# Euroopa Liidu C 232/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 232 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide4. oktoober 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 232

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide4. oktoober 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 232/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4723 — ENI/EXXON MOBIL (Hungary, Czech Republic and Slovakia)) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 232/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4723 — ENI/EXXON MOBIL (Hungary, Czech Republic and Slovakia)) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 232/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 232/03 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA kohus |
| 2007/C 232/04 | EFTA kohtu koosseis — EFTA kohtu sekretäri ametissenimetamine | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 232/02

Euro vahetuskurss

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 232/03

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA kohus

2007/C 232/04

EFTA kohtu koosseis — EFTA kohtu sekretäri ametissenimetamine

9

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 232/05 | Keskkonna rahastamisvahendi LIFE+ 2007. aasta projektikonkurss | 10 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2007/C 232/06 | EFTA kohtu korraldus 24. aprill 2007 (Kohtuasi E-9/04) | 13 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 232/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| 2007/C 232/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4839 — AREVA NP/MHI/ATMEA) (
  1
  ) | 15 |
| 2007/C 232/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4913 — Euraleo/Capitoloquattro/Sirti) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 232/10 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 232/05

Keskkonna rahastamisvahendi LIFE+ 2007. aasta projektikonkurss

10

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2007/C 232/06

EFTA kohtu korraldus 24. aprill 2007 (Kohtuasi E-9/04)

13

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 232/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

2007/C 232/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4839 — AREVA NP/MHI/ATMEA) (
  1
  )

1

15

2007/C 232/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4913 — Euraleo/Capitoloquattro/Sirti) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 232/10

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

17

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 232/11 | Komisjoni teatise (mis on seotud nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega) parandused (Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 23 |

Parandused

2007/C 232/11

Komisjoni teatise (mis on seotud nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega) parandused (Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4723 — ENI/EXXON MOBIL (Hungary, Czech Republic and Slovakia))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 232/01)

24. juulil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4723 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4723 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/2

---

Euro vahetuskurss (1)

3. oktoober 2007

(2007/C 232/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4195 |
| JPY | Jaapani jeen | 164,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4544 |
| GBP | Inglise nael | 0,69560 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2037 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6633 |
| ISK | Islandi kroon | 87,27 |
| NOK | Norra kroon | 7,6990 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,592 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,10 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7032 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7741 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3723 |
| SKK | Slovakkia kroon | 34,229 |
| TRY | Türgi liir | 1,7121 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5960 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4131 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0115 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8642 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1008 |
| KRW | Korea won | 1 297,28 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,8028 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6549 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3066 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 951,52 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8426 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,948 |
| RUB | Vene rubla | 35,3600 |
| THB | Tai baht | 44,950 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4195

JPY

Jaapani jeen

164,86

DKK

Taani kroon

7,4544

GBP

Inglise nael

0,69560

SEK

Rootsi kroon

9,2037

CHF

Šveitsi frank

1,6633

ISK

Islandi kroon

87,27

NOK

Norra kroon

7,6990

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

27,592

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,10

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7032

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7741

RON

Rumeenia leu

3,3723

SKK

Slovakkia kroon

34,229

TRY

Türgi liir

1,7121

AUD

Austraalia dollar

1,5960

CAD

Kanada dollar

1,4131

HKD

Hong Kongi dollar

11,0115

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8642

SGD

Singapuri dollar

2,1008

KRW

Korea won

1 297,28

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,8028

CNY

Hiina jüaan

10,6549

HRK

Horvaatia kuna

7,3066

IDR

Indoneesia ruupia

12 951,52

MYR

Malaisia ringit

4,8426

PHP

Filipiini peeso

63,948

RUB

Vene rubla

35,3600

THB

Tai baht

44,950

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/3

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 232/03)

| Abi nr | XR 89/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Obnova a rozvoj vesnic |
| Õiguslik alus | Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
  Program rozvoje venkova České republiky pro období 2007–2013 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 28,6 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |
| Tel. (420) 221 813 005 |
| info@mze-cz |

Abi nr

XR 89/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

87(3)(a)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Obnova a rozvoj vesnic

Õiguslik alus

Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

Program rozvoje venkova České republiky pro období 2007–2013

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

28,6 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.7.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Tel. (420) 221 813 005

info@mze-cz

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.mze.cz

Muu teave

—

| Abi nr | XR 90/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Občanské vybavení a služby |
| Õiguslik alus | Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
  Program rozvoje venkova České republiky pro období 2007–2013 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 6,81 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |
| Tel. (420) 221 813 005 |
| info@mze-cz |

Abi nr

XR 90/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

87(3)(a)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Občanské vybavení a služby

Õiguslik alus

Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

Program rozvoje venkova České republiky pro období 2007–2013

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

6,81 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.7.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Tel. (420) 221 813 005

info@mze-cz

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.mze.cz

Muu teave

—

| Abi nr | XR 92/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Podpora zakládání podniků a jejich rozvoje |
| Õiguslik alus | Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
  Program rozvoje venkova České republiky pro období 2007–2013 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 13,62 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.7.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |
| Tel. (420) 221 813 005 |
| info@mze-cz |

Abi nr

XR 92/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

87(3)(a)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Podpora zakládání podniků a jejich rozvoje

Õiguslik alus

Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

Program rozvoje venkova České republiky pro období 2007–2013

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

13,62 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.7.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Tel. (420) 221 813 005

info@mze-cz

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.mze.cz

Muu teave

—

| Abi nr | XR 117/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | 87(3)c |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Prime à l'aménagement du territoire pour les projets industriels et services |
| Õiguslik alus | Décret no 2007-809 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 40 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 15 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 13.5.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Piiratud konkreetsete sektoritega |
| NACE 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 51, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 72, 73, 74 |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Délégation Interministérielle à l'Aménagement et à la compétitivité des Territoires (DIACT) |
| 1, Avenue Charles Floquet |
| F-75343 Paris Cédex 07 |

Abi nr

XR 117/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

87(3)c

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Prime à l'aménagement du territoire pour les projets industriels et services

Õiguslik alus

Décret no 2007-809

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

40 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

15 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

13.5.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Piiratud konkreetsete sektoritega

NACE 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 51, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 72, 73, 74

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Délégation Interministérielle à l'Aménagement et à la compétitivité des Territoires (DIACT)

1, Avenue Charles Floquet

F-75343 Paris Cédex 07

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://www.legifrance.gouv.fr/

Muu teave

—

| Abi nr | XR 129/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Śląskie |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Program regionalnej pomocy inwestycyjnej w sprawie zwolnienia od podatku od nieruchomości dla podmiotów prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Katowice |
| Õiguslik alus | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 42 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz. 1591 z późn. zm.);
  Art. 7 ust. 3 i art. 20b ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2006 r. nr 121 poz. 844 z późn. zm.); Uchwała nr X/187/07 Rady Miasta Katowice z dnia 28 maja 2007 r. w sprawie zwolnienia od podatku od nieruchomości w ramach regionalnej pomocy inwestycyjnej dla podmiotów prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Katowice |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 0,264 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 23.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2010 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Prezydent Miasta Katowice |
| ul. Młyńska 4 |
| PL-40-098 Katowice |
| tel. (48-32) 259 36 84 |

Abi nr

XR 129/07

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Śląskie

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Program regionalnej pomocy inwestycyjnej w sprawie zwolnienia od podatku od nieruchomości dla podmiotów prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Katowice

Õiguslik alus

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 42 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz. 1591 z późn. zm.);

Art. 7 ust. 3 i art. 20b ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2006 r. nr 121 poz. 844 z późn. zm.); Uchwała nr X/187/07 Rady Miasta Katowice z dnia 28 maja 2007 r. w sprawie zwolnienia od podatku od nieruchomości w ramach regionalnej pomocy inwestycyjnej dla podmiotów prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Katowice

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

0,264 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

23.6.2007

Kestus

31.12.2010

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Prezydent Miasta Katowice

ul. Młyńska 4

PL-40-098 Katowice

tel. (48-32) 259 36 84

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://www.bip.um.katowice.pl/_rada/?s=41&id=136

