# Eiropas Savienības C 274/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 274 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 15. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 274

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 15. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 274/01 | Galīgie Eiropas kopienu gada pārskati — 2006. finanšu gads — I sējums — Konsolidēti finanšu pārskati un konsolidēti pārskati par budžeta izpildi | 1 |
| 2007/C 274/02 | Revīzijas palātas atzinums par pārskatu ticamību Eiropas Parlamentam un Padomei | 130 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 274/01

Galīgie Eiropas kopienu gada pārskati — 2006. finanšu gads — I sējums — Konsolidēti finanšu pārskati un konsolidēti pārskati par budžeta izpildi

1

2007/C 274/02

Revīzijas palātas atzinums par pārskatu ticamību Eiropas Parlamentam un Padomei

130

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 274/1

---

GALĪGIE EIROPAS KOPIENU GADA PĀRSKATI

2006. FINANŠU GADS

I sējums

KONSOLIDĒTI FINANŠU PĀRSKATI UN KONSOLIDĒTI PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

(2007/C 274/01)

SATURS

Konsolidēto pārskatu paskaidrojumi

Galvenie notikumi un jautājumi

| I daļa: | Konsolidēti eiropas kopienu finanšu pārskati un paskaidrojumi |
| --- | --- |

I daļa:

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats (ieskaitot informācijas sniegšanu pa segmentiem) |
| --- | --- |

B.

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

| D. | Pārskats par neto aktīvu izmaiņām |
| --- | --- |

D.

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

| II daļa: | Konsolidēti pārskati par eiropas kopienu budžeta izpildi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

II daļa:

| A. | Konsolidēti pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A.

| B. | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B.

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

Eiropas Kopienu 2006. gada konsolidētie pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz citu iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, saskaņā ar Finanšu regulas 129. panta 2. punktu. Ar šo apliecinu, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar EK Finanšu regulas VII sadaļu un saskaņā ar grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kā minēts finanšu pārskatu pielikumā.

Esmu saņēmis visu vajadzīgo informāciju no šo iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas ir apstiprinājuši tās ticamību, pārskatu sagatavošanai, lai parādītu Eiropas Kopienu aktīvus un pasīvus, un budžeta izpildi.

Ar šo apliecinu, ka pamatojoties uz minēto informāciju un uz pārbaudēm, kas ir vajadzīgas, lai parakstītu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos.

Image

Brian Gray

Eiropas Komisijas grāmatvedis

GALVENIE NOTIKUMI UN JAUTĀJUMI

Eiropas Kopienu 2006. gada pārskati ir otrais pārskatu komplekts, ko sagatavo saskaņā ar uzkrāšanas principa uzskaiti, ko Eiropas Kopienas ieviesa 2005. gadā. Līdzīgi kā sagatavojot citus pārskatus, Komisija uzlaboja iepriekš publicēto pārskatu struktūru, lai lasītājam sniegtā informācija būtu saprotamāka un atbilstošāka.

Saistībā ar 2006. gada pārskatiem ir jāuzsver šādas izmaiņas:

| — | Saskaņā ar Finanšu regulas grozījumiem, kas stājās spēkā 2007. gada 1. maijā, Komisijas grāmatvedis pirmo reizi šiem pārskatiem pievienoja rakstisku apliecinājumu, kurā norādīts, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar Finanšu regulas grozījumiem, kas stājās spēkā 2007. gada 1. maijā, Komisijas grāmatvedis pirmo reizi šiem pārskatiem pievienoja rakstisku apliecinājumu, kurā norādīts, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos.

| — | Katras struktūras grāmatvedis, kuras pārskati ir konsolidēti šajos pārskatos, tiem ir pievienojis rakstisku apliecinājumu, norādot, ka viņam vai viņai ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par attiecīgās iestādes vai aģentūras finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos. |
| --- | --- |

—

Katras struktūras grāmatvedis, kuras pārskati ir konsolidēti šajos pārskatos, tiem ir pievienojis rakstisku apliecinājumu, norādot, ka viņam vai viņai ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par attiecīgās iestādes vai aģentūras finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos.

| — | Finanšu pārskatos summas tagad ir norādītas miljonos EUR, kas ir daudz pārskatāmāk. |
| --- | --- |

—

Finanšu pārskatos summas tagad ir norādītas miljonos EUR, kas ir daudz pārskatāmāk.

| — | Tabulas par budžeta izpildi ir vienkāršotas, lai tās būtu saprotamākas. |
| --- | --- |

—

Tabulas par budžeta izpildi ir vienkāršotas, lai tās būtu saprotamākas.

| — | Ir sniegta papildu informācija par Komisijas izdevumu atgūšanu. |
| --- | --- |

—

Ir sniegta papildu informācija par Komisijas izdevumu atgūšanu.

Visbeidzot jāatzīmē, ka konsolidēšanas apjomi pēc 2005. gada ir palielinājušies, tagad tiek konsolidētas 24 aģentūras salīdzinājumā ar 16 aģentūrām 2005. gadā.

GALVENIE PUNKTI 2006. GADA PĀRSKATU PASKAIDROJUMOS

| — | Budžeta pārpalikums ir turpinājis samazināties, no EUR 2,41 miljardiem tas ir samazinājies līdz EUR 1,85 miljardiem. |
| --- | --- |

—

Budžeta pārpalikums ir turpinājis samazināties, no EUR 2,41 miljardiem tas ir samazinājies līdz EUR 1,85 miljardiem.

| — | Gada saimnieciskais rezultāts 2005. gadā bija deficīts EUR 7 812 miljoni, 2006. gadā tas ir tapis par pārpalikumu EUR 197 miljoni. |
| --- | --- |

—

Gada saimnieciskais rezultāts 2005. gadā bija deficīts EUR 7 812 miljoni, 2006. gadā tas ir tapis par pārpalikumu EUR 197 miljoni.

| — | Aktīvu kopsumma palielinājās no EUR 58,7 miljardiem 2005. gadā līdz 67,3 miljardiem EUR, un kopējās saistības palielinājās no EUR 120,9 miljardiem līdz EUR 131,6 miljardiem. Starpību finansēs īstermiņā no budžeta līdzekļiem, par kuriem jau ir nobalsots, vai ilgtermiņā no dalībvalstu garantētajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Aktīvu kopsumma palielinājās no EUR 58,7 miljardiem 2005. gadā līdz 67,3 miljardiem EUR, un kopējās saistības palielinājās no EUR 120,9 miljardiem līdz EUR 131,6 miljardiem. Starpību finansēs īstermiņā no budžeta līdzekļiem, par kuriem jau ir nobalsots, vai ilgtermiņā no dalībvalstu garantētajiem līdzekļiem.

I DAĻA

KONSOLIDĒTI EIROPAS KOPIENU FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats (ieskaitot informācijas sniegšanu pa segmentiem) |
| --- | --- |

B.

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

| D. | Pārskats par neto aktīvu izmaiņām |
| --- | --- |

D.

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

| 1. | Grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ārpusbilances posteņi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

6.

| 7. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

7.

| 8. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

8.

| 9. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

A.   BILANCE

| miljoni EUR |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| I. | ILGTERMIŅA AKTĪVI: | | 31 556 | 31 415 |
| Nemateriāli pamatlīdzekļi | 2.1 | 37 | 27 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 2.2 | 4 586 | 4141 |
| Ieguldījumi | 2.3 | 2 157 | 1 874 |
| Aizdevumi | 2.4 | 2 023 | 2 397 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.5 | 22 425 | 22 732 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 2.6 | 328 | 244 |
| II. | APGROZĀMIE LĪDZEKĻI: | | 35 776 | 27 291 |
| Krājumi | 2.7 | 115 | 126 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 2.8 | 1 426 | 1 440 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.9 | 8 055 | 6 633 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 2.10 | 9 796 | 7 238 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 2.11 | 16 384 | 11 854 |
| KOPĀ AKTĪVI | | 67 332 | 58 706 |
| III. | ILGTERMIŅA SAISTĪBAS: | | 37 071 | 38 026 |
| Darbinieku pabalsti | 2.12 | 32 200 | 33 156 |
| Uzkrājumi riskam un maksājumiem | 2.13 | 989 | 1 097 |
| Finanšu saistības | 2.14 | 1 862 | 1 920 |
| Pārējās ilgtermiņa saistības | 2.15 | 2 020 | 1 853 |
| IV. | ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS: | | 94 479 | 82 825 |
| Uzkrājumi riskam un maksājumiem | 2.16 | 379 | 275 |
| Finanšu saistības | 2.17 | 20 | 22 |
| Parādi | 2.18 | 94 080 | 82 528 |
| KOPĀ SAISTĪBAS | | 131 550 | 120 851 |
| NETO AKTĪVI | | (64 218) | (62 145) |
| Rezerves | 2.19 | 2 855 | 2 808 |
| Summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm: | 2.20 | (67 073) | (64 953) |
| Darbinieku pabalsti (ilgtermiņa) (1) | | (32 200) | (33 156) |
| Citas summas (2) | | (34 873) | (31 797) |
| V. | NETO AKTĪVI (3) | | (64 218) | (62 145) |

miljoni EUR

Piezīme

31.12.2006.

31.12.2005.

I.

ILGTERMIŅA AKTĪVI:

31 556

31 556

31 415

31 415

Nemateriāli pamatlīdzekļi

2.1

2.1

37

27

Materiālie pamatlīdzekļi

2.2

2.2

4 586

4141

Ieguldījumi

2.3

2.3

2 157

1 874

Aizdevumi

2.4

2.4

2 023

2 397

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.5

2.5

22 425

22 732

Ilgtermiņa debitoru parādi

2.6

2.6

328

244

II.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI:

35 776

35 776

27 291

27 291

Krājumi

2.7

2.7

115

126

Īstermiņa ieguldījumi

2.8

2.8

1 426

1 440

Īstermiņa priekšfinansējums

2.9

2.9

8 055

6 633

Īstermiņa debitoru parādi

2.10

2.10

9 796

7 238

Nauda un tās ekvivalenti

2.11

2.11

16 384

11 854

KOPĀ AKTĪVI

KOPĀ AKTĪVI

67 332

58 706

III.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS:

37 071

37 071

38 026

38 026

Darbinieku pabalsti

2.12

2.12

32 200

33 156

Uzkrājumi riskam un maksājumiem

2.13

2.13

989

1 097

Finanšu saistības

2.14

2.14

1 862

1 920

Pārējās ilgtermiņa saistības

2.15

2.15

2 020

1 853

IV.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS:

94 479

94 479

82 825

82 825

Uzkrājumi riskam un maksājumiem

2.16

2.16

379

275

Finanšu saistības

2.17

2.17

20

22

Parādi

2.18

2.18

94 080

82 528

KOPĀ SAISTĪBAS

KOPĀ SAISTĪBAS

131 550

131 550

120 851

120 851

NETO AKTĪVI

(64 218)

(64 218)

(62 145)

(62 145)

Rezerves

2.19

2.19

2 855

2 808

Summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm:

2.20

2.20

(67 073)

(64 953)

Darbinieku pabalsti (ilgtermiņa) (1)

1

(32 200)

(32 200)

(33 156)

(33 156)

Citas summas (2)

2

(34 873)

(34 873)

(31 797)

(31 797)

V.

NETO AKTĪVI (3)

3

(64 218)

(64 218)

(62 145)

(62 145)

B.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS (ieskaitot segmentu pārskatus)

| miljoni EUR |
| --- |
| | Piezīme | 2006. g. | 2005. g. |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 3.1 | 113 486 | 107 890 |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām: | | 105 118 | 103 964 |
| NKI resursi | | 70 134 | 70 861 |
| PVN resursi | | 17 207 | 16 018 |
| Tradicionālie pašu resursi | | 15 247 | 14 265 |
| Budžeta korekcijas | | 2 395 | 2 606 |
| Trešo valstu iemaksas (ieskaitot EBTA valstis) | | 135 | 214 |
| Darbības ieņēmumi: | | 8 368 | 3 926 |
| Sodanaudas | | 2 217 | 719 |
| Lauksaimniecības nodevas | | 1 695 | 447 |
| Izdevumu atgūšana | | 1 296 | 939 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | | 982 | 895 |
| Citi darbības ieņēmumi | | 2 178 | 926 |
| DARBĪBAS IZDEVUMI | | 113 422 | 107 597 |
| Administratīvie izdevumi: | 3.2 | 6 619 | 6 127 |
| Personāla izdevumi | | 3 998 | 3 613 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | | 348 | 320 |
| Citi administratīvie izdevumi | | 2 273 | 2 194 |
| Darbības izdevumi: | 3.3 | 106 803 | 101 470 |
| Tieša centralizēta vadība | | 12 273 | 11 281 |
| Netieša centralizēta vadība | | 677 | 351 |
| Decentralizēta vadība | | 1 809 | 1 733 |
| Dalīta vadība | | 90 828 | 86 925 |
| Kopēja vadība | | 34 | 248 |
| Citi darbības izdevumi | 3.4 | 1 182 | 932 |
| PĀRPALIKUMS NO SAIMNIECISKĀM DARBĪBĀM | | 64 | 293 |
| Ieņēmumi no finanšu operācijām | 3.5 | 621 | 399 |
| Finanšu operāciju izdevumi | 3.6 | (331) | (369) |
| Ilgtermiņa darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | 2.12 | 108 | (8 044) |
| PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO CITĀM DARBĪBĀM | | 398 | (8 014) |
| ASOCIĒTO UN KOPUZŅĒMUMU NETO (DEFICĪTA) DAĻA | 3.7 | (265) | (91) |
| PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PARASTĀM DARBĪBĀM | | 197 | (7 812) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | | 197 | (7 812) |

miljoni EUR

Piezīme

2006. g.

2005. g.

