte betraktas som ett nytt klagomål om den inte innebär att väsentlig ny bevisning kommer till Eftas övervakningsmyndighets kännedom. Övervakningsmyndigheten kan dock under vissa omständigheter ta upp ett ärende igen. |
| --- | --- |

78.

Efter ett beslut om avslag på ett klagomål kan klagande inte kräva att ärendet tas upp på nytt, om de inte lägger fram väsentlig ny bevisning. Fortsatt skriftväxling från tidigare klagande om samma påstådda överträdelse kan således inte betraktas som ett nytt klagomål om den inte innebär att väsentlig ny bevisning kommer till Eftas övervakningsmyndighets kännedom. Övervakningsmyndigheten kan dock under vissa omständigheter ta upp ett ärende igen.

| 79. | Ett beslut om att avslå ett klagomål innebär inte ett avgörande av frågan om förekomsten av en överträdelse av artiklarna 53 eller 54, även om Eftas övervakningsmyndighet har bedömt sakförhållandena på grundval av artiklarna 53 eller 54. Den bedömning övervakningsmyndigheten gör i ett beslut om att avslå ett klagomål utgör därför inte ett hinder för en nationell domstol eller konkurrensmyndighet i en Efta-stat att tillämpa artiklarna 53 och 54 på avtal och förfaranden som de har att pröva. Övervakningsmyndighetens bedömning i avslagsbeslutet utgör sakförhållanden som Efta-staternas domstolar eller konkurrensmyndigheter kan beakta vid prövningen av om avtalen eller förfarandena i fråga är förenliga med artiklarna 53 och 54 (70). |
| --- | --- |

79.

Ett beslut om att avslå ett klagomål innebär inte ett avgörande av frågan om förekomsten av en överträdelse av artiklarna 53 eller 54, även om Eftas övervakningsmyndighet har bedömt sakförhållandena på grundval av artiklarna 53 eller 54. Den bedömning övervakningsmyndigheten gör i ett beslut om att avslå ett klagomål utgör därför inte ett hinder för en nationell domstol eller konkurrensmyndighet i en Efta-stat att tillämpa artiklarna 53 och 54 på avtal och förfaranden som de har att pröva. Övervakningsmyndighetens bedömning i avslagsbeslutet utgör sakförhållanden som Efta-staternas domstolar eller konkurrensmyndigheter kan beakta vid prövningen av om avtalen eller förfarandena i fråga är förenliga med artiklarna 53 och 54 (70).

e)   Särskilda situationer

| 80. | Enligt artikel 8 i kapitel II får Eftas övervakningsmyndighet på eget initiativ förordna om interimistiska åtgärder om konkurrensen riskerar att lida allvarlig och irreparabel skada. Artikeln klargör att klagande enligt artikel 7.2 i kapitel II inte kan ansöka om interimistiska åtgärder. Företag kan ansöka om interimistiska åtgärder vid Efta-staternas domstolar, som är väl lämpade att besluta om sådana åtgärder (71). |
| --- | --- |

80.

Enligt artikel 8 i kapitel II får Eftas övervakningsmyndighet på eget initiativ förordna om interimistiska åtgärder om konkurrensen riskerar att lida allvarlig och irreparabel skada. Artikeln klargör att klagande enligt artikel 7.2 i kapitel II inte kan ansöka om interimistiska åtgärder. Företag kan ansöka om interimistiska åtgärder vid Efta-staternas domstolar, som är väl lämpade att besluta om sådana åtgärder (71).

| 81. | Det kan hända att vissa personer vill informera Eftas övervakningsmyndighet om misstänkta överträdelser av artiklarna 53 eller 54 utan att deras identitet avslöjas för de företag som deras anklagelser riktas mot. Sådana personer är välkomna att kontakta övervakningsmyndigheten. Övervakningsmyndigheten måste respektera en begäran om att bevara en uppgiftslämnares anonymitet (72), om inte begäran är uppenbart ogrundad. |
| --- | --- |

81.

Det kan hända att vissa personer vill informera Eftas övervakningsmyndighet om misstänkta överträdelser av artiklarna 53 eller 54 utan att deras identitet avslöjas för de företag som deras anklagelser riktas mot. Sådana personer är välkomna att kontakta övervakningsmyndigheten. Övervakningsmyndigheten måste respektera en begäran om att bevara en uppgiftslämnares anonymitet (72), om inte begäran är uppenbart ogrundad.

---

(1)  EUT C 101, 27.4.2004, s. 65.

(2)  Behörigheten att handlägga enskilda ärenden som omfattas av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet fördelas mellan Eftas övervakningsmyndighet och Europeiska kommissionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 56 i EES-avtalet. Endast en myndighet är behörig att handlägga ett visst ärende.

(3)  Efter det att avtalet om ändring av protokoll 4 till avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol den 24 september 2004 trädde i kraft den 20 maj 2005, motsvarar kapitel II i protokoll 4 till övervakningsavtalet i stor utsträckning rådets Efta-pelarförordning (EG) nr 1/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

(4)  Efter ikraftträdandet den 1 juli 2005 av avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol av den 3 december 2004, motsvarar kapitel III i protokoll 4 till övervakningsavtalet i stor utsträckning kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 18).

(5)  Övervakningsmyndigheten hanterar skriftväxling från uppgiftslämnare enligt sina principer om god förvaltningssed.

(6)  Tillkännagivande av Eftas övervakningsmyndighet om samarbete i Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter, ännu inte offentliggjort.

(7)  Dessa uppgifter delas med kommissionen enligt bestämmelserna om behörighet i artikel 56 i EES-avtalet.

(8)  Se EG-domstolens domar av den 14 december 2002 i mål C-344/98, Masterfoods Ltd mot HB Ice Cream Ltd, REG 2000, s. I-11369, punkt 46 och av den 4 mars 1999 i mål C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkt 88 samt förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkterna 73–77. Enligt artikel 6 i EES-avtalet skall, utan att det påverkar en framtida utveckling av rättspraxis, bestämmelserna i detta avtal, i den mån de i sak är identiska med motsvarande bestämmelser i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen samt med rättsakter som antagits med tillämpning av dessa två fördrag, vid genomförande och tillämpning tolkas i enlighet med relevanta avgöranden av Europeiska gemenskapernas domstol som meddelats före dagen för undertecknandet av detta avtal. När det gäller EG-domstolens relevanta avgöranden efter dagen för undertecknandet av EES-avtalet skall Eftas övervakningsmyndighet och Efta-domstolen enligt artikel 3.2 i övervakningsavtalet ta vederbörlig hänsyn till de principer som fastställs genom dessa avgöranden.

(9)  Se särskilt artiklarna 5, 6, 11, 12, 15, 22, 29 och 40 i kapitel II.

(10)  Se tillkännagivande om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter, punkt 5 ff.

(11)  EG-domstolens fasta rättspraxis, se t.ex. domarna av den 30 januari 1974 i mål 127/73, Belgische Radio en Televisie mot SV SABAM och NV Fonior, Rec. 1974, s. 51, svensk specialutgåva, volym II, s. 201 punkt 16, av den 18 mars 1997 i mål C-282/95 P, Guérin automobiles mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. I-1503, punkt 39 och av den 20 september 2001 i mål C-453/99, Courage mot Bernard Crehan, REG 2001, s. I-6297, punkt 23.

(12)  Se Efta-domstolens avgörande av den 30 maj 2002 i mål E-4/01, Karlsson, Efta-domstolens rapport, s. 240, punkt 28.

(13)  Se Efta-domstolens avgörande av den 16 december 1994 i mål E-1/94, Restamark, Efta-domstolens rapport, s. 15 punkt 77.

(14)  Se EG-domstolens dom av den 20 september 2001 i mål C-453/99, Courage mot Bernard Crehan, REG 2001, s. I-6297, punkterna 26 och 27.

(15)  Se artiklarna 1, 6 och 15 i kapitel II.

(16)  För närmare förklaringar om denna mekanism, se tillkännagivande om samarbete mellan övervakningsmyndigheten och Efta-staternas domstolar vid tillämpningen av artiklarna 53 och 54, ännu ej offentliggjort.

(17)  Förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 93.