Muu teave

—

| Abi nr | XR 148/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rumeenia |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Schemă de ajutor de stat regional privind reducerea emisiilor în aer a dioxidului de sulf, dioxidului de azot, particulelor şi pulberilor în suspensie, plumb, monoxid de carbon, benzen şi compuşi organici volatili |
| Õiguslik alus | Hotărârea Comitetului de Avizare nr. 12/7.8.2007 a Administraţiei Fondului pentru Mediu pentru aprobarea schemei de ajutor de stat regional privind reducerea emisiilor în aer a dioxidului de sulf, dioxidului de azot, particulelor şi pulberilor în suspensie, plumb, monoxid de carbon, benzen şi compuși organici volatili |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 20 000 miljonit RON |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 7.8.2007 |
| Kestus | 31.12.2011 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Administraţia Fondului pentru Mediu |
| Splaiul Independenţei nr. 294, corp A, sector 6 |
| RO-060031 Bucureşti |
| Tel. (40-21) 31 94 849 |

Abi nr

XR 148/07

Liikmesriik

Rumeenia

Piirkond

—

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Schemă de ajutor de stat regional privind reducerea emisiilor în aer a dioxidului de sulf, dioxidului de azot, particulelor şi pulberilor în suspensie, plumb, monoxid de carbon, benzen şi compuşi organici volatili

Õiguslik alus

Hotărârea Comitetului de Avizare nr. 12/7.8.2007 a Administraţiei Fondului pentru Mediu pentru aprobarea schemei de ajutor de stat regional privind reducerea emisiilor în aer a dioxidului de sulf, dioxidului de azot, particulelor şi pulberilor în suspensie, plumb, monoxid de carbon, benzen şi compuși organici volatili

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

20 000 miljonit RON

Abi suurim osatähtsus

50 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

7.8.2007

Kestus

31.12.2011

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Administraţia Fondului pentru Mediu

Splaiul Independenţei nr. 294, corp A, sector 6

RO-060031 Bucureşti

Tel. (40-21) 31 94 849

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.afm.ro

http://www.afm.ro/main/proiecte_stuf/scheme_finantare/proiect_reducere_emisii_aer_dioxid_sulf.pdf

Muu teave

—

| Abi nr | XR 150/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rumeenia |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Schemă de ajutor de stat regional privind promovarea tehnologiilor curate şi a producerii energiei din surse regenerabile de energie |
| Õiguslik alus | Hotărârea Comitetului de Avizare nr. 15/28.8.2007 a Administraţiei Fondului pentru Mediu pentru aprobarea schemei de ajutor de stat regional privind promovarea tehnologiilor curate şi a producerii energiei din surse regenerabile de energie |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 69 000 miljonit RON |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 28.8.2007 |
| Kestus | 31.12.2011 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Administraţia Fondului pentru Mediu |
| Splaiul Independenţei nr. 294, corp A, sector 6 |
| RO-060031 Bucureşti |
| Tel. (40-21) 31 94 849 |

Abi nr

XR 150/07

Liikmesriik

Rumeenia

Piirkond

—

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Schemă de ajutor de stat regional privind promovarea tehnologiilor curate şi a producerii energiei din surse regenerabile de energie

Õiguslik alus

Hotărârea Comitetului de Avizare nr. 15/28.8.2007 a Administraţiei Fondului pentru Mediu pentru aprobarea schemei de ajutor de stat regional privind promovarea tehnologiilor curate şi a producerii energiei din surse regenerabile de energie

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

69 000 miljonit RON

Abi suurim osatähtsus

50 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

28.8.2007

Kestus

31.12.2011

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Administraţia Fondului pentru Mediu

Splaiul Independenţei nr. 294, corp A, sector 6

RO-060031 Bucureşti

Tel. (40-21) 31 94 849

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.afm.ro

http://www.afm.ro/main/proiecte_stuf/scheme_finantare/proiect_tehnologii_curate_energii_surse_regenerabile.pdf

Muu teave

—

| Abi nr | XR 151/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Küpros |
| Piirkond | 87.3.c |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Σχέδιο χορηγιών για ενθάρρυνση της αξιοποίησης της βιομάζας (sxedio xorigion gia entharynsi tis axiopoiisis tis biomazas) |
| Õiguslik alus | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου αριθ. 65.657, 6.6.2007 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 1 miljon CYP |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 7.9.2007 |
| Kestus | 31.12.2008 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Υπηρεσία Ενέργειας (Ypiresia Energeias) |
| Interneti-aadress, millel abikava avaldati | www.cie.org.cy |
| Muu teave | — |

Abi nr

XR 151/07

Liikmesriik

Küpros

Piirkond

87.3.c

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Σχέδιο χορηγιών για ενθάρρυνση της αξιοποίησης της βιομάζας (sxedio xorigion gia entharynsi tis axiopoiisis tis biomazas)

Õiguslik alus

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου αριθ. 65.657, 6.6.2007

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

1 miljon CYP

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

7.9.2007

Kestus

31.12.2008

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Υπηρεσία Ενέργειας (Ypiresia Energeias)

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.cie.org.cy

Muu teave

—

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA kohus

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/9

---

EFTA kohtu koosseis

EFTA kohtu sekretäri ametissenimetamine

(2007/C 232/04)

Skúli Magnússon nimetati vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 5 artiklile 9 Henning Harborgi järglasena EFTA kohtu sekretäriks ajavahemikuks 15. aprill 2007 kuni 14. aprill 2010.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/10

---

KESKKONNA RAHASTAMISVAHENDI LIFE+ 2007. AASTA PROJEKTIKONKURSS

(2007/C 232/05)

Komisjon kutsub Euroopa Liidus asutatud juriidilisi isikuid üles esitama ettepanekuid keskkonna rahastamisvahendi LIFE+ 2007. aasta valikuvooru jaoks.

Taotlused

Ettepanekud peavad olema kirjutatud eriliste taotlusvormide kasutamisega. Need vormid ja taotluste esitamise juhendi koos üksikasjalike selgitustega abikõlblikkuse ja menetluste kohta saab komisjoni veebilehelt järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/environment/life/funding/lifeplus.htm

Ettepanekud tuleb esitada CD-ROMi või DVD peal elektroonilises PDF-formaadis, mis saadakse A4-formaadis trükitud pabervormi skaneerimisega.

Abisaajad

Ettepanekuid saavad esitada Euroopa Liidu liikmesriikides registreeritud juriidilised isikud. LIFE+ kaudu on võimalik rahastada avalik-õiguslikke ja eraorganisatsioone, ettevõtjaid ja institutsioone.

Käesoleva teatega on hõlmatud järgmised teemad:

| 1. | LIFE+ looduse ja bioloogilise mitmekesisuse projektid

  Peamine eesmärk: kaitsta, säilitada, taastada ja seirata looduslikke süsteeme, looduslikke elupaiku ning looduslikku taimestikku ja loomastikku ning aidata kaasa nende toimimisele, et peatada bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas geneetiliste ressursside mitmekesisuse vähenemine ELis aastaks 2010. |
| --- | --- |

1.