DARBĪBAS IEŅĒMUMI

3.1

3.1

113 486

113 486

107 890

107 890

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām:

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām:

105 118

105 118

103 964

103 964

NKI resursi

70 134

70 861

PVN resursi

17 207

16 018

Tradicionālie pašu resursi

15 247

14 265

Budžeta korekcijas

2 395

2 606

Trešo valstu iemaksas (ieskaitot EBTA valstis)

135

214

Darbības ieņēmumi:

Darbības ieņēmumi:

8 368

8 368

3 926

3 926

Sodanaudas

2 217

719

Lauksaimniecības nodevas

1 695

447

Izdevumu atgūšana

1 296

939

Ieņēmumi no administratīvās darbības

982

895

Citi darbības ieņēmumi

2 178

926

DARBĪBAS IZDEVUMI

113 422

113 422

107 597

107 597

Administratīvie izdevumi:

3.2

3.2

6 619

6 619

6 127

6 127

Personāla izdevumi

Personāla izdevumi

3 998

3 613

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

348

320

Citi administratīvie izdevumi

2 273

2 194

Darbības izdevumi:

3.3

3.3

106 803

106 803

101 470

101 470

Tieša centralizēta vadība

Tieša centralizēta vadība

12 273

11 281

Netieša centralizēta vadība

677

351

Decentralizēta vadība

1 809

1 733

Dalīta vadība

90 828

86 925

Kopēja vadība

34

248

Citi darbības izdevumi

3.4

3.4

1 182

932

PĀRPALIKUMS NO SAIMNIECISKĀM DARBĪBĀM

64

64

293

293

Ieņēmumi no finanšu operācijām

3.5

3.5

621

399

Finanšu operāciju izdevumi

3.6

3.6

(331)

(369)

Ilgtermiņa darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

2.12

2.12

108

(8 044)

PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO CITĀM DARBĪBĀM

398

398

(8 014)

(8 014)

ASOCIĒTO UN KOPUZŅĒMUMU NETO (DEFICĪTA) DAĻA

3.7

3.7

(265)

(265)

(91)

(91)

PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PARASTĀM DARBĪBĀM

197

197

(7 812)

(7 812)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

197

197

(7 812)

(7 812)

SEGMENTU PĀRSKATI

Šajā pārskatā ir sniegts darbību ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pēc darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās — “darbības Eiropas Savienībā”, “darbības ārpus Eiropas Savienības” un “dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā apakšgrupa, jo tajā ir ietvertas daudzās politikas jomas Eiropas Savienībā.“Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, tirdzniecību un atbalstu.“Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas Kopienu iestāžu un struktūru darbībai.

Konsolidētās aģentūras ir iekļautas dažādās politikas jomās. Citas iestādes, izņemot Komisiju, ir iekļautas noteiktā politikas jomā. Dažādās politikas jomas atspoguļo bruto skaitļus pirms konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolidācijā izslēgtās summas ir uzrādītas vienā ailē.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir norādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskā rezultāta pārskatu.

SEGMENTU PĀRSKATI — KOPSAVILKUMS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un pārējās darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | KOPĀ |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI: | | | | | | | |
| Sodanaudas | 2 217 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 217 |
| Lauksaimniecības nodevas | 1 695 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 695 |
| Izdevumu atgūšana | 1 248 | 58 | 1 | 0 | 0 | (11) | 1 296 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 44 | 48 | 702 | 0 | 275 | (87) | 982 |
| Citi darbības ieņēmumi | 2 401 | 332 | 110 | 0 | 1 | (666) | 2 178 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 7 605 | 438 | 813 | 0 | 276 | (764) | 8 368 |
| Administratīvie izdevumi: | 1 985 | 899 | 1 576 | 0 | 2 280 | (121) | 6 619 |
| Personāla izdevumi | 1 505 | 655 | 745 | 0 | 1 100 | (7) | 3 998 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 62 | 55 | 102 | 0 | 129 | 0 | 348 |
| Citi administratīvie izdevumi | 418 | 189 | 729 | 0 | 1 051 | (114) | 2 273 |
| Darbības izdevumi: | 99 016 | 6 928 | 1 449 | 53 | 0 | (643) | 106 803 |
| Tieša centralizēta vadība | 6 474 | 4 879 | 1 249 | 0 | 0 | (329) | 12 273 |
| Netieša centralizēta vadība | 611 | 308 | 1 | 0 | 0 | (243) | 677 |
| Decentralizēta vadība | 362 | 1 447 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 809 |
| Dalīta vadība | 90 828 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 90 828 |
| Kopēja vadība | 7 | 27 | 0 | 0 | 0 | 0 | 34 |
| Citi darbības izdevumi | 734 | 267 | 199 | 53 | 0 | (71) | 1 182 |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | 101 001 | 7 827 | 3 025 | 53 | 2 280 | (764) | 113 422 |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (93 396) | (7 389) | (2 212) | (53) | (2 004) | 0 | (105 054) |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | 105 118 |
| Pārpalikums no saimnieciskām darbībām | 64 |
| Neto finanšu ieņēmumi | 290 |
| Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | 108 |
| Asociēto/kopuzņēmumu rezultātu daļa | (265) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | 197 |

miljoni EUR

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un pārējās darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

KOPĀ

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

Sodanaudas

2 217

0

0

0

0

0

2 217

Lauksaimniecības nodevas

1 695

0

0

0

0

0

1 695

Izdevumu atgūšana

1 248

58

1

0

0

(11)

1 296

Ieņēmumi no administratīvās darbības

44

48

702

0

275

(87)

982

Citi darbības ieņēmumi

2 401

332

110

0

1

(666)

2 178

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

7 605

7 605

438

438

813

813

0

0

276

276

(764)

(764)

8 368

8 368

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

1 985

1 985

899

899

1 576

1 576

0

0

2 280

2 280

(121)

(121)

6 619

6 619

Personāla izdevumi

1 505

655

745

0

1 100

(7)

3 998

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

62

55

102

0

129

0

348

Citi administratīvie izdevumi

418

189

729

0

1 051

(114)

2 273

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

99 016

99 016

6 928

6 928

1 449

1 449

53

53

0

0

(643)

(643)

106 803

106 803

Tieša centralizēta vadība

6 474

4 879

1 249

0

0

(329)

12 273

Netieša centralizēta vadība

611

308

1

0

0

(243)

677

Decentralizēta vadība

362

1 447

0

0

0

0

1 809

Dalīta vadība

90 828

0

0

0

0

0

90 828

Kopēja vadība

7

27

0

0

0

0

34

Citi darbības izdevumi

734

267

199

53

0

(71)

1 182

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

101 001

101 001

7 827

7 827

3 025

3 025

53

53

2 280

2 280

(764)

(764)

113 422

113 422

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(93 396)

(93 396)

(7 389)

(7 389)

(2 212)

(2 212)

(53)

(53)

(2 004)

(2 004)

0

0

(105 054)

(105 054)

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

105 118

Pārpalikums no saimnieciskām darbībām

Pārpalikums no saimnieciskām darbībām

64

64

Neto finanšu ieņēmumi

290

Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

108

Asociēto/kopuzņēmumu rezultātu daļa

(265)

Gada saimnieciskais rezultāts

Gada saimnieciskais rezultāts

197

197

SEGMENTU PĀRSKATI — DARBĪBAS ES

| miljoni EUR |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģija | Vide | Zinātniskā izpēte | Informācijas sabiedrība |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI: | | | | | | | | | |
| Sodanaudas | 0 | 1 | 2 158 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 695 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 1 | 0 | 89 | 686 | 1 | 0 | 3 | 5 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 |
| Citi darbības ieņēmumi | 1 | 146 | 0 | 34 | 436 | 194 | 39 | 382 | 23 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 1 | 156 | 2 158 | 124 | 2 817 | 197 | 40 | 385 | 28 |
| Administratīvie izdevumi: | 48 | 162 | 69 | 95 | 111 | 163 | 89 | 172 | 115 |
| Personāla izdevumi | 42 | 120 | 65 | 77 | 97 | 130 | 66 | 134 | 92 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | 6 | 36 | 4 | 17 | 14 | 32 | 22 | 38 | 23 |
| Darbības izdevumi: | 51 | 253 | 269 | 10 003 | 52 212 | 882 | 209 | 2 860 | 1 841 |
| Tieša centralizēta vadība | 51 | 191 | 1 | 147 | 35 | 749 | 182 | 2 807 | 1 796 |
| Netieša centralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 58 | 12 | 0 | 0 |
| Decentralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | 0 | 275 | (1) | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta vadība | 0 | 0 | 0 | 9 842 | 51 868 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopēja vadība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (23) | 0 | 0 | 0 |
| Citi darbības izdevumi | 0 | 62 | 268 | 16 | 34 | 99 | 15 | 53 | 45 |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | 99 | 415 | 338 | 10 098 | 52 323 | 1 045 | 298 | 3 032 | 1 956 |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (98) | (259) | 1 820 | (9 974) | (49 506) | (848) | (258) | (2 647) | (1 928) |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI: | | | | | | | | | |
| Sodanaudas | 0 | 58 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 217 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 695 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 10 | 0 | 460 | 0 | (11) | 3 | 1 | 1 248 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 33 | 0 | 0 | 0 | (3) | (1) | 0 | 3 | 44 |
| Citi darbības ieņēmumi | 8 | 0 | 184 | 0 | 1 | 182 | 64 | 707 | 2 401 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 41 | 68 | 184 | 460 | (2) | 170 | 67 | 711 | 7 605 |
| Administratīvie izdevumi: | 339 | 32 | 134 | 65 | 46 | 145 | 131 | 69 | 1 985 |
| Personāla izdevumi | 214 | 28 | 98 | 52 | 42 | 94 | 97 | 57 | 1 505 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 47 | 0 | 4 | 0 | (2) | 1 | 2 | 1 | 62 |
| Citi administratīvie izdevumi | 78 | 4 | 32 | 13 | 6 | 50 | 32 | 11 | 418 |
| Darbības izdevumi: | 73 | 652 | 47 | 28 095 | 35 | 347 | 275 | 912 | 99 016 |
| Tieša centralizēta vadība | 67 | 197 | 10 | 26 | 35 | (156) | 252 | 84 | 6 474 |
| Netieša centralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | 95 | 0 | 448 | 0 | 0 | 611 |
| Decentralizēta vadība | 0 | 0 | 0 | 88 | 0 | 0 | 0 | 0 | 362 |
| Dalīta vadība | 0 | 454 | 0 | 27 856 | 0 | 0 | 0 | 808 | 90 828 |
| Kopēja vadība | 0 | 0 | 0 | 30 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Citi darbības izdevumi | 6 | 1 | 37 | 0 | 0 | 55 | 23 | 20 | 734 |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | 412 | 684 | 181 | 28 160 | 81 | 492 | 406 | 981 | 101 001 |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (371) | (616) | 3 | (27 700) | (83) | (322) | (339) | (270) | (93 396) |

miljoni EUR

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģija

Vide

Zinātniskā izpēte

Informācijas sabiedrība

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

Sodanaudas

0

1

2 158

0

0

0

0

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

1 695

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

0

1

0

89

686

1

0

3

5

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

8

0

1

0

2

1

0

0

Citi darbības ieņēmumi

1

146

0

34

436

194

39

382

23

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

1

1

156

156

2 158

2 158

124

124

2 817

2 817

197

197

40

40

385

385

28

28

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

48

48

162

162

69

69

95

95

111

111

163

163

89

89

172

172

115

115

Personāla izdevumi

42

120

65

77

97

130

66

134

92

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

6

0

1

0

1

1

0

0

Citi administratīvie izdevumi

6

36

4

17

14

32

22

38

23

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

51

51

253

253

269

269

10 003

10 003

52 212

52 212

882

882

209

209

2 860

2 860

1 841

1 841

Tieša centralizēta vadība

51

191

1

147

35

749

182

2 807

1 796

Netieša centralizēta vadība

0

0

0

(2)

0

58

12

0

0

Decentralizēta vadība

0

0

0

0

275

(1)

0

0

0

Dalīta vadība

0

0

0

9 842

51 868

0

0

0

0

Kopēja vadība

0

0

0

0

0

(23)

0

0

0

Citi darbības izdevumi

0

62

268

16

34

99

15

53

45

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

99

99

415

415

338

338

10 098

10 098

52 323

52 323

1 045

1 045

298

298

3 032

3 032

1 956

1 956

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(98)

(98)

(259)

(259)

1 820

1 820

(9 974)

(9 974)

(49 506)

(49 506)

(848)

(848)

(258)

(258)

(2 647)

(2 647)

(1 928)

(1 928)

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums brīvība un drošība

Kopā darbības ES

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

Sodanaudas

0

58

0

0

0

0

0

0

2 217

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

1 695

Izdevumu atgūšana

0

10

0

460

0

(11)

3

1

1 248

Ieņēmumi no administratīvās darbības

33

0

0

0

(3)

(1)

0

3

44

Citi darbības ieņēmumi

8

0

184

0

1

182

64

707

2 401

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

41

41

68

68

184

184

460

460

(2)

(2)

170

170

67

67

711

711

7 605

7 605

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

339

339

32

32

134

134

65

65

46

46

145

145

131

131

69

69

1 985

1 985

Personāla izdevumi

214

28

98

52

42

94

97

57

1 505

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

47

0

4

0

(2)

1

2

1

62

Citi administratīvie izdevumi

78

4

32

13

6

50

32

11

418

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

73

73

652

652

47

47

28 095

28 095

35

35

347

347

275

275

912

912

99 016

99 016

Tieša centralizēta vadība

67

197

10

26

35

(156)

252

84

6 474

Netieša centralizēta vadība

0

0

0

95

0

448

0

0

611

Decentralizēta vadība

0

0

0

88

0

0

0

0

362

Dalīta vadība

0

454

0

27 856

0

0

0

808

90 828

Kopēja vadība

0

0

0

30

0

0

0

0

7

Citi darbības izdevumi

6

1

37

0

0

55

23

20

734

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

412

412

684

684

181

181

28 160

28 160

81

81

492

492

406

406

981

981

101 001

101 001

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(371)

(371)

(616)

(616)

3

3

(27 700)

(27 700)

(83)

(83)

(322)

(322)

(339)

(339)

(270)

(270)

(93 396)

(93 396)