(18)  Se Efta-domstolens avgöranden av den 3 december 1997 i mål E-3/97 Jaeger mot Opel, Efta-domstolens rapport, s. 1, punkt 77 och av den 18 oktober 2002 i mål E-7/01, Hegelstad mot Hydro Texaco, Efta-domstolens rapport s. 310 punkt 43, samt EG-domstolens dom av den 30 april 1998 i mål C-230/96, Cabour och Nord Distribution Automobile SA mot Arnor ”SOCO”, REG 1998, s. I-2055, punkt 51 och förstainstansrättens dom av den 21 januari 1999 i förenade målen T-185/96, T-189/96 och T-190/96, Dalmasso m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. II-93, punkt 50.

(19)  Se artikel 8 i kapitel II och punkt 80 nedan. Beroende på ärende kan medlemsstaternas konkurrensmyndigheter också ha goda förutsättningar att förordna om interimistiska åtgärder.

(20)  Jfr punkt 41 och följande nedan.

(21)  Tillkännagivande om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter.

(22)  Tillkännagivande om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter, punkterna 8–14.

(23)  Se artikel 11.2 och 11.3 i kapitel II samt tillkännagivandet om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter, punkterna 15–16.

(24)  Tillkännagivande om samarbete inom Eftas nätverk av konkurrensmyndigheter, punkt 33.

(25)  För en utförligare beskrivning av detta begrepp, se punkterna 33 och följande nedan.

(26)  Gemenskapsdomstolarna har erkänt kommissionens rätt att göra skönsmässiga bedömningar i sin prövningsverksamhet, se t.ex. EG-domstolens dom av den 4 mars 1999 i mål C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkt 88 samt förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkterna 73–77 och 85. Se också punkt 8 ovan.

(27)  Kommissionens möjlighet att hänvisa till ett ärendes gemenskapsintresse som ett kriterium för prioriteringen har varit fast rättspraxis sedan förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 85. Övervakningsmyndigheten anser att en liknande möjlighet finns för övervakningsmyndigheten enligt EES-avtalet.

(28)  Se i gemenskapssammanhang: EG-domstolens dom av den 18 mars 1997 i mål C-282/95 P, Guérin automobiles mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. I-1503, punkt 36.

(29)  Se artikel 5.1 i kapitel II.

(30)  Förstainstansrättens dom av den 24 januari 1995 i mål T-114/92, Bureau européen des médias de l'industrie musicale (BEMIM) mot Europeiska kommissionen, REG 1995, s. II-147, punkt 28. Företagssammanslutningar var också klagande i de ärenden som låg till grund för EG-domstolens dom av den 28 mars 1985 i mål 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1985, s. 1105 [svensk översättning saknas] och förstainstansrättens dom av den 4 mars 2003 i mål T-319/99, Federación Nacional de Empresas de Instrumentación Científica, Médica, Técnica y Dental (FENIN) mot Europeiska kommissionen, ännu inte offentliggjord i rättsfallssamlingen.

(31)  Förstainstansrättens dom av den 18 september 1998 i förenade målen T-133/95 och T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen m.fl., REG 1998, s. II-3645, punkterna 79–83.

(32)  Se i gemenskapssammanhang: Förstainstansrättens dom av den 18 maj i mål T-37/92, Bureau européen des unions des consommateurs (BEUC) mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1994, s. II-285, punkt 36 [svensk översättning saknas].

(33)  Denna fråga har kommit upp i ett pågående mål inför förstainstansrätten (förenade målen T-213 och 214/01). Kommissionen godtog också en enskild konsument som klagande i sitt beslut av den 9 december 1998 i ärende IV/D-2/34.466, Greek Ferries, EGT L 109, 27.4.1999, s. 24, punkt 1.

(34)  Förstainstansrättens dom av den 18 september 1998 i förenade målen T-133/95 och T-204/95, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen, REG 1998, s. II-3645, punkt 79.

(35)  Förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 76 och EG-domstolens dom av den 24 oktober 1996 i mål C-91/95P, Roger Tremblay m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1996, s. I-5547, punkt 30.

(36)  EG-domstolens domar av den 18 oktober 1979 i mål 125/78, GEMA mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1979, s. 3173, svensk specialutgåva, volym IV, s. 579, punkt 17 och av den 4 mars 1999 i mål C-119/97/P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkt 87.

(37)  Fast rättspraxis sedan förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkterna 77 och 85; se även fotnoterna 26 och 27 ovan.

(38)  Fast rättspraxis sedan förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 75. Enligt kapitel II kan denna princip vara relevant endast i samband med artikel 29 i det kapitlet.

(39)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens domar av den 11 oktober 1983 i mål 210/81, Oswald Schmidt, ägare till Demo-Studio Schmidt, mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1983, s. 3045, punkt 19 [svensk översättning saknas] och av den 4 mars 1999 i mål C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkt 86.

(40)  EG-domstolens dom av den 4 mars 1999 i mål C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkterna 79–80.

(41)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens dom av den 17 maj 2001 i mål C-450/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen, REG 2001, s. I-3947, punkterna 57–59.

(42)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 88 ff, förstainstansrättens dom av den 24 januari 1995 i mål T-5/93, Roger Tremblay m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1995, s. II-185, punkt 65 ff och förstainstansrättens dom av den 9 januari 1996 i mål T-575/93, Casper Koelman mot Europeiska kommissionen, REG 1996, s. II-1, punkterna 75–89 [svensk översättning saknas]. Se även avsnitt II ovan, där denna situation förklaras närmare.

(43)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens dom av den 4 mars 1999 i mål C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkterna 92–93.

(44)  Fast rättspraxis sedan förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 86.

(45)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens dom av den 17 maj 2001 i mål C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen, REG 2001, s. I-3875, punkt 37.

(46)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 15 januari 1997 i mål T-77/95, Syndicat français de l'Express International m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. II-1, punkt 57 [svensk översättning saknas] och av den 4 mars 1999 i mål C-119/97 P, Union française de l'express (Ufex) m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-1341, punkt 95. Se även förstainstansrättens dom av den 18 maj i mål T-37/92, Bureau européen des unions des consommateurs (BEUC) mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1994, s. II-285, punkt 113 [svensk översättning saknas], där en muntlig överenskommelse mellan en medlemsstat och ett tredje land som inte ingåtts som ett led i en gemensam handelspolitik inte var tillräcklig för att fastställa att det påtalade förfarandet hade upphört.

(47)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 16 september 1998 i mål T-110/95, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen m.fl., REG 1998, s. II-3605, punkt 57, fastställd av EG-domstolen i dess dom av den 17 maj 2001 i mål C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen m.fl., REG 2001, s. I-3875, punkterna 44–47.

(48)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens dom av den 17 maj 2001 i mål C-449/98 P, International Express Carriers Conference (IECC) mot Europeiska kommissionen m.fl., REG 2001, s. I-3875, punkt 37.

(49)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 14 juli 1994 i mål T-77/92, Parker Pen Ltd mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1994, s. II-549, punkterna 64–65 [svensk översättning saknas].

(50)  EG-domstolens dom av den 28 mars 1985 i mål 298/83, Comité des industries cinématographiques des Communautés européennes (CICCE) mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1985, s. 1105, punkterna 21–24 [svensk översättning saknas] och förstainstansrättens dom av den 16 december 1999 i mål T-198/98, Micro Leader Business mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. II-3989, punkterna 32–39.

(51)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 4 mars 2003 i mål T-319/99, Federación Nacional de Empresas de Instrumentación Científica, Médica, Técnica y Dental (FENIN) mot Europeiska kommissionen, ännu inte offentliggjord i rättsfallssamlingen, punkt 43.

(52)  Utförlig vägledning finns på övervakningsmyndighetens webbplats

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/.

(53)  I enlighet med artikel 58 i EES-avtalet och protokoll 23 till det avtalet skall övervakningsmyndigheten och kommissionen bland annat samarbeta för att främja att EES-avtalet genomförs, tillämpas och tolkas på ett homogent sätt. Även om kommissionens beslut och informella skrivelser med riktlinjer inte är bindande för övervakningsmyndigheten, kommer övervakningsmyndigheten därför att sträva efter att ta lämplig hänsyn till kommissionens beslutspraxis.

(54)  Tillkännagivande om begreppet påverkan på handeln i artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet, ännu ej offentliggjort.