LIFE+ looduse ja bioloogilise mitmekesisuse projektid

Peamine eesmärk: kaitsta, säilitada, taastada ja seirata looduslikke süsteeme, looduslikke elupaiku ning looduslikku taimestikku ja loomastikku ning aidata kaasa nende toimimisele, et peatada bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas geneetiliste ressursside mitmekesisuse vähenemine ELis aastaks 2010.

| 2. | LIFE+ keskkonnapoliitika ja -juhtimine
  Peamised eesmärgid
  —   Kliimamuutus: kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerimine tasemel, mis hoiab ära globaalse soojenemise üle 2 °C;
  —   vesi: soodustada vee kvaliteedi parandamist, kujundades hea ökoloogilise seisundi saavutamiseks välja kulutõhusad meetmed, eesmärgiga töötada 2009. aastaks välja esimene Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv) kohane vesikonna majandamise kava;
  —   õhk: saavutada õhu kvaliteedi tase, mis ei põhjusta märkimisväärseid negatiivseid mõjusid ega ohte ei inimeste tervisele ega keskkonnale;
  —   pinnas: kaitsta mulda ja tagada mulla säästev kasutamine mulla funktsioonide säilitamise, mulda ohustavate tegurite vältimise, nende mõjude pehmendamise ja degradeerunud muldade taastamise teel;
  —   linnakeskkond: aidata kaasa Euroopa linnapiirkondade keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamisele;
  —   müra: aidata kaasa keskkonnamüra vähendamise meetmete väljakujundamisele ja rakendamisele;
  —   kemikaalid: parandada 2020. aastaks keskkonna ja tervise kaitset kemikaalide põhjustatud ohtude eest, rakendades kemikaalide alaseid õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) ja pestitsiidide säästva kasutamise temaatilist strateegiat;
  —   keskkond ja tervis: töötada välja teabebaas keskkonna- ja tervisepoliitika jaoks (keskkonna ja tervise tegevuskava 2004–2010);
  —   loodusvarad ja jäätmed: töötada välja meetmed loodusvarade ja jäätmete säästvaks haldamiseks ja kasutamiseks ja rakendada neid meetmeid, parandada toodete keskkonnaalast tulemuslikkust, säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid, jäätmetekke vältimist, jäätmete taaskasutamist ja ringlussevõttu; aidata kaasa jäätmete vältimise ja taaskasutamise temaatilise strateegia tõhusale rakendamisele;
  —   metsad: tagada eelkõige läbi ELi koordineeriva võrgustiku konkreetne ja ulatuslik alus metsadega seotud meetmetest teavitamiseks seoses kliimamuutusega (mõju metsa ökosüsteemidele, leevendamine, asendusefektid), bioloogilise mitmekesisusega (algteave ja kaitsealused metsaalad), metsatulekahjudega, metsade olukorra ja metsa kaitsefunktsioonidega (vesi, muld ja infrastruktuur) ning aidata kaasa metsade kaitsmisele tulekahjude vastu;
  —   innovatsioon: aidata kaasa keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamist toetavate innovaatiliste poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogia, meetodite ja vahendite arendamisele ja tutvustamisele;
  —   üldine strateegia: soodustada EÜ keskkonnaalaste õigusaktide tõhusat rakendamist ja jõustamist ning parandada keskkonnapoliitika aluseks olevaid teadmisi; parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete keskkonnategevuse tulemuslikkust.
  Kuigi kõigi eelnimetatud prioriteetsete valdkondadega seotud projektid on teretulnud, eelistaks komisjon siiski kliimamuutusega seotud projekte. |
| --- | --- |

2.

LIFE+ keskkonnapoliitika ja -juhtimine

—   Kliimamuutus: kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerimine tasemel, mis hoiab ära globaalse soojenemise üle 2 °C;

—   vesi: soodustada vee kvaliteedi parandamist, kujundades hea ökoloogilise seisundi saavutamiseks välja kulutõhusad meetmed, eesmärgiga töötada 2009. aastaks välja esimene Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (vee raamdirektiiv) kohane vesikonna majandamise kava;

—   õhk: saavutada õhu kvaliteedi tase, mis ei põhjusta märkimisväärseid negatiivseid mõjusid ega ohte ei inimeste tervisele ega keskkonnale;

—   pinnas: kaitsta mulda ja tagada mulla säästev kasutamine mulla funktsioonide säilitamise, mulda ohustavate tegurite vältimise, nende mõjude pehmendamise ja degradeerunud muldade taastamise teel;

—   linnakeskkond: aidata kaasa Euroopa linnapiirkondade keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamisele;

—   müra: aidata kaasa keskkonnamüra vähendamise meetmete väljakujundamisele ja rakendamisele;

—   kemikaalid: parandada 2020. aastaks keskkonna ja tervise kaitset kemikaalide põhjustatud ohtude eest, rakendades kemikaalide alaseid õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) ja pestitsiidide säästva kasutamise temaatilist strateegiat;

—   keskkond ja tervis: töötada välja teabebaas keskkonna- ja tervisepoliitika jaoks (keskkonna ja tervise tegevuskava 2004–2010);

—   loodusvarad ja jäätmed: töötada välja meetmed loodusvarade ja jäätmete säästvaks haldamiseks ja kasutamiseks ja rakendada neid meetmeid, parandada toodete keskkonnaalast tulemuslikkust, säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid, jäätmetekke vältimist, jäätmete taaskasutamist ja ringlussevõttu; aidata kaasa jäätmete vältimise ja taaskasutamise temaatilise strateegia tõhusale rakendamisele;

—   metsad: tagada eelkõige läbi ELi koordineeriva võrgustiku konkreetne ja ulatuslik alus metsadega seotud meetmetest teavitamiseks seoses kliimamuutusega (mõju metsa ökosüsteemidele, leevendamine, asendusefektid), bioloogilise mitmekesisusega (algteave ja kaitsealused metsaalad), metsatulekahjudega, metsade olukorra ja metsa kaitsefunktsioonidega (vesi, muld ja infrastruktuur) ning aidata kaasa metsade kaitsmisele tulekahjude vastu;

—   innovatsioon: aidata kaasa keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamist toetavate innovaatiliste poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogia, meetodite ja vahendite arendamisele ja tutvustamisele;

—   üldine strateegia: soodustada EÜ keskkonnaalaste õigusaktide tõhusat rakendamist ja jõustamist ning parandada keskkonnapoliitika aluseks olevaid teadmisi; parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete keskkonnategevuse tulemuslikkust.

Kuigi kõigi eelnimetatud prioriteetsete valdkondadega seotud projektid on teretulnud, eelistaks komisjon siiski kliimamuutusega seotud projekte.

| 3. | LIFE+ teave ja teabevahetus

  Peamine eesmärk: tagada tõhus ja korrapärane teabe liikumine, et luua alus keskkonnaalaste poliitiliste otsuste tegemiseks ning tagada kodanikele juurdepääs keskkonnaseisundit ja -suundumusi käsitlevale teabele. |
| --- | --- |

3.

LIFE+ teave ja teabevahetus

Peamine eesmärk: tagada tõhus ja korrapärane teabe liikumine, et luua alus keskkonnaalaste poliitiliste otsuste tegemiseks ning tagada kodanikele juurdepääs keskkonnaseisundit ja -suundumusi käsitlevale teabele.

ELi kaasrahastamise määrad

| 1. | LIFE+ looduse ja bioloogilise mitmekesisuse projektid






  — | Ühendusepoolse rahalise toetuse määr on kuni 50 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- | --- |

1.

LIFE+ looduse ja bioloogilise mitmekesisuse projektid

—

Ühendusepoolse rahalise toetuse määr on kuni 50 % abikõlblikest kuludest.

| — | Projektide puhul, mis on suunatud linnukaitsedirektiivi või looduslike elupaikade direktiiviga määratletud prioriteetsetele elupaikadele või liikidele, kohaldatakse erandkorras kuni 75 %-list kaasrahastamise määra. |
| --- | --- |

—

Projektide puhul, mis on suunatud linnukaitsedirektiivi või looduslike elupaikade direktiiviga määratletud prioriteetsetele elupaikadele või liikidele, kohaldatakse erandkorras kuni 75 %-list kaasrahastamise määra.

| 2. | LIFE+ keskkonnapoliitika ja -juhtimine






  — | Ühendusepoolse rahalise toetuse määr on kuni 50 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- | --- |

2.

LIFE+ keskkonnapoliitika ja -juhtimine

—

Ühendusepoolse rahalise toetuse määr on kuni 50 % abikõlblikest kuludest.

| — | See määr on kuni 30 % abikõlblikest kuludest ettepanekute puhul, millest „oodatakse olulise tulu andmist”. |
| --- | --- |

—

See määr on kuni 30 % abikõlblikest kuludest ettepanekute puhul, millest „oodatakse olulise tulu andmist”.

| 3. | LIFE+ teave ja teabevahetus






  — | Ühendusepoolse rahalise toetuse määr on kuni 50 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- | --- |

3.