SEGMENTU PĀRSKATI — DARBĪBAS ĀRPUS ES

| miljoni EUR |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI: | | | | | | |
| Izdevumu atgūšana | 35 | 0 | 1 | 21 | 1 | 58 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Citi darbības ieņēmumi | 69 | 0 | 13 | 250 | 0 | 332 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 152 | 0 | 14 | 271 | 1 | 438 |
| Administratīvie izdevumi: | 632 | 51 | 125 | 71 | 20 | 899 |
| Personāla izdevumi | 427 | 46 | 118 | 50 | 14 | 655 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 54 | 0 | 0 | 1 | 0 | 55 |
| Citi administratīvie izdevumi | 151 | 5 | 7 | 20 | 6 | 189 |
| Darbības izdevumi: | 3 449 | 8 | 737 | 2 131 | 603 | 6 928 |
| Tieša centralizēta vadība | 3 131 | 7 | 684 | 456 | 601 | 4 879 |
| Netieša centralizēta vadība | 48 | 0 | 29 | 231 | 0 | 308 |
| Decentralizēta vadība | 203 | 0 | 78 | 1 166 | 0 | 1 447 |
| Kopēja vadība | 59 | 1 | (62) | 29 | 0 | 27 |
| Citi darbības izdevumi | 8 | 0 | 8 | 249 | 2 | 267 |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | 4 081 | 59 | 862 | 2 202 | 623 | 7 827 |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (3 929) | (59) | (848) | (1 931) | (622) | (7 389) |

miljoni EUR

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

Izdevumu atgūšana

35

0

1

21

1

58

Ieņēmumi no administratīvās darbības

48

0

0

0

0

48

Citi darbības ieņēmumi

69

0

13

250

0

332

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

152

152

0

0

14

14

271

271

1

1

438

438

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

632

632

51

51

125

125

71

71

20

20

899

899

Personāla izdevumi

427

46

118

50

14

655

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

54

0

0

1

0

55

Citi administratīvie izdevumi

151

5

7

20

6

189

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

3 449

3 449

8

8

737

737

2 131

2 131

603

603

6 928

6 928

Tieša centralizēta vadība

3 131

7

684

456

601

4 879

Netieša centralizēta vadība

48

0

29

231

0

308

Decentralizēta vadība

203

0

78

1 166

0

1 447

Kopēja vadība

59

1

(62)

29

0

27

Citi darbības izdevumi

8

0

8

249

2

267

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

4 081

4 081

59

59

862

862

2 202

2 202

623

623

7 827

7 827

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(3 929)

(3 929)

(59)

(59)

(848)

(848)

(1 931)

(1 931)

(622)

(622)

(7 389)

(7 389)

SEGMENTU PĀRSKATI — DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| | Prese un saziņa | Birojs krāpšanas apkarošanai | Koordinēšana | Personāls un administrēšana | Eurostat | Budžets | Revīzija | Citi | Kopā dienesti un pārējās darbības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DARBĪBAS IEŅĒMUMI: | | | | | | | | | |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 5 | 0 | 658 | 0 | 38 | 0 | 1 | 702 |
| Citi darbības ieņēmumi | 0 | 0 | 35 | 5 | 0 | 0 | 0 | 70 | 110 |
| KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 0 | 5 | 35 | 663 | 1 | 38 | 0 | 71 | 813 |
| Administratīvie izdevumi: | 92 | 43 | 157 | 1 161 | 65 | 50 | 8 | 0 | 1 576 |
| Personāla izdevumi | 63 | 30 | 135 | 410 | 58 | 42 | 7 | 0 | 745 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | 0 | 0 | 102 | 0 | 0 | 0 | 0 | 102 |
| Citi administratīvie izdevumi | 29 | 13 | 22 | 649 | 7 | 8 | 1 | 0 | 729 |
| Darbības izdevumi: | 58 | 14 | 2 | 48 | 67 | 1 139 | 0 | 121 | 1 449 |
| Tieša centralizēta vadība | 57 | 14 | 0 | 33 | 66 | 1 083 | 0 | (4) | 1 249 |
| Netieša centralizēta vadība | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Citi darbības izdevumi | 0 | 0 | 2 | 15 | 1 | 56 | 0 | 125 | 199 |
| KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI | 150 | 57 | 159 | 1 209 | 132 | 1 189 | 8 | 121 | 3 025 |
| NETO DARBĪBAS IZDEVUMI | (150) | (52) | (124) | (546) | (131) | (1 151) | (8) | (50) | (2 212) |

Prese un saziņa

Birojs krāpšanas apkarošanai

Koordinēšana

Personāls un administrēšana

Eurostat

Budžets

Revīzija

Citi

Kopā dienesti un pārējās darbības

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

DARBĪBAS IEŅĒMUMI:

Izdevumu atgūšana

0

0

0

0

1

0

0

0

1

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

5

0

658

0

38

0

1

702

Citi darbības ieņēmumi

0

0

35

5

0

0

0

70

110

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI

0

0

5

5

35

35

663

663

1

1

38

38

0

0

71

71

813

813

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

92

92

43

43

157

157

1 161

1 161

65

65

50

50

8

8

0

0

1 576

1 576

Personāla izdevumi

63

30

135

410

58

42

7

0

745

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

0

0

102

0

0

0

0

102

Citi administratīvie izdevumi

29

13

22

649

7

8

1

0

729

Darbības izdevumi:

Darbības izdevumi:

58

58

14

14

2

2

48

48

67

67

1 139

1 139

0

0

121

121

1 449

1 449

Tieša centralizēta vadība

57

14

0

33

66

1 083

0

(4)

1 249

Netieša centralizēta vadība

1

0

0

0

0

0

0

0

1

Citi darbības izdevumi

0

0

2

15

1

56

0

125

199

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI

150

150

57

57

159

159

1 209

1 209

132

132

1 189

1 189

8

8

121

121

3 025

3 025

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

NETO DARBĪBAS IZDEVUMI

(150)

(150)

(52)

(124)

(124)

(546)

(546)

(131)

(131)

(1 151)

(1 151)

(8)

(8)

(50)

(50)

(2 212)

(2 212)

C.   NAUDAS PLŪSMAS TABULA

| miljoni EUR |
| --- |
| | Note | 2006. g. | 2005. g. |
| NAUDAS PLŪSMAS NO PARASTĀM DARBĪBĀM |
| Pārpalikums/ (Deficīts) no parastām darbībām: | | 197 | (7 812) |
| Naudas plūsmas no saimnieciskām darbībām: | 4.2 | | |
| Amortizācija | | 11 | 7 |
| Nolietojums | | 306 | 278 |
| Ieguldījumu vērtības samazinājums | | (3) | (12) |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | 374 | (99) |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | 307 | (1 447) |
| Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | (84) | 64 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | 11 | (63) |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (1 422) | 94 |
| Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | (2 558) | (99) |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | (108) | 84 |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (58) | 233 |
| Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) | | 167 | 9 |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 104 | 35 |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (2) | (130) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 11 552 | 8 287 |
| 2005. gada budžeta pārpalikums, kas reģistrēts kā bezskaidras naudas līdzekļu ieņēmumi 2006. gadā | | (2 410) | (2 737) |
| Citas bezskaidras naudas līdzekļu izmaiņas | | 140 | 2 |
| Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām: | 4.3 | | |
| Nemateriālo un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/ samazinājums | | (772) | (351) |
| Ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (4) | | (156) | 13 |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | 14 | 3 |
| Ilgtermiņa darbinieku pabalstu izmaiņas: | 2.12 | (956) | 7 144 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA NO PARASTĀM DARBĪBĀM | | 4 654 | 3 503 |
| NAUDAS UN NAUDAS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) (5) | | 4 654 | 3 503 |
| NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (5) | 2.11 | 12 170 | 8 667 |
| NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (5) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |

miljoni EUR

Note

2006. g.

2005. g.

NAUDAS PLŪSMAS NO PARASTĀM DARBĪBĀM

Pārpalikums/ (Deficīts) no parastām darbībām:

197

(7 812)

Naudas plūsmas no saimnieciskām darbībām:

Naudas plūsmas no saimnieciskām darbībām:

4.2

4.2

Amortizācija

11

7

Nolietojums

306

278

Ieguldījumu vērtības samazinājums

(3)

(12)

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

374

(99)

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

307

(1 447)

Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

(84)

64

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

11

(63)

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(1 422)

94

Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

(2 558)

(99)

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(108)

84

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(58)

233

Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums)

167

9

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

104

35

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(2)

(130)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

11 552

8 287

2005. gada budžeta pārpalikums, kas reģistrēts kā bezskaidras naudas līdzekļu ieņēmumi 2006. gadā

(2 410)

(2 737)

Citas bezskaidras naudas līdzekļu izmaiņas

140

2

Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām:

Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām:

4.3

4.3

Nemateriālo un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/ samazinājums

(772)

(351)

Ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (4)

4

(156)

13

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

14

3

Ilgtermiņa darbinieku pabalstu izmaiņas:

Ilgtermiņa darbinieku pabalstu izmaiņas:

2.12

2.12

(956)

7 144

NETO NAUDAS PLŪSMA NO PARASTĀM DARBĪBĀM

NETO NAUDAS PLŪSMA NO PARASTĀM DARBĪBĀM

4 654

4 654

3 503

3 503

NAUDAS UN NAUDAS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) (5)

5

4 654

4 654

3 503

3 503

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (5)

5

2.11

2.11

12 170

8 667

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (5)

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (5

2.11

2.11

16 824

16 824

12 170

12 170

D.   PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) (7) | Gada saimnieciskais rezultāts (6) | Kopā |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves |
| ATLIKUMS 2004. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidotais atlikums) | 88 | 2 479 | (58 359) | 4 194
   (6) | (51 598) |
| Garantiju fonda rezervju pārvietojumi | | 145 | (145) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārvietojumi | (7) | | | | (7) |
| Citi | | | 9 | | 9 |
| 2004. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 103 | 1 354 | (1 457) | 0 |
| 2004. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm | | | | (2 737) | (2 737) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | (7 812) | (7 812) |
| ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| Garantiju fonda rezervju pārvietojumi | | 22 | (22) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārvietojumi | (77) | | | | (77) |
| Citi | | 72 | 145 | | 217 |
| 2005. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| 2005. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm | | | (2 410) | | (2 410) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 197 | 197 |
| ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |

miljoni EUR

Rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) (7)

7

Gada saimnieciskais rezultāts (6)

6

Kopā

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

ATLIKUMS 2004. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidotais atlikums)

ATLIKUMS 2004. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidotais atlikums)

88

88

2 479

2 479

(58 359)

(58 359)

4 194
   (6)

4 194

6

(51 598)

(51 598)

Garantiju fonda rezervju pārvietojumi

145

(145)

0

Patiesās vērtības pārvietojumi

(7)

(7)

Citi

9

9

2004. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

103

1 354

(1 457)

0

2004. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm

(2 737)

(2 737)

Gada saimnieciskais rezultāts

(7 812)

(7 812)

ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

Garantiju fonda rezervju pārvietojumi

22

(22)

0

Patiesās vērtības pārvietojumi

(77)

(77)

Citi

72

145

217

2005. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

30

(7 842)

7 812

0

2005. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm

(2 410)

(2 410)

Gada saimnieciskais rezultāts

197

197

ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

E.   FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

| 1. | Grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ārpusbilances posteņi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

6.

| 7. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

7.

| 8. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

8.

| 9. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

1.   GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA

Uzskaiti kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, OV L 390, 30.12.2006.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu Regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 28. martā.

Finanšu regulas 133. pantā ir noteikts, ka Komisijas grāmatvedis pieņem grāmatvedības noteikumus un metodes, kas jāpiemēro visām iestādēm un struktūrām. Tādējādi 2004. gada 28. decembrī tika pieņemti spēkā esošie Kopienu grāmatvedības noteikumi. Šī jaunā uzkrāšanas principa uzskaites politika ir izstrādāta, ņemot vērā Starptautiskos grāmatvedības standartus publiskam sektoram (IPSAS) vai vajadzības gadījumā Starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS), ko attiecīgi ir izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (IPSASB) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Komisijas grāmatvedis minētos noteikumus pieņēma pēc Grāmatvedības standartu konsultatīvās ekspertu grupas atzinuma saņemšanas, kurā sniegti profesionāli norādījumi. Grāmatvedības noteikumu regulāri pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina, kas pēdējo reizi tika darīts 2006. gada 18. oktobrī.

IPSAS

SFPS

IPSASB

SGSP

Komisijas grāmatveža pieņemtos novērtēšanas un grāmatvedības noteikumus piemēro visās Eiropas iestādēs un struktūrās, uz kurām pašlaik attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu noteikumu kopumu uzskaitei, novērtēšanai un pārskatu sagatavošanai ar mērķi saskaņot finanšu pārskatu izveides procesu un konsolidāciju.

Komisijas grāmatvedim ir jānosūta konsolidēti provizoriski pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Komisija pieņem galīgos konsolidētos pārskatus līdz 31. jūlijam, un tad tos līdz 15. novembrim publicē Oficiālajā vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas ticamības deklarāciju. Gan provizoriskie gan galīgie gada pārskati par 2006. gadu ir sniegti šādā kārtībā: I. sējumā ir ietverti konsolidēti pārskati un II sējumā — Komisijas pārskati.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz publiskā sektora iestādēm, piemēram, Eiropas Kopienām, mērķi ir īpaši noteikti tā, lai sniegtu informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecinātu iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem.

Lai finanšu pārskati sniegtu patiesu un skaidru priekšstatu, tajos ir ne tikai jāsniedz attiecīga informācija, lai raksturotu iestādes un aģentūras darbību būtību un dažādību, paskaidrotu tās finansēšanas kārtību un sniegtu izsmeļošu informāciju par tās darbībām, bet arī iepriekšminētais ir jāveic skaidrā un saprotamā veidā, lai finanšu gadus būtu iespējams salīdzināt. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos apsvērumus.

Eiropas iestāžu un aģentūru grāmatvedības sistēma ietver vispārējo uzskaiti un budžeta uzskaiti. Šo uzskaiti kārto EUR, pamatojoties uz kalendāro gadu. Budžeta uzskaite sniedz detalizētu ainu par budžeta izpildi. Tās pamatā ir mainītais naudas līdzekļu grāmatvedības princips (8). Vispārējā uzskaite ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tā uzrāda visus izdevumus un ienākumus finanšu gadā, un ir paredzēta, lai parādītu finanšu stāvokli bilances veidā 31. decembrī.