(55)  Tillkännagivande från övervakningsmyndigheten om avtal av mindre betydelse som inte märkbart begränsar konkurrensen enligt artikel 53.1 i EES-avtalet (de minimis) (EUT C 67, 20.3.2003, s. 20) och EES-supplement till EUT nr 15, 20.3.2003, s. 11.

(56)  Tillkännagivande från övervakningsmyndigheten – Riktlinjer för tillämpningen av artikel 53.3 i EES-avtalet, ännu ej offentliggjort.

(57)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens domar av den 11 oktober 1983 i mål 210/81, Oswald Schmidt, ägare till Demo-Studio Schmidt, mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1983, s. 3045, punkt 19 punkt 19 [svensk översättning saknas] och förstainstansrättens dom av den 18 september 1992 i mål T-24/90, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1992, s. II-2223, svensk specialutgåva, volym XIII, s. II-61, punkt 79.

(58)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens domar av den 10 juli 1990 i mål T-64/89, Automec mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1990, s. II-367, punkterna 45–47 [svensk översättning saknas] och av den 18 maj i mål T-37/92, Bureau européen des unions des consommateurs (BEUC) mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1994, s. II-285, punkt 29 [svensk översättning saknas].

(59)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens dom av den 18 mars 1997 i mål C-282/95 P, Guérin automobiles mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. I-1503, punkt 36.

(60)  EG-domstolens dom av den 17 november 1987 i förenade målen 142 och 156/84, British American Tobacco Company Ltd och R. J. Reynolds Industries Inc. mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1987 s. 4487, svensk specialutgåva, volym IX, s. 247, punkterna 19/20.

(61)  Se i detta sammanhang: EG-domstolens dom av den 18 mars 1997 i mål C-282/95 P, Guérin automobiles mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. I-1503, punkt 37.

(62)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 22 oktober 1997 i förenade målen T-213/95 och T-18/96, Stichting Certificatie Kraanverhuurbedrijf (SCK) och Federatie van Nederlandse Kraanbedrijven (FNK) mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. 1739, punkt 57.

(63)  Begreppet ”omsorg” från klagandens sida används i förstainstansrättens dom av den 14 maj 1997 i mål T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. II-759, punkt 75.

(64)  Artikel 6.2 i kapitel III.

(65)  Artikel 122 i EES-avtalet, artikel 14.4 i övervakningsavtalet, artikel 28 i kapitel II, samt artiklarna 15 och 16 i kapitel III.

(66)  Artikel 27.2 i kapitel II.

(67)  Artikel 7.2 i förordning nr 773/2004; se i detta sammanhang EG-domstolens dom av den 18 mars 1997 i mål C-282/95 P, Guérin automobiles mot Europeiska kommissionen, REG 1997, s. I-1503, punkt 36.

(68)  Fast rättspraxis, se bland annat Efta-domstolens avgörande av den 21 mars 1995 i mål E-2/94, Scottish Salmon Growers Association Limited mot Eftas övervakningsmyndighet, Efta-domstolens rapport s. 59, Eftadomstolens avgörande av den 12 juni 1998 i mål E-4/97, Norwegian Bankers' Association mot Eftas övervakningsmyndighet, Efta-domstolens rapport s. 38, samt i EG bl.a. förstainstansrättens dom av den 24 januari 1995 i mål T-114/92, Bureau européen des médias de l'industrie musicale (BEMIM) mot Europeiska kommissionen, REG 1995, s. II-147, punkt 41.

(69)  Artikel 36.3 i övervakningsavtalet. Se i gemenskapssammanhang: EG-domstolens dom av den 11 oktober 1983 i mål 210/81, Oswald Schmidt, ägare till Demo-Studio Schmidt, mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1983, s. 3045.

(70)  Se i detta sammanhang: Förstainstansrättens dom av den 9 januari 1996 i mål T-575/93, Casper Koelman mot Europeiska kommissionen, REG 1996, s. II-1, punkterna 41–43 [svensk översättning saknas].

(71)  Beroende på ärende kan medlemsstaternas konkurrensmyndigheter också ha goda förutsättningar att förordna om interimistiska åtgärder.

(72)  EG-domstolens dom av den 7 november 1985 i mål 145/83, Stanley George Adams mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1985, s. 3539, svensk specialutgåva, volym VIII, s. 327.

---

BILAGA

Image

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/27

---

STATLIGT STÖD – TYSKLAND

Statligt stöd C 24/07 (ex NN 71/06) – Statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH och RyanAir

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 287/07)

Genom den skrivelse, daterad den 10 juli 2007, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med synpunkter. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A – Allmänna frågor |
| DM 28, 6/109 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A – Allmänna frågor

DM 28, 6/109

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att meddelas Tyskland. Berörda parter som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära att deras identiteter ska skyddas. De ska därvid ange motiven för detta.

SAMMANFATTNING

—   Beskrivning av den åtgärd/det stöd avseende vilken/vilket kommissionen inleder förfarandet:

Detta gäller vissa affärsförhållanden som kan ge anledning att misstänka att statligt stöd av olika art, beroende på de berörda parterna, har förekommit vid Lübeck-Blankensee flygplats.

| — | Potentiellt statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH (flygplatsoperatören) för flygplatsverksamheten: Hansastad Lübeck har finansierat flygplatsverksamheten på olika sätt, nämligen genom Loss Transfer Agreement, fördelaktigt leasingavtal och garantier. |
| --- | --- |

—

Potentiellt statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH (flygplatsoperatören) för flygplatsverksamheten: Hansastad Lübeck har finansierat flygplatsverksamheten på olika sätt, nämligen genom Loss Transfer Agreement, fördelaktigt leasingavtal och garantier.

| — | Potentiellt statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH genom infrastrukturfinansiering: Schleswig-Holstein har via hansastad Lübeck för Flughafen Lübeck GmbH:s räkning finansierat vissa byggnadsinvesteringar i Lübeck flygplats (särskilt uppförandet av klass II instrumentlandningssystem (ILS Cat II)). |
| --- | --- |

—

Potentiellt statligt stöd till Flughafen Lübeck GmbH genom infrastrukturfinansiering: Schleswig-Holstein har via hansastad Lübeck för Flughafen Lübeck GmbH:s räkning finansierat vissa byggnadsinvesteringar i Lübeck flygplats (särskilt uppförandet av klass II instrumentlandningssystem (ILS Cat II)).

| — | Potentiellt stöd till Infratil i samband med privatisering av Flughafen Lübeck GmbH: Flughafen Lübeck GmbH ”privatiserades”, när 90 % av aktierna i Flughafen Lübeck GmbH såldes av Lübecks stad till Infratil, en infrastrukturoperatör som är baserad i Nya Zeeland. |
| --- | --- |

—

Potentiellt stöd till Infratil i samband med privatisering av Flughafen Lübeck GmbH: Flughafen Lübeck GmbH ”privatiserades”, när 90 % av aktierna i Flughafen Lübeck GmbH såldes av Lübecks stad till Infratil, en infrastrukturoperatör som är baserad i Nya Zeeland.

| — | Potentiellt statligt stöd till RyanAir: I förhållandet mellan Flughafen Lübeck GmbH och lågkostnadsflygbolaget RyanAir, kan det senare ha fått statligt stöd i form av för låga landnings- och passageraravgifter eller kombinerade avgifter samt ett marknadsföringsarrangemang. |
| --- | --- |

—

Potentiellt statligt stöd till RyanAir: I förhållandet mellan Flughafen Lübeck GmbH och lågkostnadsflygbolaget RyanAir, kan det senare ha fått statligt stöd i form av för låga landnings- och passageraravgifter eller kombinerade avgifter samt ett marknadsföringsarrangemang.

—   Bedömning av åtgärden/stödet:

Kommissionen har dragit den slutsatsen att privatisering av Flughafen Lübeck GmbH kan ha genomförts enligt kommissionens gällande riktlinjer och därför eventuellt inte omfattar statligt stöd. På detta stadium kan den emellertid inte med säkerhet fastställa om det pris som Infratil betalade motsvarade marknadspriset.

Kommissionen har dragit slutsatsen att de tre andra åtgärderna sannolikt medför statligt stöd.