LIFE+ teave ja teabevahetus

—

Ühendusepoolse rahalise toetuse määr on kuni 50 % abikõlblikest kuludest.

Tähtaeg

Projektiettepanekud tuleb esitada oma riigi pädevale asutusele 30.11.2007. Projektiettepanekud saadetakse edasi selle liikmesriigi pädevale asutusele, milles toetuse saaja on registreeritud. Riikide pädevad asutused saadavad ettepanekud edasi Euroopa Komisjonile 15.1.2008.

Kasutatav eelarve

Kõigi LIFE+-rahastamisvahendi projektides ettenähtud meetmete teostamiseks 2007. aastal antavate toetuste üldsumma on 187 000 000 EUR.

Vähemalt 50 % nimetatud summast eraldatakse looduskaitset ja bioloogilist mitmekesisust edendavatele meetmetele.

Soovituslikud rahalised eraldised liikmesriikidele on 2007. aastal järgmised:

| Riik | Soovituslik summa | Riik | Soovituslik summa | Riik | Soovituslik summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 3 509 000 EUR | FI | 6 696 000 EUR | MT | 2 148 000 EUR |
| BE | 3 858 000 EUR | FR | 16 357 000 EUR | NL | 5 996 000 EUR |
| BU | 4 025 000 EUR | GR | 6 356 000 EUR | PL | 8 858 000 EUR |
| CY | 2 000 000 EUR | HU | 4 673 000 EUR | PT | 5 236 000 EUR |
| CZ | 3 710 000 EUR | IE | 2 944 000 EUR | RO | 8 139 000 EUR |
| DE | 21 762 000 EUR | IT | 16 457 000 EUR | SE | 7 685 000 EUR |
| DK | 4 591 000 EUR | LT | 2 574 000 EUR | SI | 4 029 000 EUR |
| EE | 3 098 000 EUR | LU | 2 044 000 EUR | SK | 2 857 000 EUR |
| ES | 20 028 000 EUR | LV | 2 500 000 EUR | UK | 14 871 000 EUR |

Riik

Soovituslik summa

Riik

Soovituslik summa

Riik

Soovituslik summa

AT

3 509 000 EUR

FI

6 696 000 EUR

MT

2 148 000 EUR

BE

3 858 000 EUR

FR

16 357 000 EUR

NL

5 996 000 EUR

BU

4 025 000 EUR

GR

6 356 000 EUR

PL

8 858 000 EUR

CY

2 000 000 EUR

HU

4 673 000 EUR

PT

5 236 000 EUR

CZ

3 710 000 EUR

IE

2 944 000 EUR

RO

8 139 000 EUR

DE

21 762 000 EUR

IT

16 457 000 EUR

SE

7 685 000 EUR

DK

4 591 000 EUR

LT

2 574 000 EUR

SI

4 029 000 EUR

EE

3 098 000 EUR

LU

2 044 000 EUR

SK

2 857 000 EUR

ES

20 028 000 EUR

LV

2 500 000 EUR

UK

14 871 000 EUR

Lisateave

Lisateave taotluse koostamise juhendi ja taotluste vormide kohta on esitatud LIFE'i veebilehel:

http://ec.europa.eu/environment/life/funding/lifeplus.htm

Võib pöörduda ka asjaomaste asutuste poole liikmesriikides:

http://ec.europa.eu/environment/crime/index.htm

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/13

---

EFTA kohtu korraldus 24. aprill 2007

(Kohtuasi E-9/04)

(2007/C 232/06)

Kohtuasjas E-9/04 kulud,

Islandi pankurite ja väärtpaberivahendajate ühendus, keda toetab Euroopa Pangandusföderatsioon versus EFTA järelevalveamet, keda toetab Islandi Vabariik

(Kulude maksustamine)

Kohtuasjas E-9/04 kulud Islandi pankurite ja väärtpaberivahendajate ühendus, keda esindab Dr. Hans-Jörg Niemeyer, advokaat, Brüssel, Belgia ja Dr. Ralf Sauer, advokaat, Berliin, Saksamaa, keda toetab Euroopa Pangandusföderatsioon, esindaja Marc Pittie, advokaat, Brüssel, Belgia versus EFTA järelevalveamet, esindaja Niels Fenger, direktor, ja Bjørnar Alterskjær, ametnik, õigus- ja täitevasjade osakond, Brüssel, Belgia, keda toetab Islandi Vabariik, esindaja Finnur Þór Birgisson, esimene sekretär ja jurist, välisministeerium ja Peter Christian Dyrberg, nõunik — taotlus kulude maksustamiseks, mille Euroopa Pangandusföderatsioon peab sisse nõudma järelevalveametilt vastavalt EFTA kohtu 7. aprilli 2006. aasta otsusele kohtuasjas E-9/04 Islandi pankurite ja väärtpaberivahendajate ühendus versus EFTA järelevalveamet [2006 EFTA kohtu lahendid nr 45] — EFTA kohus, koosseisus: esimees Carl Baudenbacher, kohtunikud Thorgeir Örlygsson ja Henrik Bull (ettekandev kohtunik); kohtu sekretär Skúli Magnússon, on 24. aprillil 2007. aastal teinud järgmise regulatiivosaga korralduse:

Kulude kogusumma, mille EFTA järelevalveamet peab Euroopa Pangandusföderatsioonile maksma, on 33 365,30 EUR.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 232/07)

| 1. | 17. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Serafina Holdings Limited (Bermuda), mille on asutanud ja mille vara valitseb CIE Management II Limited (Ühendkuningriik) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Intelsat (Bermuda) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

17. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Serafina Holdings Limited (Bermuda), mille on asutanud ja mille vara valitseb CIE Management II Limited (Ühendkuningriik) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Intelsat (Bermuda) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Serafina: eriotstarbeline varakogum, mille on asutanud ja mida haldab BCP Funds, eraõiguslike investeerimisfondide grupp; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Serafina: eriotstarbeline varakogum, mille on asutanud ja mida haldab BCP Funds, eraõiguslike investeerimisfondide grupp;

| — | ettevõtja Intelsat: globaalsete hääle-, andme- ja videoteenuste ning hulgimüügi Interneti-side teenuste pakkumine satelliitide kaudu. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Intelsat: globaalsete hääle-, andme- ja videoteenuste ning hulgimüügi Interneti-side teenuste pakkumine satelliitide kaudu.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4839 — AREVA NP/MHI/ATMEA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 232/08)

| 1. | 24. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AREVA NP (edaspidi „AREVA NP”, Prantsusmaa), mida kontrollivad ühiselt ettevõtjad AREVA (edaspidi „AREVA”, Prantsusmaa) ja Siemens AG (edaspidi „Siemens”, Saksamaa) ning Mitsubishi Heavy Industries (edaspidi „MHI”, Jaapan), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ATMEA („ATMEA”, Prantsusmaa) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

24. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AREVA NP (edaspidi „AREVA NP”, Prantsusmaa), mida kontrollivad ühiselt ettevõtjad AREVA (edaspidi „AREVA”, Prantsusmaa) ja Siemens AG (edaspidi „Siemens”, Saksamaa) ning Mitsubishi Heavy Industries (edaspidi „MHI”, Jaapan), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ATMEA („ATMEA”, Prantsusmaa) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja AREVA NP: tuumareaktorite kavandamine ja tootmine: reaktorite toimimisega seotud teenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja AREVA NP: tuumareaktorite kavandamine ja tootmine: reaktorite toimimisega seotud teenused;

| — | ettevõtja MHI: laevaehitus, ookeani arendustegevus, energiasüsteemid, kosmosesüsteemid, mitmesugused tööstusseadmed; terasstruktuurid; |
| --- | --- |

—

ettevõtja MHI: laevaehitus, ookeani arendustegevus, energiasüsteemid, kosmosesüsteemid, mitmesugused tööstusseadmed; terasstruktuurid;

| — | ettevõtja ATMEA: 100 MW klassi energiareaktorite (raske survevee reaktor) arendamine, litsentsimine ja müük. |
| --- | --- |

—

ettevõtja ATMEA: 100 MW klassi energiareaktorite (raske survevee reaktor) arendamine, litsentsimine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4839 — AREVA NP/MHI/ATMEA):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4839 — AREVA NP/MHI/ATMEA):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4913 — Euraleo/Capitoloquattro/Sirti)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 232/09)

| 1. | 25. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjad Euraleo S.r.L (edaspidi „Euraleo”, Itaalia), ja Capitoloquatro S.p.A. (edaspidi „Capitoloquatro”, Itaalia), mida kontrollib ettevõtja Edizione Holding, omandavad aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sirti S.p.A. (edaspidi „Sirti”, Itaalia) üle. |
| --- | --- |

1.