Budžeta uzskaite

8

Vispārējā uzskaite

Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, veidojot finanšu pārskatus, proti:

| — | nepārtrauktas darbības princips; |
| --- | --- |

—

nepārtrauktas darbības princips;

| — | piesardzības princips; |
| --- | --- |

—

piesardzības princips;

| — | viendabīgas uzskaites metodes princips; |
| --- | --- |

—

viendabīgas uzskaites metodes princips;

| — | datu salīdzināmības princips; |
| --- | --- |

—

datu salīdzināmības princips;

| — | būtiskuma princips; |
| --- | --- |

—

būtiskuma princips;

| — | saldo neaprēķināšanas princips; |
| --- | --- |

—

saldo neaprēķināšanas princips;

| — | būtības atspoguļojuma princips; |
| --- | --- |

—

būtības atspoguļojuma princips;

| — | uzkrājumu grāmatvedības princips. |
| --- | --- |

—

uzkrājumu grāmatvedības princips.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

Eiropas Kopienu konsolidācijas procesā ir ietvertas 34 kontrolētas iestādes, viens asociētais uzņēmums un viens kopuzņēmums. Pilnīgs konsolidēto iestāžu saraksts ir ietverts E iedaļas 9. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2005. gadu konsolidācijas apjoms ir palielinājies par 8 aģentūrām.

E

9.

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Kopienas ir pilnvarotas noteikt finanšu un darbības politikas, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbībām. Šīs pilnvaras pašreiz ir jāīsteno. Visvienkāršākais kontroles rādītājs — balsu vairākums — lielākajā daļā gadījumu nav piemērojams attiecībā uz Eiropas Kopienām, jo parasti starp šīm iestādēm nav kapitāla saikņu.

Eiropas iestādes, uz kurām attiecas konsolidācija, ir izveidotas, pamatojoties uz to dibināšanas līgumiem. Tās veido Eiropas Kopienu organizatoriskās struktūras pamatu un neapšaubāmi dod ieguldījumu Eiropas Kopienu mērķu sasniegšanā. Tāpēc var uzskatīt, ka šīs iestādes kontrolē tikai Eiropas Kopienas.

Līdzīgi tiek uzskatīts, ka visas Kopienu struktūras un izpildaģentūras, kas izveidotas, pamatojoties uz sekundāriem tiesību aktiem, kontrolē tikai Eiropas Kopienas, un tāpēc tās arī ir ietvertas konsolidācijā. 2006. gadā izveidotās aģentūras ir konsolidētas pirmo reizi. Turklāt Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs Alikantē un Kopienas Augu šķirņu birojs Anžē (Anger), kuri nesaņem subsīdijas no Kopienu vispārējā budžeta, pirmo reizi ir konsolidēti 2006. gada pārskatos. Šo astoņu aģentūru iekļaušanai 2006. gada pārskatu konsolidācijā ir šāda ietekme:

| Ilgtermiņa aktīvi | : | EUR 32 miljoni |
| --- | --- | --- |
| Apgrozāmie līdzekļi | : | EUR 413 miljoni |
| Saistības | : | EUR 168 miljoni |
| Tīrie aktīvi | : | EUR 277 miljoni |

Ilgtermiņa aktīvi

:

EUR 32 miljoni

Apgrozāmie līdzekļi

:

EUR 413 miljoni

Saistības

:

EUR 168 miljoni

Tīrie aktīvi

:

EUR 277 miljoni

Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi.

Kontrolētās iestādes ir konsolidētas, izmantojot pilnu konsolidācijas metodi. Visi starpiestāžu darījumi un atlikumi starp Eiropas Kopienu kontrolētajām iestādēm ir izslēgti. Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem iestāžu starpā nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir visas tās iestādes, uz kurām Eiropas Kopienām ir būtiska ietekme, bet ne kontrole, parasti līdzdalība kapitālā ar balsstiesībām no 20 % līdz 50 %. Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek atzīti ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi un sākotnēji tiek atzīti ar izmaksu metodi.

Eiropas Kopienu asociēto iestāžu pēciegādes peļņas vai zaudējumu daļa ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā, un pēciegādes pārnesto rezervju daļa ir atzīta rezervēs. Uzkrātos pēciegādes pārnesumus pielāgo ieguldījuma uzskaites vērtībai. Saņemtie sadalījumi no asociētās iestādes samazina ieguldījuma uzskaites vērtību.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem starp Eiropas Kopienām un to asociētajām iestādēm nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Attiecībā uz līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos asociēto iestāžu grāmatvedības politikas var atšķirties no tām, ko ir pieņēmušas Eiropas Kopienas. Praktisku apsvērumu dēļ asociēto iestāžu finanšu pārskatiem, kuros izmantota pašu kapitāla metode, netika veiktas korekcijas.

Gadījumos, kad Eiropas Kopienām pieder 20 % vai vairāk riska kapitāla fondā, Kopienas būtiski to neietekmē. Šādi fondi tiek uzskatīti par “aktīviem pārdošanai”, un tāpēc pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir balstīts uz līguma noteikumiem, saskaņā ar kuriem Eiropas Kopienas un viena vai vairākas personas (“uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas ir pakļauta kopējai kontrolei. Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana. Līdzdalība kopīgi kontrolētajās iestādēs tiek uzskaitīta ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi un sākotnēji tiek atzīta ar izmaksu metodi.

Eiropas Kopienu kopīgi kontrolēto iestāžu peļņas vai zaudējumu daļa ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā un pārnesto rezervju daļa ir norādīta rezervēs. Uzkrātos pārnesumus pielāgo līdzdalības uzskaites vērtībai.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem starp Eiropas Kopienām un to kopīgi kontrolētajām iestādēm nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Attiecībā uz līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos kopuzņēmumu grāmatvedības politikas var atšķirties no tām, ko ir pieņēmušas Eiropas Kopienas. Praktisku apsvērumu dēļ kopuzņēmumu finanšu pārskatiem, kuros izmantota pašu kapitāla metode, korekcijas netika veiktas.

Nekonsolidētās iestādes

Eiropas Kopienu pārskatos nav konsolidēti fondi, ko Kopienas pārvalda, pārstāvot gan Eiropas Kopienu ierēdņu veselības apdrošināšanas shēmu, gan Eiropas Attīstības fondu. To aktīvu kopsumma 2006. gada 31. decembrī attiecīgi bija EUR 279 miljoni un EUR 3,3 miljardi (skatīt E iedaļas 10. paskaidrojumu).

E

10.

1.4.   VALŪTA UN KONVERTĀCIJAS PAMATS

Darbības un pārskata valūta

Konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti EUR, kas ir Eiropas Kopienu darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš EUR, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā.

Peļņa un zaudējumi no valūtas maiņas darījumiem ārzemju valūtā un no monetāro aktīvu un pasīvu ārvalstu valūtā pārrēķināšanas saskaņā ar valūtas kursu gada beigās ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Gada beigu monetārie aktīvi un pasīvi, kas izteikti ārvalstu valūtā, ir pārrēķināti EUR pēc 2006. gada 31. decembra kursa.

| EUR maiņas kurss 2006. gada 31. decembrī |
| --- |
| CYP | 0,5782 |
| LTL | 3,4528 |
| CZK | 27,4850 |
| MTL | 0,4293 |
| DKK | 7,4560 |
| PLN | 3,8310 |
| EEK | 15,6466 |
| SKK | 34,4350 |
| GBP | 0,6715 |
| SIT | 239,6400 |
| HUF | 251,7700 |
| SEK | 9,0404 |
| LVL | 0,6972 |
| USD | 1,3170 |

EUR maiņas kurss 2006. gada 31. decembrī

CYP

0,5782

LTL

3,4528

CZK

27,4850

MTL

0,4293

DKK

7,4560

PLN

3,8310

EEK

15,6466

SKK

34,4350

GBP

0,6715

SIT

239,6400

HUF

251,7700

SEK

9,0404

LVL

0,6972

USD

1,3170

Tālāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes:

| — | materiālie un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību EUR pēc kursa, ko piemēroja datumā, kad tie tika iepirkti; kā arī |
| --- | --- |

—

materiālie un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību EUR pēc kursa, ko piemēroja datumā, kad tie tika iepirkti; kā arī

| — | priekšfinansējums, ko izmaksā no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas, ko pārrēķina pēc maiņas kursa, ko piemēro mēneša 10. datumā vienu mēnesi pēc tā piešķiršanas. |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums, ko izmaksā no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas, ko pārrēķina pēc maiņas kursa, ko piemēro mēneša 10. datumā vienu mēnesi pēc tā piešķiršanas.

Monetāro vērtspapīru ārzemju valūtā, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības izmaiņas tiek analizētas, ņemot vērā pārrēķina starpību, kas rodas no vērtspapīra amortizēto izmaksu izmaiņām, un citas izmaiņas vērtspapīra uzskaites vērtībā. Pārrēķina starpību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet citas izmaiņas uzskaites vērtībā norāda patiesās vērtības rezervē. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpība attiecībā uz nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ir ietverta patiesās vērtības rezervē.

1.5.   BILANCE

1.5.1.   Nemateriāli pamatlīdzekļi

Iegādāto datoru programmatūru licences tiek kapitalizētas, pamatojoties uz izmaksām, kas rodas iegādājoties un pielāgojot konkrēto programmatūru. Izmaksas tiek amortizētas to lietderīgās lietošanas laikā (4 gadi). Pašu radīti nemateriālie aktīvi tiek ietverti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Izmaksas, kas saistītas ar datora programmatūras uzlabošanu un uzturēšanu, tiek atzītas kā izdevumi.

1.5.2.   Materiālie pamatlīdzekļi

Īpašums, ierīces un iekārtas

Visu īpašumu, ierīču un iekārtu uzskaiti veic, to vēsturiskām izmaksām atskaitot nolietojumu (izņemot zemei, mākslas darbiem un pamatlīdzekļiem veidošanas procesā) un vērtības samazinājumu. Vēsturiskās izmaksas ietver visus izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz minēto pamatlīdzekļu iegādi.

Turpmākās izmaksas tiek ietvertas aktīva uzskaites vērtībā vai atzītas kā atsevišķi aktīvi pēc vajadzības tikai tad, ja ir iespējams, ka Eiropas Kopienas saņems ar pamatlīdzekli saistītu turpmāku labumu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Pārējie remontdarbu un uzturēšanas izdevumi tiek atspoguļoti saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz to finanšu periodu, kurā minētie izdevumi ir radušies.

Nolietojumu neatskaita no zemes, mākslas darbiem un pamatlīdzekļiem veidošanas procesā. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikam, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi.

| Amortizācijas likmes |
| --- |
| Aktīvu veids | Lineārā nolietojuma metode |
| Nemateriālie aktīvi | 25 % |
| Ēkas | 4 % |
| Ierīces, mašīnas un iekārtas | 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles | 10 % līdz 25 % |
| Aprīkojums | 10 % līdz 33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 10 % līdz 33 % |

Amortizācijas likmes

Aktīvu veids

Lineārā nolietojuma metode

Nemateriālie aktīvi

25 %

Ēkas

4 %

Ierīces, mašīnas un iekārtas

10 % līdz 25 %

Mēbeles

10 % līdz 25 %

Aprīkojums

10 % līdz 33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie pamatlīdzekļi

10 % līdz 33 %

Ja vajadzīgs, aktīvu atlikušās vērtības un lietderīgais lietošanas laiks tiek pārskatīts un labots katrā bilances datumā. Aktīva uzskaites vērtība tiek samazināta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība ir lielāka nekā tā novērtētā atgūstamā summa.

Peļņu un zaudējumus no aktīva pārdošanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus ar aktīva uzskaites vērtību. Šo rezultātu ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Izpirkumnoma

Materiālo aktīvu izpirkumnoma, kad uz Eiropas Kopienām attiecas visi riski un atlīdzība, kas izriet no īpašumtiesībām, tiek klasificēta kā finanšu izpirkumnoma. Izpirkumnomas sākumā finanšu izpirkumnoma tiek kapitalizēta nomātā aktīva zemākās patiesās vērtības izteiksmē un minimālo izpirkumnomas maksājumu pašreizējās vērtības izteiksmē. Katru izpirkumnomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu finanšu atlikuma nemainīgu proporciju. Nomas saistības, atskaitot finanšu maksas, ir ietvertas pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procenta elements tiek atspoguļots saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz izpirkumnomas periodu tā, lai saistību atlikumam katrā periodā veidotu nemainīgu periodisku procentu likmi. Ar finanšu izpirkumnomu iegūtajiem aktīviem nolietojumu aprēķina, pamatojoties uz lietderīgo lietošanas laiku vai izpirkumnomas termiņu atkarībā no tā, kurš no tiem ir īsāks.

Izpirkumnoma, kad iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām, tiek klasificēta kā operatīvā izpirkumnoma. Maksājumi, kas veikti saistībā ar operatīvo izpirkumnomu, nomas periodā tiek lineāri atspoguļoti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

1.5.3.   Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgais lietošanas ilgums nav noteikts, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien rodas apstākļi, kas norāda, ka aktīva uzskaites vērtība nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumi tiek atzīti par summu, par kādu aktīva uzskaites vērtība ir lielāka nekā tā atgūstamā summa. Atgūstamā summa ir aktīva patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas un lietošanas vērtība.

1.5.4.   Ieguldījumi

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos tiek uzskaitīta, izmantojot grāmatvedības pašu kapitāla metodi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā aktīvus, kas ir pieejami pārdošanai, un attiecīgi tie ir jāuzskaita patiesā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesas vērtības izmaiņām (ieskaitot pārrēķina starpību), atzīstot patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū un nav citas uzticamas vērtēšanas metodes, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām (“NAV”) saskaņā ar fonda vadītāja sniegto bilanci, tādējādi izslēdzot jebkuru attiecināmu nerealizēto peļņu, kas var dominēt konkrētajā ieguldījumu portfelī. Ieguldījumi riska kapitāla fondos, kuri bilances datumā pastāv īsāku laikposmu nekā divi gadi, tiek vērtēti, balstoties uz tādiem pašiem principiem, izņemot nerealizēto zaudējumu gadījumā sakarā ar administratīvām izmaksām, kur, ņemot vērā attiecīgā ieguldījumu portfeļa agrīno stadiju, šie nerealizētie zaudējumi netiek ņemti vērā.