Kompatibilitet av stödet mot bakgrund av den rättsliga grunden inklusive kommissionens tvivel, med exakta referenser till specifika bestämmelser i relevanta riktlinjer/ramar.

Driftsstödet för Flughafen Lübeck GmbH har fastställts i artikel 86.2 i EG-fördraget och artikel 87.3 c. I detta skede betvivlar kommissionen starkt om det kan betraktas förenligt med den inre marknaden, när inget undantag för generellt förbud av statligt stöd verkar tillämpligt.

Investeringsstödet för Flughafen Lübeck GmbH kan betraktas förenligt med hänsyn till artikel 87.3 c och/eller kommissionens riktlinjer från 2005 för statligt stöd till regionala flygplatser, om alla villkor som framförts i dessa riktlinjer uppfylls. Förutsättningarna för detta är följande:

| — | Att byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillfredsställande kommunikationer, etc.). |
| --- | --- |

—

Att byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillfredsställande kommunikationer, etc.).

| — | Att infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet. |
| --- | --- |

—

Att infrastrukturen är nödvändig och proportionerlig i förhållande till det uppsatta målet.

| — | Att infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen. |
| --- | --- |

—

Att infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt av den redan befintliga infrastrukturen.

| — | Att alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. |
| --- | --- |

—

Att alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen.

| — | Att handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

—

Att handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

För närvarande är kommissionen tveksam till om några av dessa villkor uppfylls.

Det statliga stödet inom ramen för privatiseringen är troligen inte förenligt med den inre marknaden om det skulle visa sig att det pris som Infratil betalade var lägre än marknadspriset, eftersom inga av målen för förenlighet verkar gälla.

Driftsstödet till RyanAir kan betraktas som förenligt med den inre marknaden om de villkor uppfylls som fastställs för godkännandet av igångsättningsstöd i kommissionens riktlinjer från 2005 för statligt stöd till regionala flygplatser. Kommissionen betvivlar att följande av dessa villkor uppfylls:

| — | Nya linjer: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet är begränsat till nya linjer. |
| --- | --- |

—

Nya linjer: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet är begränsat till nya linjer.

| — | Ekonomisk livskraft och gradvis minskning: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet är begränsat till nya linjer eller att det kommer att minska gradvis. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk livskraft och gradvis minskning: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet är begränsat till nya linjer eller att det kommer att minska gradvis.

| — | Stöd kopplat till igångsättningskostnaderna: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet är begränsat till igångsättningskostnaderna. |
| --- | --- |

—

Stöd kopplat till igångsättningskostnaderna: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet är begränsat till igångsättningskostnaderna.

| — | Information och icke-diskriminering: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet har offentliggjorts eller att det var tillgängligt på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

—

Information och icke-diskriminering: De tyska myndigheterna har inte visat att stödet har offentliggjorts eller att det var tillgängligt på ett icke-diskriminerande sätt.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (1) kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren.

---

(1)  EGT L 83 av den 27.3.1999, s. 1.

---

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/29

---

STATLIGT STÖD – RUMÄNIEN

Statligt stöd C 40/07 (f.d. NN 48/07) – Privatisering av Mittal Steel Roman

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 287/08)

Genom den skrivelse, daterad den 25 september 2007, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Rumänien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stödåtgärder.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med synpunkter på den stödåtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Rumänien. Berörda parter som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

När Mittal Steel Roman (MS Roman), tidigare kallat Petrotub, privatiserades 2003 efterskänkte flera offentliga myndigheter fordringar och beviljade företaget skuldomläggning. Efter Rumäniens anslutning till EU begärde kommissionen upplysningar om dessa efterskänkningar och denna skuldomläggning, som Rumänien lämnade den 8 mars 2007, den 13 mars 2007, den 14 juni 2007 och den 5 juli 2007.

BESKRIVNING

MS Roman producerar gjutjärn och stålrör och är beläget i Roman i Rumänien. Det är en del av stålsektorn enligt definitionen i bilaga B i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt. Företaget privatiserades 2003 till LNM Holdings N.V., numera Mittal Steel. Mot bakgrund av privatiseringen kom socialförsäkringssystemet, arbetslöshetskassan, nationella sjukvårdsfonden och myndigheten för privatisering och förvaltning av statligt ägande, APAPS (numera myndigheten för indrivning av statliga tillgångar, AVAS), som var Petrotubs ägare innan företaget privatiserades, överens om att efterskänka utestående fordringar som uppgick till ungefär 931,47 miljarder rumänska leu (24,39 miljoner euro) och att genomföra en omläggning av utestående skulder på 20,00 miljoner rumänska leu (0,52 miljoner euro). Rumänien gör gällande att privatiseringen var gynnsammare för staten än likvideringen av företaget och att staten agerade som en privat aktör i en marknadsekonomi när den efterskänkte fordringarna och gjorde en omläggning av skulderna. Rumänien drar därför slutsatsen att efterskänkningarna och omläggningen inte utgör statligt stöd.

BEDÖMNING

Även om det potentiella stödet beviljades före Rumäniens anslutning till EU har kommissionen befogenhet att bedöma detta potentiella stöd på grundval av särskilda bestämmelser i bilaga VII i protokollet till anslutningsakten om stöd till stålsektorn.

Kommissionen hyser tvivel om att efterskänkningarna av fordringarna och omläggningen av de offentliga skulderna inte utgjorde statligt stöd. I första hand betvivlar kommissionen att betalningarna till olika offentliga fordringsägare och APAPS kan slås samman. Istället måste varje fordringsägare bedömas separat. Mot denna bakgrund förefaller det som om företagets konkurs och likvidering skulle ha varit mer gynnsam än privatisering för varje fordringsägare och APAPS.

För det andra, även om kommissionen godtar att de offentliga fordringsägarna och APAPS som aktieägare bedöms tillsammans, hyser kommissionen fortfarande tvivel på att privatisering var den bästa lösningen. Vid beräkningen av kostnaden för likvideringen tar Rumänien hänsyn till statens kostnader i form av betalningar enligt en statlig garanti som beviljades Petrotub under 1998. Vid bedömningen av om staten agerade som en privat aktör i en marknadsekonomi ska skillnad göras mellan de skyldigheter som en privat aktör ställs inför i en liknande situation och statens skyldigheter som en offentlig myndighet. Den offentliga garantin förefaller ha ställts av staten som en offentlig myndighet och ingen hänsyn kan tas till de eventuella betalningar som görs enligt denna garanti vid beräkningen av likvideringskostnaderna. Om ingen hänsyn tas till dessa betalningar förefaller det som om staten skulle ha uppnått ett gynnsammare resultat vid ett konkursförfarande än vid en privatisering.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind ajutorul menționat anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURĂ

| (1) | La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 2 februarie 2007, Comisia a solicitat informații referitoare la scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea acestora acordate întreprinderii Mittal Steel Roman (denumită în continuare «MS Roman»), fostă Petrotub, în contextul privatizării acesteia. România a furnizat informații prin intermediul unei scrisori din data de 8 martie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 9 martie 2007, înregistrată la data de 13 martie 2007. Comisia a solicitat informații suplimentare la 1 iunie 2007, pe care România le-a furnizat prin intermediul unei scrisori din data de 14 iunie 2007, înregistrată la aceeași dată și al unei alte scrisori din data de 5 iulie 2007, înregistrată la aceeași dată. Au fost organizate două reuniuni cu autoritățile române și reprezentanții societății, care au avut loc la 2 mai 2007 și, respectiv, 12 iulie 2007.

II.   DESCRIERE

2.1.   Întreprinderea vizată

| (2) | MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați. |
| --- | --- |

(2)

MS Roman este o întreprindere producătoare de tuburi turnate din fontă și oțel, localizată în Roman, România. Aceasta aparține societății Mittal Steel și produce diverse tipuri de oțeluri carbon si slab aliate, fără sudură. Produsele societății sunt utilizate în industria petrolului și a gazelor naturale, în industria energiei nucleare și a celei pe bază de combustibili fosili, în industria producătoare de mașini și în industria construcțiilor civile. În conformitate cu informațiile prezentate pe site-ul internet al societății Mittal Steel, MS Roman are o capacitate anuală de producție de 500 000 de tone și aproximativ 3 100 de angajați.

| (3) | De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1). |
| --- | --- |

(3)

De la data expirării Tratatului CECO la 23 iulie 2002, MS Roman aparține industriei oțelului, astfel cum este definită în anexa B la Cadrul multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (1).