25. septembril 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjad Euraleo S.r.L (edaspidi „Euraleo”, Itaalia), ja Capitoloquatro S.p.A. (edaspidi „Capitoloquatro”, Itaalia), mida kontrollib ettevõtja Edizione Holding, omandavad aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sirti S.p.A. (edaspidi „Sirti”, Itaalia) üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Euraleo: erakapitali investeerimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Euraleo: erakapitali investeerimine;

| — | ettevõtja Capitoloquatro: erakapitali investeerimine; |
| --- | --- |

—

ettevõtja Capitoloquatro: erakapitali investeerimine;

| — | ettevõtja Sirti: telekommunikatsioonivõrkude ja süsteemidega seotud teenuste osutamine. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Sirti: telekommunikatsioonivõrkude ja süsteemidega seotud teenuste osutamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4913 — Euraleo/Capitoloquatro/Sirti):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4913 — Euraleo/Capitoloquatro/Sirti):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/17

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 232/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„SLOVENSKÁ BRYNDZA”

EÜ NR: SK/PGI/005/0427/13.10.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |
| Aadress: | Jána Švermu 43 |
| SK-974 04 Banská Bystrica |

Nimi:

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

Aadress:

Jána Švermu 43

SK-974 04 Banská Bystrica

Tel:

(421-48) 43 00 253

Faks:

(421-48) 43 00 403

e-post:

joravcova@indprop.gov.sk

2.   Rühm:

| Nimi: | Cech bryndziarov |
| --- | --- |
| Aadress: | Kostolná č. 5 |
| SK-900 01 Modra |

Nimi:

Cech bryndziarov

Aadress:

Kostolná č. 5

SK-900 01 Modra

Tel:

(421-33) 647 29 74

Faks:

(421-33) 647 29 74

e-post:

peter.lajda@pobox.sk, biocentrum@vup.sk

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Rühm 1.3: Juust

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Slovenská bryndza”

4.2.   Kirjeldus: „Slovenská bryndza” on naturaalne, valge, laagerdunud teraline määrdejuust, mida toodetakse traditsioonilisel meetodil, mis tähendab laagerdunud lambajuustutüki või lamba- ja lehmapiimast valmistatud juustu peeneks jahvatamist. Sellises juustus peab lambajuustu osakaal olema üle 50 %. Juustul on hõrk lõhn ja maiste ning meeldivalt hapukas lambajuustu mekk, mis on veidi pikantne ja soolane.

Juustu eripärased maitseomadused tulenevad toorest lambapiimast erilise tootmismeetodi abil valmistatud lambajuustus sisalduvast looduslikust mikrofloorast. Juust sisaldab paljusid erinevaid looduslikke mikroorganisme, millest peamised on Lactobacillus, Enterococcus, Lactococcus, Streptococcus, Kluyveromyces marxianus ja Geotrichum candidum.

Algselt turustati juustu 5–10 kg gelety'des [piima või piimatoodete vedamiseks ettenähtud puust mahuti], kust müüja jagas tarbijatele juustu soovitud koguste kaupa. Tänapäeval tarnitakse juustu kas 1–5 kg puidust või mõnest muust mittetoksilisest materjalist valmistatud ämbrites või väikestes 125 g kuni 1 kg prismakujulistes pakendites, mis on kaetud mitme kihi alumiiniumfooliumiga, või puiduga kaetud väikese rullina või väikeses silindrikujulises plastpakendis.

4.3.   Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond hõlmab üksnes Slovaki Vabariigi mägist osa. Varakevadel (märtsist aprillini) karjatatakse lambaid piiritletud ala osades, mis jäävad madalamatele kõrgustele. Mais ja suvekuudel liiguvad lambad kõrgemal asuvatele karjamaadele, seega pikeneb karjatamise periood.

Piiritletud ala läänepiiri moodustavad Valgete Karpaatide, Považský Inoveci, Tríbeči, Vtáčniki, Štiavnické vrchy ja Krupinská vrchovina läänenõlvad.

Lõunapiiri moodustavad Krupinská vrchovina, Cerová vrchovina, Stolické vrchy, Slovenský krasi, Volovské vrchy ja Slanské vrchy lõunanõlvad.

Idapiiri moodustavad Vihorlatská vrchovina, Popriečiny, Beskydské predhorie ja Bukovské vrchy nõlvad — Ukraina piir.

Põhjapiir moodustub Poola piirist ja järgmiste mäeahelike nõlvadest: Laborecká vrchovina – Ondavská vrchovina – Ľubovnianska vrchovina – Pieniny – Spišská Magura – Tatras – Skorušinské vrchy – Podbeskydská vrchovina – Oravské Beskydy – Kysucké Beskydy – Tšehhi Vabariigi piir – Turzovská vrchovina aheliku nõlvad – Javorníky – Valged Karpaadid – Skalica piiripunkt.

Taotlusel esineb riiginimi, sest piiritletud geograafiline piirkond moodustab üle 80 % Slovaki Vabariigi territooriumist. Slovaki Vabariigi pindala on 49 035 km2. Slovakkia on üks väiksemaid ELi liikmesriike ja selle pindala võrdne muude liikmesriikide mõne piirkonna pindalaga. „Slovenská bryndzat” toodetakse ühesuguse meetodi järgi kogu piiritletud alal. Samasid lambatõuge, nimelt vallahhia, parandatud valahhia, cigaya ja idafriisi tõugu lambaid kasvatatakse ühesuguse floora ja samade klimaatiliste tingimustega karjamaadel, sellega tagatakse peamise tooraine — lambapiima — ühtlane kvaliteet.

„Slovenská bryndza” tootmine on kõnealuse piirkonnaga ajalooliselt seotud, mida tõendavad kirjalikud allikad — Otakar Laxa (1907), Codex Alimentarius Austriacus (Viin 1917) —, hoolimata sellest, et sel ajal ei tuntud toodet nimetuse all „Slovenská bryndza” (seoses ajalooliste asjaoludega). Codexi peatükis „Juust” mainitakse mikroorganisme („Karpathenokokkus” ja „Oidium Lactic”), mis on omased valminud juustule ja mida leidub selles juustus tänapäevalgi. „Slovenská bryndza” tootmisprotsessi ja kvaliteedinõudeid on kirjeldatud ka Teodor Wallo 1907. aasta käsikirjas. Eespool kirjeldatu tõestab, et „Slovenská bryndzat”, mis on olnud piiritletud ala elanike peamine elatusallikas, on pidevalt toodetud paljude aastate jooksul. Kahekümnenda sajandi esimeses pooles oli Slovakkias üle 80 bryndza tootmisega tegeleva ettevõtte (Bryndziarsky priemysel na Slovensku, 1942).

„Slovenská bryndzal” on pikaajalised traditsioonid ka välismaal. Seda on eksporditud Austriasse, Ungarisse, Poolasse ja Saksamaale ning väiksemates kogustes ka muudesse Euroopa riikidesse ja mujale maailma.

„Bryndza on osa meie traditsioonist: meie vanaisad ja vanavanaisad valmistasid seda ja meie jätkame selle valmistamist tänapäeval. Slovakkia külalised Hollandist, Saksamaalt, Inglismaalt ja muudest riikidest naudivad meie halušky't [jahust, veest ja kartulist valmistatud klimbid], pirohy't [täidetud pagaritoode] ja pomazánky't [võided].” — Ján Kubáň, kirjanik, „Korene” 7-8/2005.