Jāatzīmē, ka Eiropas Investīciju fonds nesen ir uzlabojis “patiesās vērtības metodi” saskaņā ar 39. SGS un piemēroja to Eiropas Komisijas ieguldījumiem riska kapitāla fondos 2005. gada beigās. Pāreja no eksistējošās vērtēšanas metodes uz “patiesās vērtības metodi” Komisijas uzskaitē stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī, un attiecīgās korekcijas tiks norādītas patiesās vērtības rezervē.

Saskaņā ar minēto metodi ieguldījumu riska kapitāla fondos patieso vērtību iegūst, piemērojot apkopotās neto aktīvu vērtības (“NAV”) metodi, kura netieši norāda, ka, ja fondu neto aktīvu vērtības var uzskatīt par atbilstīgām 39. SGS, tad visu fondu neto aktīvu vērtību apkopošana arī ir atbilstīga 39. SGS.

NAV

Saskaņā ar šo metodi fondi tiek klasificēti trīs kategorijās:

| — | I kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību; |
| --- | --- |

—

I kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību;

| — | II kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (tas ir, AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS; |
| --- | --- |

—

II kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (tas ir, AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS;

AFIC, BVCA

EVCA

| — | III kategorija — fondi, kuri nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas ir saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

—

III kategorija — fondi, kuri nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas ir saskaņā ar 39. SGS.

Attiecībā uz I un II kategoriju nerealizētā peļņa, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, tiek norādīta rezervēs, bet nerealizētie zaudējumi tiek novērtēti, lai noteiktu, vai tos atzīst kā vērtības samazinājuma zaudējumus saimnieciskā rezultāta pārskatā vai kā patiesās vērtības izmaiņas rezervē.

Patiesā vērtībā novērtēto attiecināmo NAV nosaka, piemērojot Eiropas Kopienu fonda īpašumtiesību procentuālo daļu fondā NAV, kas ir norādītas nesenākajā pārskatā, vai, ciktāl iespējams, precīzu daļas vērtību tajā pašā datumā, ko iesniedzis attiecīgā fonda vadītājs.

NAV

NAV

Pie III kategorijas piederošos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atņemot vērtības samazinājumu (lai gan pašreiz šāda veida ieguldījumu nav).

Citi ieguldījumi

Klasifikācija

Eiropas Kopienas savus ieguldījumus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem; aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; kā arī pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Ieguldījumus klasificē pie sākotnējās atzīšanas un pārvērtē katrā bilancē.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem

Šai kategorijai ir divas apakškategorijas: finanšu aktīvi pārdošanai un aktīvi, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem. Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to ir noteikušas Eiropas Kopienas. Atvasinājumi arī tiek iedalīti kategorijā “pārdošanai”, ja vien tie neattiecas uz nodroses uzskaiti. Aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos ir paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai noteicamiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad Kopienas nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot debitoru parādus. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot attiecībā uz termiņiem, kas atbilst 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar noteiktiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Kopienas vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Kopienām nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv)   Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti aktīvi, kas ir noteikti šai kategorijai vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tie ir ietverti ilgtermiņa aktīvos, ja vien Kopienas neplāno realizēt ieguldījumu 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

To finanšu aktīvu iegāde vai pārdošana patiesā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, kas turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, tiek uzskaitīta darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Kopienas apņemas pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir avansēta aizņēmējam. Ieguldījumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, pieskaitot darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un pārveduma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t.i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocenta ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar mazākiem procentiem nekā tirgū, tā patieso vērtību novērtē kā visu nākotnē saņemamo naudas summu, kuras ir diskontētas, piemērojot dominējošās procentu likmes līdzīgam instrumentam ar līdzīgu kredītvērtējumu, pašreizējo vērtību.

Aizdevumiem, ko likvidējamā EOTK ir piešķīrusi ierēdņiem, par patieso vērtību tiek pieņemta darījuma sākuma cena neatkarīgi no piešķirtās preferenciālās procentu likmes, ņemot vērā praktiskus apsvērumus un pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem.

Ieguldījumu atzīšanu pārtrauc, ja ir beigušās vai ir nodotas tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem un Eiropas Kopienas ir nodevušas visus riskus un atlīdzību, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākie novērtējumi

Finanšu aktīvus, kas ir pieejami pārdošanai, un finanšu aktīvus, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā.

Peļņa un zaudējumi, kas rodas no “finanšu aktīvu, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem” kategorijas patiesās vērtības izmaiņām, ir ietverta saimnieciskā rezultāta pārskatā par periodu, kurā peļņa un zaudējumi rodas.

Monetāro finanšu aktīvu ārzemju valūtā, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības izmaiņas tiek analizētas, ņemot vērā pārrēķina starpību, kas rodas no aktīva amortizēto izmaksu izmaiņām, un citas izmaiņas aktīva uzskaites vērtībā. Pārrēķina starpību norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet citas izmaiņas uzskaites vērtībā norāda patiesās vērtības rezervē. Nemonetāro finanšu aktīvu, kas klasificēti kā “finanšu aktīvi pārdošanai”, patiesās vērtības izmaiņas ir atzītas pašu rezervē.

Ja pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi tiek pārdoti vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas ir jānorāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Procenti par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, ir norādīti saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem tiek atzītas, kad stājas spēkā Eiropas Kopienu tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotēto instrumentu patiesās vērtības pamatojas uz pašreizējo cenu piedāvājumu. Ja finanšu aktīva tirdzniecība nenotiek (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), patieso vērtību Eiropas Kopienas nosaka, izmantojot novērtēšanas metodes. Tas ietver nesenu nesaistītu pušu darījumu izmantošanu, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, ko plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīva tirgū nav kotētas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami aprēķināt, tad minētos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atņemot vērtības samazinājumu.

Aizdevumus un debitoru parādus, un līdz termiņa beigām turētos ieguldījumus uzskaita amortizētās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Kopienas katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un ir ciesti zaudējumi no vērtības samazināšanās, ja vien ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kuri notika pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas, ko var ticami novērtēt.

i)   Aktīvi, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka zaudējumi ir radušies no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjoms tiek novērtēts kā starpība starp aktīva uzskaites vērtību un finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav notikuši), diskontējot pēc finanšu aktīva sākotnējās efektīvās procentu likmes. Aktīva uzskaties vērtība tiek samazināta, un zaudējuma summa tiek norādīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme jebkādu vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir esošā efektīvā procentu likme, kas ir noteikta līgumā.

Nodrošināta finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķināšana atspoguļo naudas plūsmas, kas var rasties no ienākumiem no nodrošinājuma realizēšanas, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai realizācija ir iespējama vai ne.

Ja vēlāk vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad iepriekš atzītos vērtības samazinājuma zaudējumus labo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

ii)   Aktīvi, kas uzskaitīti patiesā vērtībā

Kapitāla vērtspapīriem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, vērtspapīra patiesās vērtības būtisks vai ilgstošs samazinājums zem tā izmaksām tiek ņemts vērā, nosakot vai vērtspapīra vērtība ir samazinājusies. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus (kas ir aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, atņemot finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumus, kas ir norādīti saimnieciskā rezultāta pārskatā) izņem no rezervēm un norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā kapitāla instrumentiem norādītos vērtības samazinājuma zaudējumus nelabo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja vēlāk parāda instrumenta, kas klasificēts kā pieejams pārdošanai, patiesā vērtība palielinās un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad šos vērtības samazinājuma zaudējumus labo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.5.   Krājumi

Krājumus novērtē izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO) metodi. Izņēmuma gadījumos var izmantot vidējo svērto izmaksu formulu (WAC). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver projektēšanas izmaksas, izejmateriālus, tiešo darbaspēku, citas tiešās izmaksas un saistītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atņemot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus.

FIFO

WAC

Ja krājumi tiek turēti sadalei bez maksas vai par nominālo maksu, tos novērtē izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, lai iegūtu šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.6.   Priekšfinansējuma apjomi

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam sniegtu avansu, t.i. apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā līgumā noteiktajā laika posmā vai izmanto mērķim, kam tas piešķirts. Ja saņēmējam nerodas attaisnotie izdevumi, viņam minētais avanss ir jāatdod Eiropas Kopienām. Priekšfinansējums tiek samazināts (pilnīgi vai daļēji), pieņemot attaisnotās izmaksas un atdotās summas.

Gada beigās atlikušās priekšfinansējuma summas tiek vērtētas sākotnējā apjomā, no kura atņem atdotās summas, iegrāmatotās attaisnotās summas un aptuvenas attaisnotās summas, kas vēl nav iegrāmatotas gada beigās, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tādi tiek nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās aprēķina uzkrātos ieņēmumus no procentiem, pamatojoties uz uzticamāko informāciju, un tos ietver bilancē. Garantijas attiecībā uz priekšfinansējumu norāda ārpusbilancē kā iespējamos aktīvus.

1.5.7.   Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atņemot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Kopienas nevarēs saņemt visu pienākošos summu sākotnējā izteiksmē. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību diskontējot, piemērojot tirgus procentu likmes līdzīgiem aizņēmējiem. Norakstītā summa tiek norādīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. Norāda arī parasto vērtības norakstīšanu 20 % apmērā gadā par nenomaksātiem maksājumu pieprasījumiem, kuriem vēl nav veikta īpaša vērtības norakstīšana.

Skatīt arī 1.5.13. paskaidrojumu par rīkošanos ar atzītajiem uzkrātajiem ienākumiem.

1.5.13.

1.5.8.   Nauda un tās ekvivalenti

Naudu un tās ekvivalentus definē kā īstermiņa aktīvus. Tas ietver naudu kasē, pieprasījuma noguldījumus bankā, citus augstas likviditātes īstermiņa ieguldījumus ar sākotnēji noteiktu trīs mēnešu vai īsāku termiņu un bankas kredīta pārtēriņu. Bankas kredīta pārtēriņu norāda bilances īstermiņa saistību finanšu saistībās.

1.5.9.   Darbinieku pabalsti

Saistības attiecībā uz pensijām

Eiropas Kopienas pārvalda noteikto izmaksu pensiju plānus. Noteikto izmaksu plāns ir pensiju plāns, kurā parasti ir noteiktas pensiju izmaksas summa, ko darbinieks saņems pēc aiziešanas pensijā, kas parasti ir atkarīga no viena vai vairākiem faktoriem, kā vecums, nostrādātie gadi un atlīdzība. Lai gan darbinieki vienu trešdaļu no algas iegulda šo pabalstu paredzētajās izmaksās, pensiju saistības nav fondētas.

Bilancē norādītās saistības attiecībā uz noteikto izmaksu pensiju plāniem ir noteikto izmaksu pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā, atņemot plāna aktīvu patieso vērtību. Noteikto izmaksu pienākumu aprēķina neatkarīgs aktuārs, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikt izmaksu pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās naudas plūsmas, izmantojot augsti kvalitatīvu uzņēmumu obligāciju procentu likmes tajā valūtā, kādā pensijas tiks maksātas, un kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes novērtējumiem un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, norāda tieši saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Iepriekšējās darba izmaksas norāda tieši ienākumos, ja vien izmaiņas pensijas plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Slimības pabalsti pensionētiem darbiniekiem

Eiropas Kopienas sniedz veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstnieciskos izdevumus. Ir izveidots atsevišķs fonds (“RCAM”) ikdienas pārvaldei. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un apgādājamie. Piešķirtie pabalsti esošajiem darbiniekiem tiek klasificēti kā “Personāla izmaksas”, un grāmatvedības pārskata periodā samaksātās summas tiek norādītas kā izdevumi saimnieciskā rezultāta pārskatā.

RCAM

Pabalsti, kas ir piešķirti “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u.c.), tiek klasificēti kā “Pēcnodarbinātības darbinieku pabalsti”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, bija vajadzīgs aktuāra aprēķins. Saistība bilancē ir noteikta, pamatojoties uz līdzīgu pamatu kā saistības attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.10.   Uzkrājumi riskam un maksājumiem

Uzkrājumus riskam un maksājumiem atzīst, ja Eiropas Kopienām pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums, un ir ļoti iespējams, ka būs vajadzīga resursu aizplūde, lai izpildītu minēto pienākumu, un šo summu var ticami novērtēt. Uzkrājumus neuzskaita nākotnes pamatdarbības zaudējumos.

Uzkrājumu summa ir labākais prognozējamo to izdevumu novērtējums, kas būs vajadzīgi, lai nokārtotu pārskata datumā esošās pašreizējās saistības. Ja uzkrājumos ir liels skaits posteņu, saistības aprēķina, izvērtējot visus iespējamos gadījumus saistībā ar to iespējamību (“paredzētās vērtības” metode).

Ja naudas vērtībai laikā ir būtiska ietekme, uzkrājumu summa ir prognozējamo izdevumu pašreizējā vērtība, kas būs vajadzīga, lai nokārtotu saistības. Izmantotā diskonta likme ir likme, kas atspoguļo pašreizējā tirgus novērtējumu par naudas vērtību laikā un saistībām raksturīgo risku, bet ne risku, kas ir ņemts vērā naudas plūsmu prognozēs.

1.5.11.   Finanšu saistības

Finanšu saistības ietver aizņēmumus un pārdošanai turētos pasīvus.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, kas ir apliecināti ar apliecinošiem dokumentiem. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas, turpmāk atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, atskaitot darījuma izmaksas, un izpirkšanas vērtību, izmantojot efektīvo procentu metodi, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmuma periodā. Tās klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot termiņiem, kas ir īsāki par 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Pārdošanai turētie pasīvi ietver atvasinājumus, kas neatbilst nodroses uzskaitei, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tiem piemēro tādu pašu uzskaites metodi kā pārdošanai turētiem aktīviem, skatīt 1.5.4. paskaidrojumu.

1.5.4.

1.5.12.   Kreditoru parādi

Liela daļa Kopienu kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir dotāciju vai cita veida neizmaksāti pieprasījumi, ko iesnieguši Kopienu finansējuma saņēmēji. Tie tiek reģistrēti kā kreditoru parādi pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina, ka izmaksas ir attaisnotas. Šajā posmā tās tiek novērtētas apstiprinātā un attaisnotā apjomā.

Kreditoru parādus, kas rodas no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgās izmaksas iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas.