2.2.   Privatizarea

| (4) | MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003. |
| --- | --- |

(4)

MS Roman a fost preluată în 2003 de societatea LNM Holdings N.V. (denumită în continuare «LNM»), numită ulterior Mittal Steel și în prezent Arcelor Mittal. Înaintea preluării de către LNM, statul era acționarul majoritar al societății, deținând aproximativ 70 % din acțiunile acesteia, numele societății fiind la acea vreme Petrotub. Privatizarea a fost efectuată pe baza unei proceduri de licitație, la care agenția română de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) (2) a invitat câțiva posibili ofertanți să depună oferte. Conform informațiilor furnizate de România, APAPS a vândut societatea ofertantului care a propus condițiile cele mai avantajoase, și anume LNM. La momentul privatizării, Petrotub se afla într-o situație financiară dificilă. Cifra de afaceri a societății a scăzut de la 4 645 miliarde ROL (122 milioane EUR) în 2002 la 2 695 miliarde ROL (71 milioane EUR) (3) în 2003, iar cifra pierderilor a crescut de la 35 miliarde ROL (1 milion EUR) în 2002 la 1 235 miliarde ROL (32 milioane EUR) în 2003.

| (5) | Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de vânzare-cumpărare pentru privatizare a fost semnat la data de 28 octombrie 2003. Transferul de acțiuni a avut loc la data de 14 ianuarie 2004. Prețul de achiziție a fost de 6 milioane USD și a fost achitat în două tranșe la data de 8 ianuarie 2004 și, respectiv, 14 iulie 2005.

2.3.   Posibil ajutor de stat în contextul privatizării

| (6) | În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:






  — | Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR). |
| --- | --- | --- |

(6)

În contextul privatizării, câteva autorități publice au acceptat să acorde scutirea de la plata anumitor datorii sau să reeșaloneze plata acestora. Aceste măsuri au făcut parte integrantă din acordul de vânzare-cumpărare. Conform informațiilor furnizate de România la data de 8 martie 2007, au fost acordate societății în contextul privatizării următoarele măsuri:

—

Bugetul asigurărilor sociale: scutirea de la plata datoriilor restante la data de 31 decembrie 2002, în valoare de 201,24 miliarde ROL (5,27 milioane EUR); scutirea de la plata dobânzilor și penalităților pentru datoriile restante la data de 31 decembrie 2002 și acumulate până la momentul transferului de acțiuni de la data de 14 ianuarie 2004, în valoare de 583,09 milioane ROL (15,27 milioane EUR).

| — | APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata datoriilor reprezentând dividende, despăgubiri și fonduri de restructurare în valoare de 46,79 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: reeșalonarea plăților pentru datoriile restante în valoare de 20,00 miliarde ROL (0,52 milioane EUR); scutirea de la plata creșterilor și penalităților pentru datoriile restante la fondul național de asigurări sociale de sănătate, în valoare de 100,34 miliarde ROL (2,63 milioane EUR).

| (7) | În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003. |
| --- | --- |

(7)

În total, urma ca datoriile publice în valoare de aproximativ 931,47 miliarde ROL (24,39 milioane EUR) să fie scutite de la plată, iar plata datoriilor restante în valoare de 20,00 milioane ROL (0,52 milioane EUR) urma să fie reeșalonată. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate de România, nu a fost încheiat până în prezent între societate și fondul național de asigurări sociale de sănătate niciun acord de reeșalonare a plăților. Celelalte scutiri au fost înscrise în evidențele contabile ale societății la data de 31 decembrie 2003.

| (8) | România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(8)

România a înaintat un raport elaborat de un consultant extern pentru a demonstra faptul că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea plății acestora acordate de autoritățile publice în contextul privatizării nu au reprezentat un ajutor de stat. Raportul este elaborat pe baza evaluării societății de la data de 20 septembrie 2003, adică pe baza datelor celor mai recente disponibile înaintea semnării acordului de vânzare-cumpărare în octombrie 2003. Informațiile privind valoarea scutirilor de la plata datoriilor și a reeșalonărilor plății acestora cuprinse în acest raport variază în anumite privințe față de informațiile furnizate de România la 8 martie 2007.

| (9) | Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:






  — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- | --- |

(9)

Conform raportului elaborat de consultant, au fost acordate măsurile următoare:

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata datoriilor în valoare de 746,94 miliarde ROL (19,56 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 1,89 miliarde ROL (0,05 milioane EUR). O sumă restantă de 4,21 miliarde ROL (0,11 milioane EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății. |
| --- | --- |

—

Fondul de șomaj (capital și penalități de întârziere a plăților): scutire de la plata sumei de 23,51 miliarde ROL (0,62 milioane EUR) și reeșalonarea plăților în valoare de 4,27 milioane ROL (112 EUR). O sumă restantă de 69,62 milioane ROL (1 823 EUR) urma să fie plătită de către noul proprietar, fără reeșalonarea plății.

| — | Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar. |
| --- | --- |

—

Fondul național de asigurări sociale de sănătate: nu a fost acordată nicio scutire de la plata datoriilor, dar a fost stabilită plata sumei restante de 95,16 miliarde ROL (2,49 milioane EUR) de către noul proprietar.

| — | APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR). |
| --- | --- |

—

APAPS: scutirea de la plata tuturor datoriilor restante (dividende, penalități și fonduri de restructurare) în valoare de 47,14 miliarde ROL (1,23 milioane EUR).

| (10) | Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri. |
| --- | --- |

(10)

Conform raportului, în baza acordului de vânzare-cumpărare și în conformitate cu legislația în vigoare, APAPS și Ministerul Finanțelor Publice au emis un Ordin comun prin care sunt acordate aceste scutiri.

| (11) | Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. |
| --- | --- |

(11)

Sumele care au făcut obiectul scutirilor acordate de la bugetul asigurărilor sociale și de APAPS, astfel cum sunt prezentate în raportul consultantului, corespund mai mult sau mai puțin cu cele prezentate de România în scrisoarea din 8 martie 2007. Cu toate acestea, scutirile acordate de fondul de șomaj nu sunt menționate de România în scrisoarea trimisă. De asemenea, în raportul consultantului se presupune că nu au fost acordate scutiri de fondul național de asigurări sociale de sănătate, fapt care se pare că este în contradicție cu informațiile furnizate de România în scrisoarea din 8 martie 2007.

III.   EVALUARE

3.1.   Legislația aplicabilă

| (12) | Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(12)

Anexa VII la Protocolul Tratatului de aderare a României conține măsuri de tranziție pentru România referitoare la procesul de restructurare a industriei oțelului. Conform punctului 1 din apendicele B la anexa VII, ajutoarele de stat acordate de România în scopul restructurării anumitor sectoare ale industriei oțelului din România în perioada 1993-2004 trebuie să fie considerate compatibile cu piața comună cu condiția ca, printre altele, să fie îndeplinite cerințele stabilite în anexa respectivă.

| (13) | Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea. |
| --- | --- |

(13)

Conform punctului 2 din apendicele B la anexa VII, ajutorul pentru restructurare poate fi acordat numai societăților incluse pe lista din apendicele A, partea 1. România a selectat șase societăți pentru a fi incluse pe lista respectivă, iar MS Roman nu se afla printre acestea.

| (14) | Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel. |
| --- | --- |

(14)

Punctul 6 din apendicele B la anexa VII interzice acordarea oricărui tip de ajutor de stat pentru restructurare societăților care nu sunt incluse pe lista din apendicele A, partea 1, precum și a oricărui alt ajutor care nu este considerat a fi compatibil cu normele privind ajutorul de stat comunitar. În acest scop, punctul 17 conferă Comisiei puterea de a adopta măsurile necesare, solicitând societății în cauză să ramburseze orice ajutor acordat prin încălcarea termenilor stabiliți în aceste dispoziții și în apendicele A, în cazul în care procesul de monitorizare demonstrează faptul că România a acordat ajutoare de stat suplimentare incompatibile cu piața comună vreunei societăți producătoare de oțel.

| (15) | Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, deoarece articolele 87 și 88 nu se aplică, în mod normal, în cazul ajutoarelor de stat acordate înaintea momentului aderării, dispozițiile din apendicele B la anexa VII extind controlul privind ajutoarele de stat efectuat în temeiul Tratatului CE asupra oricărui ajutor acordat pentru restructurarea industriei oțelului din România în perioada 1993-2008.

| (16) | Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88). |
| --- | --- |

(16)

Decizia poate fi adoptată după aderarea României în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE deoarece, în absența unor dispoziții specifice în cadrul apendicelui B la anexa VII, se aplică normele și principiile generale. Ulterior, se aplică, de asemenea, Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent, articolul 88).