„Slovenská bryndza” eksport on märkimisväärselt mõjutanud turismi ja aidanud kaasa selle arengule. Meie lambapiimal põhinevad rahvustoidud on osa sellest, mis teeb Slovakkiast Slovakkia. Tänapäeval jätavad nõudlikumad väliskülalised külastamata tavapärased vaatamisväärsused, et otsida pigem ebatavalist ja Slovakkiale ainuomast.

Turistid on Slovakkiat alati seostanud „Slovenská bryndza” ja sellest valmistatud slovaki rahvustoitudega, näiteks bryndzové halušky [slovaki rahvusroog, mida valmistatakse klimpidest ja bryndzast], bryndzové pagáčiky [bryndzaga valmistatud karaskid], pirohy, mis on täidetud bryndzaga, bryndzové placky [bryndzaga pannkoogid], bryndzovníky [bryndzaga koogid] ja muud toidud, mis aitavad tõsta Slovakkia mainet. „Slovenská bryndza” annab roogadele erilise lõhna ja maitse. See lõhn on kinnistunud turistide meeltesse, eriti nende omasse, kes saabuvad naaberriikidest ja kes otsivad Slovakkiat külastades üles karjuseonnid ja lambaaedikud, et saada „Slovenská bryndzat”, samuti slovaki rahvustoite, milles see juust moodustab peamise koostisosa.

Igal aastal korraldavad Slovakkia linnad aastalaada, mida nimetatakse „jarmok'iks” ning mille peamiseks tõmbenumbriks on „Slovenská bryndza” ja sellest valmistatud rahvustoidud. „Slovenská bryndza” on juba aastakümneid olnud oluline slovaki toode.

4.4.   Päritolutõend: „Slovenská bryndza” valmistamiseks vajaliku lambapiima, lehmapiima, kõva lambapiimajuustu ja lehmapiimajuustu tootmine toimub üksnes piiratud mägipiirkonnas Slovaki Vabariigi territooriumil. Erinevad bryndzat tootvad ettevõtted ostavad piima ja lambajuustu ja lehmapiimajuustu üksnes piiritletud alal tegutsevatelt tootjatelt.

Kontrollimine ja dokumentatsiooni vormistamine toimub kahes etapis. Esimeses etapis kontrollitakse lambapiima ja lambajuustu tarnijaid. Kontrolli käigus tuvastatakse vastavus piiritletud ala ja põllumajandustootmise liigi suhtes kehtestatud nõuetele ning kõva juustu tootmise spetsifikaadile. Lehmapiima ja lehmapiimajuustu tarnijate puhul kontrollitakse, kas kasutatud piim pärineb põllumajandusettevõttest, mis paikneb piiritletud alal ja kas juustu tootmine vastab spetsifikaadile.

Põllumajandustootjad, tõuloomapidajad ja tarnijad, kes täidavad spetsifikatsioonis kehtestatud tingimusi, lisatakse tarnijate nimekirja, mida haldab ja uuendab bryndza juustuvalmistajate gild.

Teises etapis kontrollitakse „Slovenská bryndza” tootjaid. Kontroll viiakse läbi selleks, et:

tuvastada kasutatud toorainete päritolu, kontrollides ostudokumente ja võrreldes neid volitatud tarnijate nimekirjaga;

tagada ettenähtud miinimumkogus tahket lambajuustu tootes, lähtudes dokumentides märgitud ostetud toormaterjalide kogusest ja müüdud „Slovenská bryndza” kogustest;

tagada, et tootmist ja kvaliteedinäitajaid reguleerivad tingimused vastaksid spetsifikatsioonile, lähtudes toote kohta esitatud andmetest ja analüüsitulemustest;

kontrollida, kuidas on inokulaat ette valmistatud ja inokulatsioon läbi viidud tootmises, milles kasutatakse pastöriseeritud lambapiima.

Toote eristamine tagatakse nimetuse „Slovenská bryndza” ja tootmisettevõtte aadressi kasutamisega märgistusel. Toote pärinemine geograafiliselt kaitstud piirkonnast on tagatud tootmisettevõtte paiknemisega selgelt määratletud geograafilises piirkonnas, kus on lubatud toota „Slovenská bryndzat”.

4.5.   Tootmismeetod: Lambatoorpiima tootmine: Lambatoorpiim saadakse karjamaadel karjatatavatelt valahhia, parandatud valahhia, cigaya ja idafriisi tõugu lammastelt, kes moodustavad 80 % kõikidest põllumajanduses kasvatavatest lammastest, ning sellest valmistatakse „Slovenská bryndza” tootmisel kasutatavat tahket lambajuustu. Hiljuti on tehtud edusamme ka lacauni tõugu lammaste kasvatamisel. Nimetatud tõugusid kasvatatakse ja karjatatakse mägistes piirkondades mäeahelike nõlvadel, mis asuvad piiritletud alal. Lambaid lüpstakse kas käsitsi või lüpsimasinate abil.

Tahke lambajuustu valmistamine (toormaterjal „Slovenská bryndza” tootmiseks): Värskelt lüpstud lambatoorpiima soojendatakse temperatuurini 28–32 °C ja seejärel kalgendatakse pidevalt segades vedela laabi abil. Piim kalgendub umbes pool tundi pärast laabi lisamist. Saadud kaseiini segatakse harfikujulise mikseriga ja lõigatakse juustunoa abil 0,5–1 cm suurusteks tükkideks. Purustatud kaseiin jäetakse tahkuma ning seejärel vormitakse see käte abil tombuks. Saadud juustutomp eraldatakse vadakust marli abil ning jäetakse nõrguma. Kaseiini kalgendumine toimub puust surutise vahel või roostevabast terasest mahutis. Kui lambajuustutomp marlist välja võetakse, kaalub see 3–7 kg.

Pärast nõrutamist ja tahkestamist (4–10 tunni möödudes) asetatakse lambajuustutomp puidust või terasest riiulile käärima. Käärimise ajal liigutatakse juustutompu ja pööratakse seda regulaarselt ümber. Käärimine toimub temperatuuril 21–25 °C ning kestab kaks kuni kolm päeva. Käärimise lõpuks on juustu pH-tase maksimaalselt 5,2.

Lambajuustu laagerdumine toimub temperatuuril 8 °C – 20 °C, olenevalt tingimustest tarandikus. Juust laagerdub 4–6 päeva puidust või terasest riiulitel. Käärimisprotsessi ajal pööratakse juustutompe, et neist rohkem vadakut välja voolaks, ning pühitakse kuiva riidega puhtaks. pH-tase langeb, jõudes tasemeni 4,2–4,8. Kui juustutomp on laagerdunud, ei eraldu sellest enam vadakut, see ei ole elastne, juustu on võimalik käte abil vormida ning sellel on meeldivad piimane ja hapukas maitse.

Tahke lambajuustu valmistamine pastöriseeritud piimast: Lambatoorpiima võib enne kalgendamist pastöriseerida. Pastöriseerimine toimub 20 sekundi jooksul temperatuuril 72 °C.

Pastöriseerimiseks on vaja pastöriseeritud piima nakatada kääritajaga, mis koosneb mikroorganismidest, mis on isoleeritud kvaliteetsesse lamba tünnijuustu, pastöriseerimata lambapiima või nende kahe segusse, nii et need mikroorganismid asendaksid loodusliku floora täielikult.

Kalgendamine ja kaseiini valmistamine toimub samades tingimustes nagu seda tehtaks lambatarandikus: kaseiin valatakse juustukääritamise tõrde, kus marlisse mässitud juustu kergelt pressitakse. Pärast seda, kui kaseiin on kuivaks nõrgunud ja tahkunud, lõigatakse see noa abil väiksemateks tükkideks; tükid asetatakse puidust või terasest riiulitele käärimiseks ettenähtud kohale. Käärimise ja laagerdamise tingimused on samad, mida kasutataks lambatarandikus.