1.5.13.   Grāmatvedības pārskata periodu nodalīšana — uzkrāti un atlikti ieņēmumi un maksas

Pārejot uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu ir svarīgi nodrošināt, lai gadā veiktie darījumi tiktu atzīti pareizajā grāmatvedības pārskata gadā; nodalīšanas procedūra paredz, ka darījumus atzīst periodā, uz kuru tie attiecas.

Jo īpaši ir jāveic novērtējums attiecībā uz Kopienu līdzekļu saņēmēju attaisnotajiem izdevumiem, par kuriem Kopienām vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātās maksas). Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas tiek izmantotas dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Pretējā gadījumā daži izdevumi tiek reģistrēti pašreizējā gadā, kaut gan tie attiecas uz turpmākiem periodiem (atliktās maksas), un šos izdevumus ir jāidentificē un jāietver attiecīgajā periodā.

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus reģistrē grāmatvedības sistēmās un finanšu pārskatos norāda tajos periodos, uz kuriem tie attiecas. Ja summu nav iespējams atzīt finanšu pārskatu sastādīšanai paredzētajā laikā, tad tās summas, kuras ir pietiekami skaidri zināmas pirms finanšu pārskatu pabeigšanas, tiek uzskaitītas kā uzkrātie izdevumi. Izdevumu atzīšanas kritērijs paredz, ka Eiropas Kopienas atzīst izdevumus par summu, kas ir vienāda ar attiecīgā perioda pārveduma pienākuma novērtēto summu. Lai vislabāk novērtētu uzkrātās maksas, Kopienas veica visu aspektu analīzi, kas ir saistīti ar publiskas struktūras pārskata periodu nodalīšanu. Kopienas sagatavoja piemērojamo noteikumu pilnīgu sarakstu un paredzēja to ietvert finanšu pārskatos. Galīgais mērķis ir pārliecināties, ka piedāvātā metodoloģija samazina risku, ka finanšu pārskati nesniedz patiesu un skaidru priekšstatu. Kopienas pēc tam, pamatojoties uz šo nodalīšanas stratēģiju, izstrādāja darbības un praktiskās instrukcijas, tai skaitā ieteicamo metodoloģiju un iespējamo metožu aprakstu pa tēmām.

Ieņēmumi arī ir jāuzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins nav nosūtīts, bet pakalpojumi ir sniegti, vai ir veiktas piegādes, vai ir līgumiska vienošanās (tas ir, atsaucoties uz līgumu), attiecīgā summa ir jānovērtē un jānorāda finanšu pārskatos kā uzkrātie ieņēmumi.

Turklāt gada beigās, ja rēķins ir nosūtīts, bet tas neattiecas uz atskaites periodu, summa ir jāatliek un jāatzīst kā ieņēmumu samazinājums. Mērķis ir samazināt ieņēmumus par atlikto summu.

1.6.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1.   Ieņēmumi

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no preču pārdošanas tiek atzīti, kad būtisks risks un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām, tiek pārnests uz pircēju.

Ieņēmumi no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, tiek atzīti, ņemot vērā darījuma pabeigšanas stadiju pārskata datumā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā Kopienu ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Kopienas var saņemt arī citu personu maksājumus, kā nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad Eiropas Kopienas dalībvalstīm nosūta iemaksas pieprasījumu. Tie tiek novērtēti kā “pieprasītās summas”. Tā kā PVN un NKI resursi ir pamatoti ar attiecīgā budžeta gada aprēķiniem, tie var tikt pārskatīti, ja notiek izmaiņas, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aprēķina izmaiņu rezultātu iekļauj, kad nosaka tīro pārpalikumu vai deficītu periodam, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (ieskaitot iekasētās nodevas un pienākošās summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus par periodu, ko dalībvalstis ir iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Kopienām, novērtē un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņu B pārskatus (ieskaitot nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī garantētās summas, ko debitors ir apstrīdējis) atzīst kā ieņēmumus, atskaitot dalībvalstīm pienākošās iekasēšanas izmaksas (25 %). Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā norāda vērtības samazinājumu par novērtētās atgūšanas starpības summu.

Sodanaudas

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Kopienu lēmums uzlikt naudas sodu un adresāts par to ir oficiāli informēts. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātnespēju, atzīst vērtības samazinājumu.

Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu debitori divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

| — | vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā sodanauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), vai |
| --- | --- |

—

vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā sodanauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), vai

| — | neakceptēt lēmumu (šādā gadījumā debitori iesniedz apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesībām). |
| --- | --- |

—

neakceptēt lēmumu (šādā gadījumā debitori iesniedz apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesībām).

Tomēr naudas soda pamatsumma ir jānomaksā norādītajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nav pamats naudas soda atlikšanai (EK Līguma 242. pants). Debitoriem ir divas iespējas: veikt sodanaudas pagaidu maksājumu vai iesniegt bankas garantijas par noteikto summu.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu reģistrē kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas lēmums pret Kopienām nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemtā nauda tiek izmantota, lai dzēstu debitoru parādus. Savukārt, ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, naudas sods paliek kā debitoru parāds, un garantija tiek uzskaitīta kā iespējams aktīvs.

Ja pastāv risks, ka Pirmās instances tiesa var neizlemt par labu Kopienām, tad tiek paredzēts uzkrājums attiecībā uz šo risku gadījumos, kad pagaidu maksājums jau ir saņemts. Ja tā vietā ir dotas garantijas, tad debitoru parādi tiek norakstīti saskaņā ar prasībām. Uzkrātos procentus, ko Eiropas Kopienas saņem no bankas kontiem, kuros tiek noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst kā ieņēmumus, un attiecīgi tiek palielinātas jebkuras iespējamās saistības.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Šī ir finanšu aktīvu vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu attiecināšanai uz attiecīgo periodu. Efektīvā procentu likme ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās maksājamās vai saņemamās naudas summas finanšu instrumenta plānotajā lietderīgas lietošanas laikā (vai, ja vajadzīgs, īsākam periodam) attiecībā uz finanšu aktīva vai finanšu saistības neto uzskaites vērtību. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Kopienas novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšfinansējuma iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā ir iekļautas visas maksas un procentu punkti, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas piemaksas vai atlaides.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Ja finanšu aktīvs vai līdzīgu finanšu aktīvu grupa tiek norakstīta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, zaudējuma aprēķināšanas nolūkos procentu ienākumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas tika izmantota, diskontējot plānotās naudas plūsmas.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst tad, kad iestājas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus, kas rodas no preču iegādes, atzīst tad, kad preces ir saņemtas un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas. Tos novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apjomā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Kopienām, un tā ir izdevumu lielākā daļa. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kurā notiek notikumi, kas dod pamatu maksājumam, ciktāl pārskaitījuma veids ir atļauts regulās (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos un citās regulās), vai ir parakstīts līgums, kas atļauj maksājumu; saņēmējs ir izpildījis atbilstības kritērijus, un ir iespējams veikt saprātīgu aplēsi par iespējamo summu.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attaisnoto summu. Gada beigās radušos attaisnotos izdevumus, kas ir jāmaksā saņēmējam, bet par kuriem vēl nav saņemts pārskats, novērtē un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir tāds aktīvs, kas iespējams radīsies iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt. Informāciju par iespējamu aktīvu atklāj, ja ir iespējama saimniecisku labumu vai pakalpojumu saņemšana.

Iespējamos aktīvus pastāvīgi novērtē, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek atbilstīgi atspoguļotas finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimnieciski labumi vai pakalpojumi tiks saņemti un tos var ticami novērtēt, tad šos aktīvus un atbilstīgos ienākumus norāda tā perioda finanšu pārskatos, kurā šīs izmaiņas notiek.

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kuras iespējams radīsies iepriekšēju notikumu rezultātā un atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka šā pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde, vai ļoti retos gadījumos, kad pienākuma summu nevar pietiekami ticami novērtēt.

Informāciju par iespējamām saistībām atklāj, ja vien saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūdes iespēja tālā nākotnē.

Iespējamās saistības pastāvīgi novērtē, lai noteiktu, vai nav kļuvusi iespējama saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūde. Ja ir kļuvis iespējams, ka postenim, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešama saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūde, uzkrājumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā ir notikušas izmaiņas attiecībā uz minēto iespējamību.

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē ir juridiskas vai prakses radītas saistības, parasti pamatojoties uz līgumu, ko Eiropas Kopienas ir noslēgušas un kas nākotnē var prasīt resursu aizplūdi.

Garantijas

Garantijas ir iespējami aktīvi vai saistības, kuru pamatā ir pagātnes notikumi un kuru esamību apstiprinās garantijas priekšmeta izmantošana vai neizmantošana. Tādējādi garantijas klasificē kā iespējamos aktīvus vai iespējamās saistībās. Garantija ir nokārtota, ja garantijas objekts ir beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz maksājuma pieprasījumu galvotājam.

1.8.   APLĒSES IZMANTOŠANA

Saskaņā ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēsēs ietver, bet ne tikai, pensiju summas, uzkrājumus nākotnes izmaksām, publikāciju krājumu novērtējumu, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātos ieņēmumus un maksas, iespējamos aktīvus un saistības, pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas laika posmā, kad tās kļūst zināmas.

2.   BILANCES PASKAIDROJUMI

I   ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLI PAMATLĪDZEKĻI

Nemateriāli pamatlīdzekļi ir bezķermeniski, identificējami nemonetārie aktīvi. Lai tos varētu iekļaut bilances aktīvu daļā, iestādei tie ir jākontrolē, un tiem ir jāsniedz turpmāks saimniecisks labums Eiropas Kopienām.

Nemateriāli pamatlīdzekļi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Summa |
| Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī | 65 |
| Pieskaitījumi attiecīgajā gadā | 15 |
| Pārdotie aktīvi | (3) |
| Pārvietojumi starp pozīcijām | (5) |
| Citas izmaiņas | 10 |
| Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī | 82 |
| Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī | 38 |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | 11 |
| Pārdotie aktīvi | 0 |
| Pārvietojumi starp pozīcijām | (2) |
| Citas izmaiņas | (2) |
| Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī | 45 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ | 37 |

miljoni EUR

Summa

Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī

65

Pieskaitījumi attiecīgajā gadā

15

Pārdotie aktīvi

(3)

Pārvietojumi starp pozīcijām

(5)

Citas izmaiņas

10

Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī

82

82

Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī

38

Nolietojums attiecīgajā gadā

11

Pārdotie aktīvi

0

Pārvietojumi starp pozīcijām

(2)

Citas izmaiņas

(2)

Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī

Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī

45

45

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

37

37

2.2.   MATERIĀLI PAMATLĪDZEKĻI

2.2.1.   Zeme un ēkas

Dažās valstīs tādas zemes vērtību, uz kuras atrodas Eiropas Savienības delegāciju izmantotās ēkas, nevar nodalīt no ēkas vērtības. Par visiem šādiem īpašumiem, izskatot katru valsti atsevišķi, Komisija plāno veikt novērtēšanu, lai noteiktu zemes vērtību, kurai nepiemēro amortizāciju.

Būtiskākais palielinājums Komisijai ir saistīts ar divu ēku iegādi Briselē par kopējo summu 201 miljons EUR (ieskaitot zemi par 47 miljoniem EUR) un ar zemes iegādi Tokio par 34 miljoniem EUR. Uz šo pozīciju ir pārvietotas četras Komisijas ēkas ar iegādes vērtību 300 miljoni EUR (no finanšu izpirkumnomas posteņa), jo Komisija ir īstenojusi iespēju tos nopirkt un tie vairs nav uzskatāmi par nomātiem pamatlīdzekļiem. Arī Parlaments 2006. gadā iegādājās trīs ēkas Strasbūrā par 143 miljoniem EUR.

Pozīcijā “citas izmaiņas” ir iekļauti pamatlīdzekļi, kas pieder divām tikko konsolidētām aģentūrām — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam un Kopienas Augu šķirņu birojam.

2.2.2.   Ierīces un iekārtas

Integrējot delegāciju darījumus tieši centrālajā grāmatvedības sistēmā, visas 132 delegācijas līdz 2006. gada 31. decembrim Komisijas centrālajā grāmatvedības sistēmā ir augšupielādējušas informāciju par saviem pamatlīdzekļiem. Turpmāki uzlabojumi IT jomā 2007. gadā nodrošinās labāku kontroli pār minētās informācijas kvalitāti un pilnīgumu.

Korekcijas, kas ir ABAC Assets projekta tiešais rezultāts, un ar to saistīta delegācijas aktīvu inventarizācija ir norādītas tabulā pozīcijā “citas izmaiņas”. Pozīcijā ir iekļauti arī pamatlīdzekļi, kas pieder divām tikko konsolidētām aģentūrām — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam un Kopienas Augu šķirņu birojam.

ABAC Assets

2.2.3.   Finanšu izpirkumnoma (un līdzīgas tiesības)

Publikāciju biroja galvenā ēka nav iekļauta bilancē, jo tā ir klasificēta kā operatīvā izpirkumnoma. Kaut arī Publikāciju birojam ir izpirkuma iespēja (spēkā no 2006. gada oktobra līdz 2010. gadam) ar vērtībām, kam pamatā ir tirgus vērtība, nav uzskatāms, ka birojam principā ir nodoti no aktīvu īpašumtiesībām izrietošie riski un priekšrocības. Ir veikta izpirkuma analīze, bet lēmums vēl nav pieņemts.

Parlaments 2006. gadā izmantoja jaunu nomātu ēku Briselē, kuras vērtība ir 34 miljoni EUR.

2.2.4.   Pamatlīdzekļi veidošanas procesā

Padome 2003. gada martā parakstīja celtniecības un iegādes līgumu par LEX ēku Briselē, izmantojot finanšu izpirkumnomu. No 2003. gada līdz 2006. gadam Padome ir veikusi vairākus avansa maksājumus, kas tika nodrošināti ar bankas garantijām, kuras kapitalizētā vērtība 2006. gada 31. decembrī bija 224 miljoni EUR (2005. gadā — 123 miljoni EUR). Padome 2007. gada 1. februārī parakstīja iegādes līgumu par LEX ēku Briselē ar provizorisku izpirkuma līgumcenu 262 miljoni EUR. Minētajā datumā Padome samaksāja starpību starp minēto provizorisko summu un avansa maksājumu kapitalizēto vērtību. Galīgā cena tiks noteikta 2007. gadā.