3.2.   Ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (17) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat, cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.2.1.   Favorizarea unei anumite întreprinderi

(i)   Scutirea de la plata datoriilor publice

| (18) | Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă. |
| --- | --- |

(18)

Ștergerea datoriilor de către autoritățile publice conferă un avantaj economic, deoarece autoritățile publice acceptă să renunțe la veniturile respective. Din acest motiv, astfel de măsuri pot fi considerate drept ajutoare. Cu toate acestea, o intervenție a statului reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE numai dacă întreprinderii care beneficiază de ajutorul respectiv i se acordă un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. Din acest motiv, trebuie efectuată o evaluare prin care să se stabilească dacă un agent economic din cadrul economiei de piață ar fi acordat aceleași scutiri precum cele acordate de autoritățile publice. Pentru a decide dacă scutirea de la plata datoriilor ar reprezenta opțiunea cea mai adecvată din punct de vedere economic, un agent economic privat ar compara rezultatul financiar obținut în eventualitatea acordării scutirilor cu rezultatul care ar putea fi obținut în cazul adoptării unor scenarii alternative și ar alege opțiunea cea mai avantajoasă.

| (19) | România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(19)

România afirmă că scutirile acordate societății MS Roman în contextul privatizării nu reprezintă un ajutor de stat. În acest sens, România afirmă că privatizarea prin acordarea scutirilor de la plata datoriilor a fost considerată a fi mai avantajoasă de către autoritățile române decât orice alt scenariu posibil. Astfel, autoritățile române au acționat în același mod în care ar fi acționat agenții economici din cadrul economiei de piață.

| (20) | Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a demonstra faptul că privatizarea a reprezentat soluția cea mai avantajoasă pentru stat, România a furnizat un raport elaborat de către un consultant extern. Conform acestui raport, singurele scenarii alternative la privatizarea prin scutirea de la plata datoriilor au fost declararea falimentului societății și vinderea ulterioară a acesteia ca unitate funcțională (scenariu de faliment I) sau lichidarea societății, activele acesteia fiind vândute în mod individual (scenariu de faliment II).

| (21) | Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. |
| --- | --- |

(21)

Raportul a calculat rezultatul fiecăruia dintre aceste scenarii și implicațiile acestora pentru creditorii publici și pentru acționarul APAPS. Scenariul de privatizare reflectă condițiile care au fost agreate în cadrul acordului de vânzare-cumpărare. Scenariul de faliment I presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea activelor societății ca unitate funcțională de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic. Scenariul de faliment II presupune inițierea procedurilor de recuperare și de declarare a insolvabilității societății și vinderea individuală a activelor societății de-a lungul unei perioade de cinci ani de către mandatar, sub supravegherea judecătorului sindic.

| (22) | Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:








  În mii de ROL | Privatizare | Scenariu de faliment I | Scenariu de faliment II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăți în cadrul unei garanții de stat | 0 | [– 570 000 000-1 145 000 000] (4) | [– 570 000 000-954 000 000] |
| Bugetul asigurărilor sociale
  [sume indexate] | [2] | [213] | [243] |
| Fondul de șomaj
  [sume indexate] | [0,02] | [6] | [7] |
| Fondul de asigurări sociale de sănătate
  [sume indexate] | [31] | [26] | [30] |
| APAPS | 0 | 0 | 0 |
| Preț de achiziție | 200 646 000 | nu se aplică | nu se aplică |
| TOTAL instituții de stat
  [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [12] | [65] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |
| TOTAL instituții de stat fără garanția de stat
  (în EUR) [sume indexate] | [100] | [243] | [282] |

(22)

Rezultatele fiecăruia dintre scenariile respective, astfel cum sunt calculate în raport, sunt prezentate mai jos:

În mii de ROL

Privatizare

Scenariu de faliment I

Scenariu de faliment II

Plăți în cadrul unei garanții de stat

0

[– 570 000 000-1 145 000 000] (4)

[– 570 000 000-954 000 000]

Bugetul asigurărilor sociale

[sume indexate]

[2]

[213]

[243]

Fondul de șomaj

[sume indexate]

[0,02]

[6]

[7]

Fondul de asigurări sociale de sănătate

[sume indexate]

[31]

[26]

[30]

APAPS

0

0

0

Preț de achiziție

200 646 000

nu se aplică

nu se aplică

TOTAL instituții de stat

[sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[12]

[65]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

[sume indexate]

[100]

[243]

[282]

TOTAL instituții de stat fără garanția de stat

(în EUR) [sume indexate]

[100]

[243]

[282]

| (23) | Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare. |
| --- | --- |

(23)

Primul rând face referire la plățile cu care statul român s-ar confrunta în cazul unui faliment. Aceste plăți rezultă din garanția de stat acordată Petrotub în 1998 de către Ministerul Finanțelor din România pentru un credit acordat de KfW. Potrivit autorităților române, în cazul unui faliment, garanția de stat ar fi preluată de KfW, iar Ministerul Finanțelor ar trebui să plătească [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II) (5). În raport se presupune că în scenariul privatizării, societatea ar continua să ramburseze creditul KfW și garanția de stat nu ar fi preluată. Așadar, pentru statul român nu ar exista plăți în cadrul garanției de stat din scenariul de privatizare.

| (24) | Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment. |
| --- | --- |

(24)

Rândurile doi-cinci indică sumele pe care creditorii în cauză, respectiv bugetul asigurărilor de stat, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS le-ar putea recupera în diferitele scenarii. Se poate remarca faptul că niciun creditor nu ar putea recupera întreaga sumă solicitată în cererile lor din niciunul din cele două scenarii de faliment.

| (25) | Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție. |
| --- | --- |

(25)

Rândul șase indică prețul de achiziție pe care APAPS l-ar obține în scenariul privatizării. În scenariile de faliment, APAPS nu ar obține acest preț de achiziție.

| (26) | Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos. |
| --- | --- |

(26)

Consultantul cumulează sumele care urmează să fie recuperate de creditorii publici și autoritățile statului, precum și suma care urmează să fie plătită de Ministerul Finanțelor în cadrul garanției de stat pentru a obține plata totală către stat. Consultantul concluzionează că în cazul privatizării instituțiile statului ar încasa [indexat 100] ROL, inclusiv prețul de achiziție, în timp ce în cazul declarării falimentului și al vinderii societății ca unitate funcțională instituțiile statului ar încasa doar [indexat 12] ROL, și respectiv, [indexat 65] ROL în cazul declarării falimentului și al vinderii individualea activelor acesteia. Astfel, România concluzionează că scenariul de privatizare a fost cel mai avantajos.