Lambajuustu tootmine puutünnides: Puutünnides valmistatakse juustu purustatud lambajuustu tükkidest, mis on sellistes etappides, nagu sorteerimine, laagerdumine ja peenestamine valmistatud vastavalt „Slovenská bryndza” valmistamisviisile. Seda juustu pressitakse kauem, seejärel purustatakse ja pressitakse kihtideks ning soolatakse puutünnides või muudes sobivates anumates, nii et soolasisaldus tõuseb ligikaudu 4–6 %ni. Enne juustuga täitmist kaetakse anuma sisemus puhta puitvoodriga. Täitmise ajal on oluline jälgida, et juustule avaldataks ühtlast survet. Tünn suletakse pärast täitmist ning asetatakse jahedasse laoruumi või keldrisse, kus tahke lambajuust laagerdub vähemalt kaks kuud temperatuuril 2–6 °C.

Lehmatoorpiima tootmine: Lehmatõug ja nende kasvatamisviis ei mõjuta oluliselt „Slovenská bryndza” kvaliteeti.

Tahke lehmapiimajuustu tootmine: Tahket lehmapiimajuustu toodetakse pastöriseeritud täispiimast. Pärast pastöriseerimist soojendatakse piima kergelt tempreatuuril 30–31 °C, sellele lisatakse kaltsiumkloriidi ning saadud segu tahkestatakse, kasutades värsket kaseiini, mis tagab piima kalgendumise 60 minuti jooksul. Seejärel lõigatakse kalgend aeglaselt 10–15 mm tükkideks. Pärast seda, kui osa vadakust on kalgendist välja nõrutatud, jäetakse see 15–30 minutiks tahkuma, aegajalt seda kergelt segades. Tahkestatud kalgend asetatakse koos vadakuga juustunõusse, kus neid kergelt pressitakse ja vormitakse. Pressimine ja nõrutamine toimub 24 tunni jooksul temperatuuril 20–22 °C. Järgmise 48 tunni jooksul kääritatakse lehmapiimajuustu tempreatuuril 18–22 °C. Ülejäänud protsess on täpselt samasugune nagu tahke lambajuustu tootmisel.

„Slovenská bryndza” tootmine:„Slovenská bryndza” tootmine toimub bryndza tootmise ettevõtetes, mis ostavad kokku tahket lambajuustu ja tahket lehmapiimajuustu või toodavad neid ise.

Tavaliselt kaalutakse ja ostetakse lambatarandikest pärit tahket lambajuustu ja tahket lehmapiimajuustu kaks korda nädalas. Pärast bryndza tootmise ettevõttesse saabumist sorteeritakse juustud vastavalt nende valmimisastmele eraldi laagerdumisnõudesse. Juust valmib lõplikult bryndza tootmise ettevõttes temperatuuril 8–20 °C keskmiselt kolme kuni viie päeva jooksul, nii et kogu valmimisperiood alates juustu valmistamise päevast kestab seitse kuni kaheksa päeva. Laagerdumisnõudes liigutatakse ja pühitakse juustu vastavalt vajadusele.

Valminud juustutomp puhastatakse hoolikalt, sellelt kraabitakse maha kuivanud pealmine kiht. Puhastatud juust asetatakse pressimisvaati. Kui vaat on täidetud, pressitakse juustu kaks päeva rõhu all 0,5–4 baari.

Kui tahke lambajuust ja tahke lehmapiimajuust on saavutanud vajaliku laagerdumisastme, purustatakse need ning jahvatatakse nõutavas vahekorras (vähemalt 50 % tahket lambajuustu). Purustamine toimub lõikeseadme või jahvatusmasina abil, mis lõikab juustu 2–5 cm tükkideks ning juhib tükid samal ajal purustisse. Peenestamine toimub silinderpurustis või sellega sarnanevas seadmes, mis purustab ja laotab samaaegselt juustu laiali, tänu purusti silindrite erinevatele liikumiskiirustele.

Homogeniseerimiseks segatakse peenestatud juustu hoolikalt segamisseadmes. Segamise ajal lisatakse sool või küllastunud soolalahus, et saavutada ettenähtud soola- ja kuivainesisaldus.

Pärast põhjalikku segamist pakitakse „Slovenská bryndza” kvaliteedi ja jälgitavuse huvides kohapeal kas käsitsi või automatiseeritult. Juust pakitakse kas väikestesse 1–5 kg puidust või mõnest muust mittetoksilisest materjalist valmistatud ämbritesse või väikestesse pakenditesse, mis on kaetud mitmekihilise alumiiniumfooliumiga, või puidust karbis väikesesse silindrikujulisse pakendisse või silindrikujulisse plastikpakendisse.

Toode võib kiiresti rikneda, mis ohustab toote kvaliteeti. Seetõttu on toote pakendamine väljaspool bryndza tootmise ettevõtteid keelatud, et säilitada toote kvaliteet ning välistada selle lahjendamine kodujuustu või veega.

Kõik tootmisetapid toimuvad piiritletud geograafilises piirkonnas.

4.6.   Seos piirkonnaga: Lambapidamisel on Slovaki Vabariigi territooriumil pikaajaline traditsioon. Lambajuust ja „Slovenská bryndza” olid peamised elatusvahendid sealsetele elanikele, eriti neis Slovakkia piirkondades, mis asuvad mägistel aladel või mägede jalamitel. Kui piima jäi üle, purustati tahket lambajuustu, pressiti see kokku, segati soolaga ja asetati puidust tünnidesse. Niimoodi naturaalselt säilitatud tahke juust, mida tuntakse tünnibryndzana, võis säilitada pikka aega ning see oli oluline elatusallikas ajal, mil nappis piima. Bryndza tööstuslik tootmine algas 18. sajandi teises pooles, kui avati bryndzatehased Detvas (1787) ja Zvolenská Slatinas (1797). „Slovenská bryndza” tootmine vähendatud soolasisaldusega määrdejuustuna algas 19. sajandi alguses Zvolenis ja levis kiiresti kõikjale Slovakkiasse.

1930ndatel aastatel toodeti Slovakkia praegusel territooriumil 48 bryndza tootmise ettevõttes ligikaudu 2 miljonit kilogrammi „Slovenská bryndzat”. Tahket lambajuustu oli võimalik osta kogu Slovaki Vabariigi territooriumilt. Pärast Teist maailmasõda jätkus lambakasvatus ja tahke lambajuustu ostmine üksnes piiritletud ala mägistes piirkondades.

„Slovenská bryndza” on toode, mille omadused sõltuvad looduslikust mikrofloorast, mis tuleneb mulla omadustest ja klimaatilisest tingimustest piiritletud alal, kus lambaid karjatatakse ja kasvatatakse. „Slovenská bryndzas” leiduv mikrofloora on äärmiselt mitmekesine ning koosneb peamiselt järgmistest perekondadest: Lactobacillus, Lactococcus, Streptococcus, Enterococcus, Kluyveromyces marxianus ja Geotrichum candidum.

„Slovenská bryndza” eriline mikrofloora ja selle mõju toote kvaliteedile on leidnud äramärkimist ka Codex Alimentarius Austriacus'es (III köide, Viin 1917).

Seda tüüpi mikroorganismid on „Slovenská bryndzale” omased ka tänapäeval. Professor Otakar Laxa kasutas looduslike piimabakterite segu kirjeldamiseks vana nimetust „Karpathenkokkus”, milles tuvastati hiljem mikroorganismid perekondadest Lactobacillus, Lactococcus, Streptococcus ja Enterococcus. Tema kasutas nimetust „Oidium Lactis” peene hallituse kohta, mida praeguse liigituse järgi tuntakse nimega Geotrichum candidum.

„Slovenská bryndza” geograafilise tähise registreerimise taotlus põhineb toote mainel ja traditsioonidel, mis sellega kaasnevad, samuti selle kvaliteedil ja erilistel omadustel, nagu märgitud punktis 4.2. „Slovenská bryndzat” peetakse esimeseks slovaki leiutiseks, mille autor oli Ján Vagač, kes otsis võimalusi lambajuustu säilitamiseks. Selle tulemusena asutati Slovakkia esimene bryndzatehas 1787. aastal Detvas. Ka „Slovenská bryndza” eksport on aidanud kaasa juustu maine kujundamisele. Juba enne Esimest maailmasõda toodeti ligikaudu 3,5 miljonit kilogrammi „Slovenská bryndzat”, millest üle 2/3 eksporditi Slovakkia territooriumilt välja, peamiselt Austriasse ja Ungarisse. „Slovenská bryndza” tootmise traditsiooni kinnitab ka selle kasutamine slovaki rahvustoitudes.