Padome

Parlaments 2004. gada oktobrī parakstīja finanšu izpirkumnomas līgumu ar izpirkuma tiesībām par ēku kompleksu Briselē, kura celtniecība tika uzsākta 2004. gadā. Pirmais avansa maksājums par summu 40 miljoni EUR tika samaksāts 2004. gada novembrī. Līdz pagaidu apstiprināšanas pārskata parakstīšanai Parlamentam ir tiesības veikt papildu avansa maksājumus, un līdz 2006. gada 31. decembrim tika samaksāti 253 miljoni EUR, kas atspoguļo līdz minētajam datumam paveikto darbu (līdz 2005. gada 31. decembrim tika samaksāti 196 miljoni EUR).

Parlaments

Materiālie pamatlīdzekļi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Ierīces un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Pārējie materiālie pamatlīdzekļi | Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības | Pamatlīdzekļi veidošanas procesā | KOPĀ |
| Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī | 2 823 | 317 | 136 | 367 | 105 | 2 189 | 343 | 6 280 |
| Pieskaitījumi attiecīgajā gadā | 423 | 32 | 13 | 56 | 14 | 37 | 156 | 731 |
| Pārdotie aktīvi | (2) | (14) | (7) | (35) | (2) | 0 | 0 | (60) |
| Pārvietojumi starp pozīcijām | 300 | (2) | 1 | 4 | 3 | (300) | (1) | 5 |
| Citas izmaiņas | 36 | (2) | 38 | 35 | (10) | 0 | (15) | 82 |
| Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī | 1 150 | 256 | 92 | 258 | 64 | 319 | | 2 139 |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | 124 | 26 | 14 | 62 | 13 | 70 | | 309 |
| Norakstītā nolietojuma atjaunošana | 0 | (1) | 0 | (2) | 0 | 0 | | (3) |
| Pārdotie aktīvi | (2) | (13) | (7) | (31) | (2) | 0 | | (55) |
| Vērtības samazināšanās | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Veiktā vērtības samazinājuma atjaunošana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Pārvietojumi starp pozīcijām | 77 | (2) | 1 | 1 | 2 | (77) | | 2 |
| Citas izmaiņas | 5 | (1) | 30 | 26 | 0 | 0 | | 60 |
| Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

miljoni EUR

Zeme un ēkas

Ierīces un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Pārējie materiālie pamatlīdzekļi

Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības

Pamatlīdzekļi veidošanas procesā

KOPĀ

Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī

2 823

317

136

367

105

2 189

343

6 280

Pieskaitījumi attiecīgajā gadā

423

32

13

56

14

37

156

731

Pārdotie aktīvi

(2)

(14)

(7)

(35)

(2)

0

0

(60)

Pārvietojumi starp pozīcijām

300

(2)

1

4

3

(300)

(1)

5

Citas izmaiņas

36

(2)

38

35

(10)

0

(15)

82

Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī

3 580

3 580

331

331

181

181

427

427

110

110

1 926

1 926

483

483

7 038

7 038

Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī

1 150

256

92

258

64

319

2 139

Nolietojums attiecīgajā gadā

124

26

14

62

13

70

309

Norakstītā nolietojuma atjaunošana

0

(1)

0

(2)

0

0

(3)

Pārdotie aktīvi

(2)

(13)

(7)

(31)

(2)

0

(55)

Vērtības samazināšanās

0

0

0

0

0

0

0

Veiktā vērtības samazinājuma atjaunošana

0

0

0

0

0

0

0

Pārvietojumi starp pozīcijām

77

(2)

1

1

2

(77)

2

Citas izmaiņas

5

(1)

30

26

0

0

60

Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī

Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī

1 354

1 354

265

265

130

130

314

314

77

77

312

312

2 452

2 452

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ

2 226

2 226

66

66

51

51

113

113

33

33

1 614

1 614

483

483

4 586

4 586

Maksas, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu izpirkumnomu un līdzīgām tiesībām, bilancē ir norādītas kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības. Tās tiek iedalītas šādi:

Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības

| miljoni EUR |
| --- |
| Apraksts | Uzkrātās rezerves (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Darbu iegādes vērtība | Aktīvu vērtība | Amortizācija | Neto uzskaites vērtība =A+B+C+E |
| < 1 gadu | > 1 gadu | > 5 gadiem | Saistību kopējā summa (B) | A+B | (C) | A+B+C | (E) |
| Zeme un ēkas | 304 | 28 | 142 | 1 391 | 1 561 | 1 865 | 60 | 1 925 | (312) | 1 613 |
| Pārējie materiālie pamatlīdzekļi | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Kopā 31.12.2006. | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

miljoni EUR

Apraksts

Uzkrātās rezerves (A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Darbu iegādes vērtība

Aktīvu vērtība

Amortizācija

Neto uzskaites vērtība =A+B+C+E

< 1 gadu

> 1 gadu

> 5 gadiem

Saistību kopējā summa (B)

A+B

(C)

A+B+C

(E)

Zeme un ēkas

304

28

142

1 391

1 561

1 865

60

1 925

(312)

1 613

Pārējie materiālie pamatlīdzekļi

0

0

1

0

1

1

0

1

0

1

Kopā 31.12.2006.

Kopā 31.12.2006.

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3.   IEGULDĪJUMI

Šī pozīcija attiecas uz ieguldījumiem, kas veikti, lai nodibinātu pastāvīgas saites, un/vai tiek uzskatīti par tādiem, kas atbalsta Eiropas Kopienu darbības. Tajā ir iekļauti arī Garantiju fonda neto aktīvi.

Ieguldījumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF | 208 | 186 |
| Līdzdalība kopuzņēmumos: Galileo | 62 | 141 |
| Garantiju fonds | 1 371 | 1 309 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 495 | 211 |
| Pārdošanai turētie aktīvi | 21 | 27 |
| Ieguldījumi kopā | 2 157 | 1 874 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF

208

186

Līdzdalība kopuzņēmumos: Galileo

Galileo

62

141

Garantiju fonds

1 371

1 309

Pārdošanai pieejamie aktīvi

495

211

Pārdošanai turētie aktīvi

21

27

Ieguldījumi kopā

Ieguldījumi kopā

2 157

2 157

1 874

1 874

2.3.1.   Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos

Asociētās iestādes un kopuzņēmumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Ieguldījumi asociētajās iestādēs:
  EIF | Līdzdalība kopuzņēmumos:
  Galileo |
| Summa 2005. gada 31. decembrī | 186 | 141 |
| Iegāde | 0 | 212 |
| Realizācija un izņemšana | 0 | (12) |
| Peļņas/(zaudējumu) daļa | 14 | (279) |
| Korekcijas, kas saistītas ar EIF pāreju uz SFPS, atzītas nesadalītos ieņēmumos | 7 | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas atzītas kapitālā | 6 | 0 |
| Pārējie kapitāla pārvietojumi (dividendes) | (5) | 0 |
| Summa 2006. gada 31. decembrī | 208 | 62 |

miljoni EUR

Ieguldījumi asociētajās iestādēs:

EIF

Līdzdalība kopuzņēmumos:

Galileo

Summa 2005. gada 31. decembrī

Summa 2005. gada 31. decembrī

186

186

141

141

Iegāde

0

212

Realizācija un izņemšana

0

(12)

Peļņas/(zaudējumu) daļa

14

(279)

Korekcijas, kas saistītas ar EIF pāreju uz SFPS, atzītas nesadalītos ieņēmumos

,

7

0

Patiesās vērtības izmaiņas atzītas kapitālā

6

0

Pārējie kapitāla pārvietojumi (dividendes)

(5)

0

Summa 2006. gada 31. decembrī

Summa 2006. gada 31. decembrī

208

208

62

62

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

EIF ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāls un garantijas MVU. Saskaņā ar Padomes 1994. gada 6. jūnija lēmumu Eiropas Kopienas, ko pārstāvēja Komisija, parakstījās uz EIF kapitālu par kopējo summu ECU 600 miljonu apmērā, kas ir 600 kapitāla daļas. Šī summa ir 30 % no EIF kapitāla. Komisija ir samaksājusi visu pieprasīto kapitālu, kas ir 20 %. Nesamaksātie maksājumi par nepieprasīto kapitālu (80 %) veido 480 miljonus EUR.

Saskaņā ar 2005. gadā parakstīto līgumu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) Komisija ir tiesīga pārdot savas daļas EIB jebkurā laikā par cenu, kas atbilst EIF novērtējumam, dalot to ar kopējo daļu skaitu. Minētās pārdošanas iespējas vērtība ir tuvu nullei, jo formula, ar ko aprēķina daļu pārdošanas cenu, ir līdzīga tai, ko piemēro, lai noteiktu EIF neto pašu kapitālu.

Lai novērtētu Kopienu daļu EIF, izmanto pašu kapitāla metodi saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem. Kopienu daļa tādējādi ir 30 % no EIF pašu kapitāla, kas 2006. gada 31. decembrī bija 208 miljoni EUR (2005. gadā 186 miljoni EUR), no kuriem 14 miljoni EUR attiecas uz 2006. gada rezultātu. Dividendes 5 miljonu EUR apmērā par 2005. gadu tika saņemtas 2006. gadā.

EIF pirmoreiz pārskatu sniedza, izmantojot SFPS standartus, ar sākuma bilanci uz 2005. gada 1. janvāri. Pārejas ietekmi EIF ir uzrādījusi sākuma bilancē, izmantojot nesadalītos ieņēmumus. Kopienas ir uzrādījušas savu daļu no minētās summas (7 miljoni EUR), izmantojot nesadalītos ieņēmumus 2006. gada 31. decembrī. Patiesās vērtības izmaiņas atzītas kapitālā attiecas uz EIF pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfeli. Ir veikts novērtējums par pāreju no EK grāmatvedības noteikumiem uz EIF pašreizējiem grāmatvedības standartiem. Tās ietekme nav būtiskas.

Galileo programma

Lai īstenotu Galileo programmas attīstības posmu, ar Padomes Regulu 876/2002 uz 4 gadu laikposmu (no 2002. līdz 2006. gadam) izveidoja kopuzņēmumu Līguma 171. panta nozīmē. Šīs juridiskās personas mērķis ir nodrošināt Galileo programmas pārvaldības un finanšu kontroles vienotību tās attīstībai un šim nolūkam mobilizēt šai programmai piešķirtos līdzekļus. Dibinātāji ir Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Komisija, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu budžeta sniegtās dotācijas, nodrošina Galileo kopuzņēmumam (GJU) līdzekļus, kas nepieciešami, lai finansētu ar attīstības posmu saistītās darbības.

Galileo

Galileo

Galileo

GJU

Komisija ir parakstījusies uz šīs iestādes kapitālu un līdz 2006. gada 31. decembrim iemaksājusi 650 miljonus EUR. Īsi pirms gada beigām 12 miljoni EUR iemaksātā kapitāla tika atmaksāti Eiropas Kopienām. Minētā summa bija daļa no 70 miljonu EUR pārskaitījuma Globālās satelītnavigācijas sistēmas (GNSS) aģentūrai, daļa no GJU darbību pārnešanas uz GNSS aģentūru. GJU likvidācija tika uzsākta 2007. gada 1. janvārī. GJU aktīvus un pasīvus 2007. gadā pārvietos uz GNSS aģentūru, kas turpinās projektu.

GNSS

GJU

GNSS

GJU

GJU

GNSS

Galileo uzskaite ir veikta, izmantojot pašu kapitāla metodi. Komisijas daļa kopuzņēmuma zaudējumos 2006. gadā bija 279 miljoni EUR. Tādējādi ieguldījumu vērtība 2006. gada 31. decembrī bija 62 miljoni EUR, proti, ieguldījumi 637 miljonu EUR apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 575 miljonu EUR apmērā.

Galileo

2.3.2.   Garantiju fonds

Ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94 tika izveidots Garantiju fonds ārējiem darījumiem, lai atmaksātu Kopienu kreditoriem to saņēmēju saistību neizpildes gadījumā, kam Kopiena piešķir vai garantē aizdevumus. Šis mehānisms attiecas uz aizdevumiem, ko Kopienas garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevuma darbībām ārpus Eiropas Savienības un aizdevumiem saistībā ar finansiālu atbalstu (MFA aizdevumi) makroekonomikas līmenī, kā arī Euratom aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības.

MFA

Pamatojoties uz līgumu, ko Kopienas un EIB 1994. gada 23. novembrī parakstīja Briselē un 1994. gada 25. novembrī — Luksemburgā, Komisija saskaņā ar Regulas 6. pantu ir uzticējusi EIB veikt fonda finanšu vadību.

Regulā (EK, Euratom) Nr. 2728/94 par Garantiju fondu, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1149/1999, ir paredzēts, ka no 2000. gada 1. janvāra fondu finansē no Kopienu vispārējā budžeta maksājumiem, kas ir vienāds ar 9 % no darījumu kapitālvērtības, no ieņēmumiem no procentiem par ieguldījumiem, kas veikti no fonda aktīviem, kā arī no atgūtām summām no saistības nepildošiem debitoriem, par kuriem Fondam ir nācies sniegt solītās garantijas. Minētajā regulā paredzētais apjoms ir noteikts 9 % apmērā. Saskaņā ar minēto regulu, “ja gada beigās paredzētais apjoms ir pārsniegts, pārpalikumu atmaksā Eiropas Kopienu pamatbudžeta ieņēmumu dokumenta īpašā pozīcijā”.

Iestāžu 1999. gada 6. maija Nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ir norādīts, ka Eiropas Kopienu vispārējā budžetā ir jāiekļauj garantijas rezerve, lai segtu aizdevumus trešām valstīm. Šī rezerve ir paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu pieprasīt no budžeta.

Šī rezerve 1253 miljonu EUR apmērā atbilst Garantiju Fonda paredzētajai summai (9), ko aprēķina, pamatojoties uz nesamaksāto summu 2006. gada 31. decembrī. Norādītie 1379 miljoni EUR Komisijas bilances aktīvu daļā pirms MFA parādu izslēgšanas ir fonda neto aktīvi 2006. gada 31. decembrī. Starpība starp aktīvu daļā norādīto fonda summu un rezerves summu atbilst atlikumam, kas ir jāatmaksā budžetā, proti, 126 miljoni EUR.