Evaluarea individuală a diferiților creditori

| (27) | Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(27)

Comisia își exprimă unele îndoieli cu privire la calculele prezentate de România. În primul rând, în conformitate cu hotărârea emisă în cauza Hamsa (6), creanțele diferiților creditori publici și ale altor instituții ale statului nu pot fi cumulate, ci trebuie să fie tratate în mod separat. Fiecare creditor, precum și APAPS, care este atât investitor cât și acționar și creditor, trebuie să decidă asupra sumei care va fi primită în cadrul scenariului de privatizare, pe de o parte, și suma pe care se așteaptă să o poată recupera în urma declarării falimentului societății și a lichidării acesteia.

| (28) | În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu informațiile incluse în raport, bugetul asigurărilor sociale de sănătate și fondul de șomaj ar trebui să recupereze sume mai mari în cazul declarării falimentului societății decât în cazul privatizării acesteia. Astfel, se pare că scenariul falimentului ar fi fost mai avantajos pentru acestea, iar decizia adoptată de acordare a scutirilor nu corespunde deciziei pe care ar fi luat-o un creditor privat.

| (29) | În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR). |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește fondul de asigurări sociale de sănătate, din informațiile furnizate nu reiese în mod clar dacă a fost acordată sau nu scutirea de la plata datoriilor. În raport se presupune faptul că au fost acordate scutiri, în timp ce, conform scrisorii trimise de România la 8 martie 2007, fondul de asigurări sociale de sănătate a acceptat să acorde scutirea de la plata a [70-130] miliarde ROL ([1,8-3,4] milioane EUR).

| (30) | Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, consultantul calculează rezultatul pentru fondul național de asigurări sociale de sănătate în cadrul celor două scenarii de faliment. Raportul concluzionează că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar obține [indexat 26] ROL în cadrul scenariului de faliment I și [indexat 30] ROL în cadrul scenariului de faliment II. În cazul în care s-a aplicat scutirea de la plata datoriilor, astfel cum s-a arătat în scrisoarea transmisă de România la 8 martie 2007, se pare că fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi obținut plăți mai mari în cazul falimentului decât în cazul privatizării, când nu ar fi primit nimic. Așadar, scutirile, în cazul în care ar fi puse în aplicare, nu vor fi conforme comportamentului unui creditor privat.

| (31) | În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește APAPS, situația sa este diferită de a celorlalți creditori, deoarece APAPS este, de asemenea, proprietarul societății. APAPS a avut datorii restante din dividende, penalități și fonduri de restructurare. Conform consultantului, în cazul falimentului, APAPS nu ar putea recupera niciuna din aceste sume. Acest rezultat extrem de nefavorabil din faliment, care diferă de rezultatul pentru ceilalți creditori publici care cel puțin recuperează ceva, este provocat de faptul că bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate sunt trecute în cea de-a doua categorie a creditorilor, cărora urmează să li se dea curs din sumele rămase din veniturile nete după plata creditorilor de prim rang (creditori cu credite garantate), în timp ce solicitările formulate de APAPS se înscriu în cea de-a cincea categorie care reprezintă creanțele acționarilor. Această categorie va fi abordată doar după ce ceilalți creditori au fost plătiți.

| (32) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment. |
| --- | --- |

(32)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că clasificarea cererilor APAPS în cea de-a cincea categorie este justificată, în special în ceea ce privește fondurile de restructurare. Comisia nu deține informații cu privire la originea acestei datorii și prin urmare are îndoieli referitoare la faptul că aceasta reprezintă o creanță a unui acționar. În cazul în care cererea ar fi clasificată în aceeași categorie cu solicitările bugetare, APAPS ar putea recupera cel puțin partea datoriei în caz de faliment.

| (33) | S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL. |
| --- | --- |

(33)

S-ar putea susține faptul că, chiar dacă ar fi cazul și APAPS ar urma să recupereze mai mult din cererile sale privind falimentul decât s-a presupus de către consultant, privatizarea ar reprezenta în continuare soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru APAPS, deoarece pentru orice soluționare a cererilor sale ar primi, în plus, prețul de achiziționare de 20,06 miliarde ROL.

| (34) | Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la plățile din prețul de achiziționare pe care l-a primit APAPS, iar sumele pe care APAPS le-ar recupera din cererile sale către societate pot fi cumulate pentru a fi comparate cu rezultatul diferitelor scenarii. Trebuie făcută diferența între obligațiile asumate de APAPS în calitate de acționar al societății și obligațiile sale ca autoritate a statului. Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia nu deține informații cu privire la condițiile în care au fost acordate fondurile de restructurare. deoarece se pare că îndoielile Comisiei privind faptul că fondurile au fost acordate în condiții pe care un acționar privat le-ar fi furnizat, par total nefondate. Comisia nu deține niciun fel de informații nici în ceea ce privește originea datoriilor numite dividende și penalități, astfel încât aceasta nu se află în poziția de a evalua dacă acumularea acestor datorii a corespuns atitudinii unui agent economic din cadrul economiei de piață.

| (35) | Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Comisia are îndoieli că APAPS a acționat în calitate de acționar privat în acumularea de dividende și penalități și în furnizarea fondurilor de restructurare. Prin urmare, în compararea rezultatului APAPS în diferite scenarii, suma de recuperat pentru dividende, penalizări și fonduri de restructurare, care este posibil să nu fi fost oferite de APAPS în calitatea sa de acționar, ci în calitate de autoritate publică, precum și prețul de achiziționare obținut de APAPS în calitate de acționar, nu au putut fi cumulate.

Îndoieli cu privire la calcularea rezultatului în urma falimentului

| (36) | În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia. |
| --- | --- |

(36)

În al doilea rând, chiar dacă s-ar accepta că creditorii publici și APAPS în calitate de acționar pot fi considerați împreună, Comisia are încă îndoieli cu privire la calculele prezentate. Aceste îndoieli privesc calcularea rezultatului pentru instituțiile statului în cazul unui faliment al societății și al lichidării acesteia.

| (37) | Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II). |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum a fost deja menționat anterior, în costurile de lichidare, consultantul a luat în considerare costurile pentru stat sub forma plăților în cadrul unei garanții de stat oferită Petrotub în 1998. România susține că această garanție a fost o obligație validă introdusă de stat în calitate de acționar. În cazul unui faliment, garanția ar fi invocată astfel încât statul s-ar confrunta cu plăți de [570 miliarde-1 145 miliarde ROL (15-30 milioane EUR)] (scenariul de faliment I) sau [570 miliarde-954 miliarde ROL (15-25 milioane EUR) (scenariul de faliment II).

| (38) | În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu jurisprudența (7), pentru evaluarea capacității creditorilor și a agenției de privatizare APAPS în calitate de acționar de a recupera o sumă mai mare din privatizare decât din scenariul de faliment, numai obligațiile cu care s-ar confrunta un acționar privat într-o situație similară, precum și statul pot fi luate în considerare pentru calcularea scenariului de faliment. Prin urmare, trebuie realizată o distincție între obligațiile pe care trebuie să și le asume statul în calitate de proprietar al capitalului de acțiuni al unei societăți și obligațiile în calitate de autoritate publică (8). Astfel, trebuie evaluat dacă statul a oferit garanție în calitatea sa de acționar al societății, respectiv în condiții care ar fi fost acceptabile și pentru un acționar privat, astfel cum s-a solicitatde către România, sau în calitatea sa de organ public.

| (39) | În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(39)

În această etapă, Comisia consideră că statul nu a acționat în calitate de investitor în economia de piață atunci când a oferit garanția. Garanția de stat a fost oferită de către Ministerul Finanțelor pentru un împrumut de investiții de [15-25 milioane EUR] de către banca germană Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), până în 2011. La momentul acordării garanției, APAPS era acționarul majoritar al societății. Prin urmare, Comisia menționează că Ministerul Finanțelor, care a acordat garanția, nu era proprietarul societății, împrejurare care a pus la îndoială faptul că garanția era oferită de minister în calitatea sa de acționar.

| (40) | De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, Comisia a menționat că pentru același credit, o garantare a creditului la export a fost oferită de Germania. Conform explicațiilor oferite de România cu privire la relația dintre garanția statului, garantarea dreptului la export și creditul KfW, KfW a dorit să obțină garantarea creditului la export din partea Germaniei pentru împrumutul de [15-25 milioane EUR]. Pentru a obține garantarea acestui credit la export din partea Germaniei, KfW a trebuit să solicite o garanție suverană din partea țării de origine a importatorului. În cazul de față, garanția suverană putea fi acordată numai de către Ministerul Finanțelor din România.

| (41) | Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze. |
| --- | --- |

(41)

Faptul că agenția germană de credit la export a solicitat în mod expres o garanție din partea statului, demonstrează în mod clar că statul nu a acționat în calitate de acționar atunci când a oferit garanția, deoarece niciun alt acționar privat nu ar fi putut să o furnizeze.

| (42) | În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în același timp cu acordarea creditului garantat de stat, KfW a acordat un al doilea credit în valoare de [1-10 milioane EUR] care a fost asigurat de o garanție din partea băncii române BCR. Această garanție poate fi utilizată ca o comparație pentru a evalua dacă condițiile garanției de stat au fost conform pieței.