„Slovenská bryndza” kvaliteet ja selle erilised omadused tulenevad selle valmistamise meetodist, nimelt laagerdunud lambajuustu purustamisest ja peeneks jahvatamisest või lambajuustu ja lehmapiimajuustu segu peenestamisest lõikeseadmes ning seejärel silindrikujulises lõikeseadmes, mis töötleb erinevate liikumiskiirustega silindrite abil juustu koostisosad peeneks võidetoaliseks juustuks, mis sisaldab tükikesi ning millel on meeldiv kääritatud lambajuustu lõhn. „Slovenská bryndza” sisaldab ka rikkalikku piimabakterite ja piimhappebakterite segu.

4.7.   Kontrolliasutus: Kvaliteeti ja vastavust „Slovenská bryndza” spetsifikatsioonile kontrollib regulaarselt Slovakkia põllumajandusministeeriumilt volitused saanud BEL/NOVAMANN International s.r.o, vastavalt standardile EN 45 011 akrediteeritud CERTEX sertifitseerimisasutus.

4.8.   Märgistus: Tootja, kes valmistab „Slovenská bryndzat” vastavalt käesolevale spetsifikatsioonile, võib toodet märgistades, reklaamides ja turustades kasutada nimetust „Slovenská bryndza” ning võib sellel kasutada kaitstud geograafilist tähist või ühenduse sümbolit.

Tootele kinnitatud märgis peab sisaldama esiletõstetult nimetust „Slovenská bryndza” koos seda tootva ettevõtte aadressiga.

---

Parandused

| 4.10.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/23

---

Komisjoni teatise (mis on seotud nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega) parandused

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 232/11)

(See tekst tühistab ja asendab Euroopa Liidu Teatajas C 201, 29. augustil 2007, lk 18 avaldatud teksti)

| Euroopa standardiorganisatsioon (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 | Esmaavaldamiskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005 (2)
   (3)
   (4)
   (5)

  Mänguasjade ohutus — Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused | EN 71-1:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.6.2007) | 8.6.2007 |
| EN 71-1:2005/A3:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.6.2007) | 8.6.2007 |
| EN 71-1:2005/AC:2006 | | | |
| EN 71-1:2005+A4:2007
  Mänguasjade ohutus — Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused | EN 71-1:2005 | 30.11.2007 | Esmakordne avaldamine |
| CEN | EN 71-2:2006
  Mänguasjade ohutus — Osa 2: Süttivus | EN 71-2:2003 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2006) | 31.5.2006 |
| EN 71-2:2006/AC:2006 | | | 31.5.2006 |
| CEN | EN 71-3:1994
  Mänguasjade ohutus — Osa 3: Teatud elementide migratsioon | EN 71-3:1988 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.1995) | 12.10.1995 |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2000) | 14.9.2001 |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | | | 8.8.2002 |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | | | 15.3.2003 |
| CEN | EN 71-4:1990
  Mänguasjade ohutus — Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks | — | | 9.2.1991 |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.1998) | 5.9.1998 |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2004) | 9.12.2003 |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | Märkus 3 | 30.11.2007 | Esmakordne avaldamine |
| CEN | EN 71-5:1993
  Mänguasjade ohutus — Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid | — | | 1.9.1993 |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2006) | 31.5.2006 |
| CEN | EN 71-6:1994
  Mänguasjade ohutus — Osa 6: Vanusepiiri hoiatusmärgistamise graafiline sümbol | — | | 22.6.1995 |
| CEN | EN 71-7:2002
  Mänguasjade ohutus — Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid | — | | 15.3.2003 |
| CEN | EN 71-8:2003
  Mänguasjade ohutus — Osa 8: Kiiged, liumäed ja teised perekondlikus sise- ja välistegevuses kasutatavad samalaadsed mänguvahendid | — | | 9.12.2003 |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2006) | 26.10.2006 |

Euroopa standardiorganisatsioon (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

Esmaavaldamiskuupäev

CEN

EN 71-1:2005 (2)
   (3)
   (4)
   (5)

Mänguasjade ohutus — Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused

EN 71-1:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.6.2007)

8.6.2007

EN 71-1:2005/A3:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.6.2007)

8.6.2007

EN 71-1:2005/AC:2006

EN 71-1:2005+A4:2007

Mänguasjade ohutus — Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused

EN 71-1:2005

30.11.2007

Esmakordne avaldamine

CEN

EN 71-2:2006

Mänguasjade ohutus — Osa 2: Süttivus

EN 71-2:2003

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2006)

31.5.2006

EN 71-2:2006/AC:2006

31.5.2006

CEN

EN 71-3:1994

Mänguasjade ohutus — Osa 3: Teatud elementide migratsioon

EN 71-3:1988

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.1995)

12.10.1995

EN 71-3:1994/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2000)

14.9.2001

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Mänguasjade ohutus — Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks

—

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.1998)

5.9.1998

EN 71-4:1990/A2:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2004)

9.12.2003

EN 71-4:1990/A3:2007

Märkus 3

30.11.2007

Esmakordne avaldamine

CEN

EN 71-5:1993

Mänguasjade ohutus — Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid

—

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2006)

31.5.2006

CEN

EN 71-6:1994

Mänguasjade ohutus — Osa 6: Vanusepiiri hoiatusmärgistamise graafiline sümbol

—

22.6.1995

CEN

EN 71-7:2002

Mänguasjade ohutus — Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid

—

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Mänguasjade ohutus — Osa 8: Kiiged, liumäed ja teised perekondlikus sise- ja välistegevuses kasutatavad samalaadsed mänguvahendid

—

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2006)

26.10.2006

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Interneti-lehelt:

http://ec.europa.eu./enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.eu)

(2)  Märkus: vastavalt komisjoni 30. juuli 2001. aasta otsusele 2001/579/EÜ (EÜT L 205, 31.7.2001, lk 39) kehtib standardi EN 71-1: 1998 punkti 4.20 alapunktis d sätestatud vastavuseeldus C-filtriga korrigeeritud helirõhu tipptaseme kohta, mida tekitab löökkapslitega mänguasi, alles 1. augustist 2001.

(3)  Märkus: standard EN 71-1:1998/A8:2003 käsitleb ainult viskamiseks, löömiseks, veeretamiseks või põrgatamiseks kavandatud või ette nähtud „väikeste pallide” (standardis määratletud kui „kerakujulised, munajad või ellipsikujulised esemed”) põhjustatud ohtusid. Mänguasjad, mille koostisse kuuluvad sellised väikesed pallid, mida standard ei hõlma, peavad läbima EÜ tüübihindamise ja saama vastava tõendi, enne kui neid tohib turustada.

(4)  Märkus: „Tassi-, kausi- või pooliku muna kujulised, joomiseks ettenähtud mänguasjad, millel on peaaegu ümmargune, ovaalne või elliptiline avaus (näiteks teetasside mänguserviis), võivad kujutada ohtu laste tervisele. Niisugused mänguasjad ei ole standardiga hõlmatud, seetõttu peab neil olema EÜ tüübihindamistõend ning nende vastavust heakskiidetud mudelile tuleb tõendada tootele kinnitatud CE-märgisega” — komisjoni 23. märtsi 2005. aasta otsus 2007/184/EÜ (ELT L 85, 27.3.2007, lk 7).

(5)  Märkus: „Viskekehadega mänguasjade puhul, mille kokkupõrkepinnaks on iminapad, ei hõlma punkti 4.17.1 alapunktis b sätestatud nõue, mille kohaselt pingetest tehakse kooskõlas punktiga 8.4.2.3, nende mänguasjade põhjustatud lämbumisohtu” — komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/224/EÜ (ELT L 96, 11.4.2007, lk 18).

---