| (43) | Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia menționează că garanția statului a fost acordată cu un risc mai scăzut decât garanția BCR. Statul a perceput o taxă unică de 4 % pentru garanție, plus o taxă anuală de 0,45 % pentru suma restantă, în timp ce BCR a perceput un comision de 4 % pe an. Garanția statului a avut, de asemenea, o durată mai mare și a fost mai puțin asigurată. Astfel, se pare că statul a acordat garanția în condiții pe care niciun operator privat nu le-ar fi acceptat.

| (44) | România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății. |
| --- | --- |

(44)

România susține că situația statului în calitate de acționar al Petrotub care oferă garanția a fost diferită de poziția BCR în calitate de unul din principalii creditori ai societății, care nu a avut un avantaj comercial din acordarea acestei garanții societății, altul decât prima de risc. Acest aspect ar putea justifica o primă de risc mai scăzută pentru stat, deoarece statul ar determina alte avantaje comerciale, de exemplu, sub forma unei performanțe îmbunătățite a societății.

| (45) | Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat. |
| --- | --- |

(45)

Comisia nu este de această părere. La momentul acordării de către stat a garanției, statul era principalul acționar al societății (aproximativ 70 % din acțiuni), dar nu unicul acționar. Orice avantaj suplimentar datorat unei performanțe îmbunătățite nu poate fi acordat în întregime de stat, de acesta beneficiind și ceilalți acționari. Această situație nu ar fi acceptată de niciun acționar privat.

| (46) | Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, în această etapă, Comisia concluzionează că statul nu a acționat în calitate de investitor privat când a acordat garanția. Prin urmare, plățile potențiale din cadrul garanției statului nu pot fi luate în considerare în calcularea costurilor de lichidare.

| (47) | În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor. |
| --- | --- |

(47)

În cazul în care aceste plăți potențiale sunt excluse din calculele prezentate de România, ambele scenarii de faliment ar fi fost mult mai avantajoase pentru stat decât scenariul privatizării, astfel cum reiese din tabelul 1 de mai sus. În cazul privatizării, instituțiile statului primesc [indexat 100] ROL, în timp ce în cazul falimentului I ar primi [indexat 243] ROL, iar în varianta de faliment II ar primi [indexat 282] ROL. Prin urmare, un agent economic din cadrul economiei de piață a decis să conducă societatea la faliment în schimbul privatizării, în condițiile date incluzând și scutirile de la plata datoriilor.

| (48) | Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, concluziile preliminare ale Comisiei privind scutirea de la plata datoriilor acordată de bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS nu au fost conforme pieței, oferind în schimb un avantaj selectiv societății.

(ii)   Reeșalonarea datoriilor publice

| (49) | Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman. |
| --- | --- |

(49)

Referitor la reeșalonarea datoriilor, nu au fost furnizate niciun fel de informații potrivit cărora acestea ar fi în conformitate cu atitudinea unui agent economic din cadrul economiei de piață și acest aspect nu a fost abordat în raportul consultantului. Prin urmare, Comisia consideră că eventuala reeșalonare a datoriilor de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național de asigurări sociale de sănătate ar fi putut acorda un avantaj selectiv întreprinderii Roman.

3.2.2.   Alte condiții prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (50) | Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre. |
| --- | --- |

(50)

Măsurile au fost întreprinse de agenția română de privatizare APAPS, bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj și fondul național asigurări sociale de sănătate. Acestea rezultă astfel din resursele statului și sunt imputabile statului. Întreprinderea Roman produce țevi și tuburi din oțel. Având în vedere faptul că aceste produse sunt comercializate la scară largă în Uniunea Europeană, măsurile amenință să denatureze competitivitatea și să afecteze comerțul între statele membre.

3.2.3.   Concluzie asupra articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (51) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință. |
| --- | --- |

(51)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirile de la plata datoriilor și reeșalonarea constituie ajutor, iar compatibilitatea măsurilor trebuie evaluată în consecință.

3.3.   Derogare în cadrul articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

| (52) | Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE prevăd scutiri de la incompatibilitatea generală, astfel cum este prevăzut la alineatul (1) al aceluiași articol. În această etapă, Comisia consideră că niciuna din scutiri nu poate fi aplicată în cazul de față.

| (53) | În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului. |
| --- | --- |

(53)

În special, Comisia consideră că Liniile directoare în domeniul ajutorului de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9) nu se aplică sectorului industriei oțelului și prin urmare, unei societăți care face parte din acest sector nu i se poate acorda niciun fel de sprijin în acest sens. De asemenea, Comisia consideră că orientările privind ajutorul regional la nivel național (10) nu se aplică industriei oțelului.

| (54) | În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri. |
| --- | --- |

(54)

În această etapă, Comisia consideră că niciuna din liniile directoare și regulamentele comunitare, ca de exemplu pentru cercetare și dezvoltare, pentru mediu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru ocuparea forței de muncă și formare sau pentru capitalul de risc nu se poate aplica prezentei măsuri.

IV.   DECIZIE

| (55) | Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, în această etapă, Comisia concluzionează că scutirea de la plata datoriilor și reeșalonarea datoriei de către bugetul asigurărilor sociale, fondul de șomaj, fondul național de asigurări sociale de sănătate și APAPS reprezintă ajutor de stat și consideră cu titlu preliminar că acestea nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate cu piața comună.

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia, acționând conform procedurii prevăzute în articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, solicită României să-și prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile necesare pentru evaluarea ajutorului, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. În caz contrar, Comisia va adopta o decizie în funcție de informațiile pe care le deține. Comisia solicită autorităților dumneavoastră să transmită o copie a acestei scrisori, în cel mai scurt termen, potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect suspensiv și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că orice ajutor de tip ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia informează România că va informa părțile interesate publicând această scrisoare, precum și un rezumat justificativ al acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea de Supraveghere a AELS prin transmiterea către aceasta a unei copii a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  JO C 70, 19.3.2002, p. 8.

1

(2)  În luna mai 2004, APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare) au fuzionat, rezultând astfel o nouă entitate — AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

2

(3)  Rata de schimb utilizată este de 38 185 ROL = 1 EUR care era rata de schimb oficială stabilită de Banca Națională a României la data de 30 septembrie 2003. România a utilizat această rată de schimb în datele furnizate.

3

(4)  Informațiile cuprinse între [...] sunt informații cu caracter confidențial și reprezintă fie sumele indexate, fie marginile între care se situează sumele absolute.

4

(5)  Din raport nu reiese în mod clar din ce motiv plățile diferă în cele două scenarii de faliment.

5

(6)  Cauza T-152/99 HAMSA împotriva Comisiei, hotărârea Curții de Justiție din 11 iulie 2002.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, cauza C-344/99 Germania v. Comisie (Gröditzer Stahlwerke), hotărârea Curții din 28 ianuarie 2003, alineatul (134); cauze conexe C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania v. Comisie (Hytasa), hotărârea Curții din 14 septembrie 1994, alineatul (22).

7

Gröditzer Stahlwerke

Hytasa

(8)  A se vedea alineatul (134) din cauza C-344/99 (citat anterior).

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

10

---

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/38

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 287/09)

| 1. | Kommissionen mottog den 16 november 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Motorola Inc. (”Motorola”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Vertex Standard (”Vertex Standard”, Japan) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 16 november 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Motorola Inc. (”Motorola”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Vertex Standard (”Vertex Standard”, Japan) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Motorola: Trådlös kommunikationsteknik och bredbandsteknik samt inbyggda elektroniska produkter, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Motorola: Trådlös kommunikationsteknik och bredbandsteknik samt inbyggda elektroniska produkter,

| — | Vertex Standard: Design, tillverkning och försäljning av produkter för tvåvägs-radio. |
| --- | --- |

—

Vertex Standard: Design, tillverkning och försäljning av produkter för tvåvägs-radio.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4910 – Motorola/Vertex Standard, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.11.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 287/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 287/39

---

STATLIGT STÖD – FÖRENADE KUNGARIKET

Statligt stöd C 42/04 (ex N 350/04) – Bidrag till renovering av företagslokaler

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 287/10)

Kommissionen har beslutat att avsluta det formella granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget som inleddes den 1 december 2004 (1) avseende den ovan nämnda stödåtgärden och har därvid fastställt att Förenade kungariket återkallade sin anmälan av åtgärden den 23 april 2007.

---

(1)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 38.

---