9

MFA

Garantiju fonda neto aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Apgrozāmie aktīvi | 1 380 | 1 325 |
| Pēc izslēgšanas | 1 372 | 1 310 |
| Īstermiņa ieguldījumi: Pārdošanai pieejamie aktīvi | 940 | 1 009 |
| Pēc izslēgšanas | 932 | 994 |
| Skaidra nauda un tās ekvivalenti | 440 | 316 |
| Īstermiņa saistības | (1) | (1) |
| Neto aktīvi | 1 379 | 1 324 |
| Pēc izslēgšanas | 1 371 | 1 309 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Apgrozāmie aktīvi

Apgrozāmie aktīvi

1 380

1 325

Pēc izslēgšanas

Pēc izslēgšanas

1 372

1 372

1 310

1 310

Īstermiņa ieguldījumi: Pārdošanai pieejamie aktīvi

940

1 009

Pēc izslēgšanas

Pēc izslēgšanas

932

932

994

994

Skaidra nauda un tās ekvivalenti

440

316

Īstermiņa saistības

Īstermiņa saistības

(1)

(1)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 379

1 324

Pēc izslēgšanas

Pēc izslēgšanas

1 371

1 371

1 309

1 309

Garantiju fondam 2006. gada 31. decembrī bija Eiropas Kopienu emitētas divas parādzīmes ar mainīgu likmi par summu 8 miljoni EUR, ieskaitot uzkratos procentus (2005. gadā — 15 miljoni EUR), šīs obligācijas tika emitētas MFA ietvaros, kas nav budžeta instruments. No grāmatvedības viedokļa ir jāveic izslēgšana gan aktīviem (GF), gan pasīviem (MFA) Kopienu līmenī. Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības izmaiņas 2006. gadā ir atzītas kapitālā ar summu (32) miljoni EUR. Attiecīga summa 2005. gadā bija (11) miljoni EUR.

MFA

GF

MFA

Garantiju fonda riska pārvaldības politika ir paskaidrota E iedaļas 6. paskaidrojumā.

E

6

2.3.3.   Citi ieguldījumi

2.3.3.1.   Pārdošanai pieejamie aktīvi

Šajā pozīcijā ir ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | ERAB | Riska kapitāla darījumi | ETF uzsākšanas mehānisms | Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai | Citi | Kopā |
| Summa 31.12.2005. | 157 | 0 | 48 | 0 | 6 | 211 |
| Pārvietojumi | 0 | 224 | 0 | 0 | 0 | 224 |
| Iegāde | 0 | 15 | 24 | 46 | 1 | 86 |
| Realizācija/izņemšana | 0 | (17) | (8) | 0 | (2) | (27) |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam | 0 | (4) | 11 | 3 | 0 | 10 |
| Zaudējumi saistībā ar vērtības samazinājumu | 0 | (7) | (1) | 0 | (1) | (9) |
| Summa 31.12.2006. | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |

miljoni EUR

ERAB

Riska kapitāla darījumi

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Citi

Kopā

Summa 31.12.2005.

Summa 31.12.2005.

157

0

48

0

6

211

Pārvietojumi

0

224

0

0

0

224

Iegāde

0

15

24

46

1

86

Realizācija/izņemšana

0

(17)

(8)

0

(2)

(27)

Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam

0

(4)

11

3

0

10

Zaudējumi saistībā ar vērtības samazinājumu

0

(7)

(1)

0

(1)

(9)

Summa 31.12.2006.

Summa 31.12.2006.

157

211

74

49

4

495

Ieguldījums Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā

ERAB piešķīra sākotnējo kapitālu 10 miljardu EUR apmērā; Kopienas parakstījās uz 3 % no minētās summas. Šā kapitāla pieprasītā proporcija ir 30 %. Ikgadējā sanāksmē 1996. gada 15. aprīlī bankas vadītāji nolēma divkāršot reģistrētā pamatkapitāla apjomu. Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas ir parakstījušās uz 30 000 papildu daļām, kurām katrai nominālā vērtība ir 10 000 EUR. Šis darījums ietver apmaksātās daļas un pieprasāmās daļas šādās proporcijās: 22,5 % parakstīto daļu ir apmaksātās daļas, un atlikusī daļa ir pieprasāmās daļas.

Bilances datumā Komisijas parakstītā ERAB kapitāla summa ir 157 miljoni EUR, no kuras 151 miljons EUR ir pieprasīts un daļēji samaksāts. Neveiktie maksājumi par pieprasīto kapitālu (6 miljoni EUR) ir reģistrēti ilgtermiņa saistībās un uzskaitīti amortizētās izmaksās. Neveiktie maksājumi par nepieprasīto kapitāla summu ir 443 miljoni EUR, kas ir iekļauti ārpusbilancē kā iespējamās saistības.

Tā kā ERAB netiek kotēts biržā un, ņemot vērā līgumā noteiktos ierobežojumus, tai skaitā ERAB dibināšanas dokumentos, kas cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu īpašniekiem, Eiropas Kopienu 3 % daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstītās vērtības samazinājuma summas.

Riska kapitāla darījumi (RCO)

RCO

Pamatojoties uz riska kapitāla darījumiem, summas tiek piešķirtas finanšu starpniekiem, lai finansētu kapitāla ieguldījumus. Šie finanšu nolīgumi neietver aizdevuma pamatīpašības un sastāvdaļas, jo nav noteikts atmaksas grafiks, nedz arī ir vienošanās par procentu likmi kā atlīdzību, un tāpēc tie ir pielīdzināti netiešiem kapitāla ieguldījumiem. Tāpēc attiecībā uz 2006. gada pārskatiem un turpmākiem pārskatiem tika nolemts, ka tie ir jāuzrāda šajā pozīcijā kā ieguldījumi, iepriekš tie tika uzrādīti kā aizdevumi (skatīt E iedaļas 2.4.1. paskaidrojumu).

E

2.4.1.

Tos uzskaita, no vēsturiskām izmaksām atskaitot vērtības samazinājuma uzkrājumu, jo aktīvajā tirgū nav pieejamas kotētas tirgus cenas, un pašreiz nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību. Uzkrājumi vērtības samazinājumam bilances datumā ir pamatoti ar pagaidu vai galīgiem norakstījumiem, ko ir paziņojuši finanšu dalībnieki.

ETF uzsākšanas mehānisms

Izaugsmes un nodarbinātības programma un MAP programma, kas ir EIF aizgādnībā, atbalsta jaundibinātu MVU izveidi un finansēšanu, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

MAP

“Patiesās vērtības metode” tika pirmoreiz piemērota 2006. gadā attiecībā uz ETF uzsākšanas mehānisma ieguldījumiem. Ja tā būtu piemērota arī 2005. gada 31. decembrī, atlikums būtu 70 miljoni EUR (48 miljonu EUR vietā). Pārvērtēšanas pārpalikuma/ (deficīta) izmaiņas 2006. gadā ietver gan vērtības korekciju, gan valūtas kursu izmaiņas patiesās vērtības rezervē.

ETF

Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai (EFSE)

Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai tika izveidots 2005. gadā ar sākotnējo pamatkapitālu 147 miljoni EUR. Tas ir strukturēts kā ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu pamatkapitālu (SICAV). EFSE galvenais uzdevums ir sekmēt ekonomisko attīstību un labklājību Dienvidaustrumu Eiropā, sniedzot pastāvīgu papildu attīstības finansējumu, jo īpaši maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, un privātām mājsaimniecībām, izmantojot vietējos finanšu starpniekus.

SICAV

EFSE

Eiropas Kopienām EFSE fondā pieder 17,9 % (balsstiesības).

EFSE

2.3.3.2.   Pārdošanai turētie aktīvi

Eiropas Kopienas izmanto atvasinātus instrumentus valūtas un procentu likmju mijmaiņas veidā riska ierobežošanas nolūkos. Valūtas un procentu likmju mijmaiņas ir saistības mainīt vienu naudas plūsmu ar citu. Mijmaiņa ir valūtu vai procentu likmju ekonomiska maiņa (piemēram, nemainīgu procentu likmi pret mainīgu likmi) vai to visu kombinācija (proti, procentu likmju mijmaiņas dažādās valūtās). Mijmaiņas, kā paskaidrots turpmāk tekstā, tiek lietotas, lai aizdevumu naudas plūsmas saskaņotu ar attiecīgo aizņēmumu naudas plūsmām.

valūtas un procentu likmju mijmaiņas

Šie atvasinātie instrumenti kļūst izdevīgi (kā aktīvi) vai neizdevīgi (kā pasīvi) atkarībā no tirgus procentu likmju vai valūtas kursa svārstībām instrumentiem ar līdzīgiem noteikumiem. Robeža, ar ko nosaka, vai instrumenti ir izdevīgi vai neizdevīgi, un tādējādi atvasināto finanšu aktīvu un pasīvu patiesās vērtības var mainīties laiku pa laikam.

Likvidējamā EOTK (EOTK) noslēdza procentu likmju mijmaiņas nolīgumu un procentu likmju mijmaiņas un procentu likmju mijmaiņas dažādās valūtās kombinācijas nolīgumu. Procentu likmju mijmaiņu patiesā vērtība tika iegūta, diskontējot neto nemainīgās naudas plūsmas, izmantojot nulles kupona mijmaiņas likmes bilances datumā. Minēto mijmaiņu ar gala termiņu, kas ir lielāks par vienu gadu pēc bilances datuma, patiesā vērtība (ieskaitot uzkrātos procentus) ir šāda:

Likvidējamā EOTK (EOTK)

Pārdošanai turētie aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| Atvasinātais instruments | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Likvidējamās EOTK mijmaiņas | 21 | 27 |

miljoni EUR

Atvasinātais instruments

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Likvidējamās EOTK mijmaiņas

21

27

2.4.   AIZDEVUMI

Šajā pozīcijā ir ietvertas Eiropas Kopienām maksājamās summas par aizdevumiem, kuru maksāšanas termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

2.4.1.   Aizdevumi, kas piešķirti no Eiropas Kopienu budžeta un likvidējamās EOTK

Šajā postenī ir ietverti aizdevumi, kas ir piešķirti ar īpašiem noteikumiem ar trešām valstīm īstenotās sadarbības ietvaros, kā arī aizdevumi dzīvojamām mājām, kurus ir piešķīrusi likvidējamā EOTK no saviem līdzekļiem. Visas summas ir maksājamas ilgākā laikposmā kā 12 mēneši pēc gada beigām.

Aizdevumi, kas piešķirti no Eiropas Kopienu budžeta un likvidējamās EOTK

| miljoni EUR |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | Riska kapitāla darījumi | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2005. | 170 | 224 | 44 | 438 |
| Pārvietojumi | 0 | (224) | 0 | (224) |
| Jauni aizdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Atmaksātās summas | (26) | 0 | (8) | (34) |
| Valūtas kursa starpības | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izmaiņas uzskaites vērtībā | 17 | 0 | 3 | 20 |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā 31.12.2006. | 161 | 0 | 39 | 200 |

miljoni EUR

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Riska kapitāla darījumi

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2005.

Kopā 31.12.2005.

170

170

224

224

44

44

438

438

Pārvietojumi

0

(224)

0

(224)

Jauni aizdevumi

0

0

0

0

Atmaksātās summas

(26)

0

(8)

(34)

Valūtas kursa starpības

0

0

0

0

Izmaiņas uzskaites vērtībā

17

0

3

20

Zaudējumi no vērtības samazināšanās

0

0

0

0

Kopā 31.12.2006.

Kopā 31.12.2006.

161

161

0

0

39

39

200

200

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir aizdevumi, kas piešķirti ar atvieglotām procentu likmēm. Efektīvās procentu likmes minētajiem aizdevumiem ir robežās no 7,39 % līdz 12,36 %.

Riska kapitāla darījumi

Šīs summas ir pārvietotas uz pozīciju “Pārdošanai pieejamie ieguldījumi” — skatīt E iedaļas 2.3.3.1. paskaidrojumu.

E

2.3.3.1.

Aizdevumi dzīvojamām mājām no likvidējamās EOTK (EOTK)

Aizdevumi dzīvojamām mājām ir aizdevumi, ko piešķir EOTK no saviem līdzekļiem saskaņā ar EOTK Līguma 54. pantu un 54. panta 2. punktu. Šos aizdevumus piešķir ar nemainīgu procentu likmi 1 % apmērā, un rezultātā tos uzskata par aizdevumiem ar atvieglotām procentu likmēm. Efektīvās procentu likmes minētajiem aizdevumiem ir robežās no 2,806 % līdz 22,643 %.

2.4.2.   Aizdevumi, kas piešķirti no aizņēmumiem

Saskaņā ar Kopienu līgumiem Padome ir pilnvarota ar vienprātīgu lēmumu pieņemt garantiju vai aizņēmumu programmas, ja to uzskata par nepieciešamu Kopienu mērķu sasniegšanai. Kopienu aizņēmumi rada tiešas saistības Kopienām, nevis kādai atsevišķai dalībvalstij. Šajā postenī ir ietverti aizdevumi, kas ir piešķirti programmas Finansiālā palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) ietvaros un kurus ir piešķīris Euratom un likvidējamā EOTK.

MFA

Saskaņā ar grāmatvedības politiku, kas paskaidrota E iedaļas 1.5.4. paskaidrojumā, aizdevumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, tad tie tiek novērtēti amortizētās izmaksās. Finanšu instrumenta patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena. Tomēr, ja dotās vai saņemtās atlīdzības daļa ir saistīta ar ko citu un nevis ar finanšu instrumentu, tad finanšu instrumenta patieso vērtību novērtē, izmantojot novērtēšanas metodi.

E

1.5.4.

Aizdevumi, kas piešķirti no aizņēmumiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) | Euratom aizdevumi | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2005. | 1 086 | 389 | 508 | 1 983 |
| Jauni aizdevumi | 19 | 51 | 0 | 70 |
| Atmaksātās summas | (130) | 0 | (2) | (132) |
| Valūtas kursa starpības | 0 | 0 | (4) | (4) |
| Izmaiņas uzskaites vērtībā | 2 | 2 | (3) | 1 |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā 31.12.2006. | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Pienākošā summa < 1 gadu | 20 | 0 | 75 | 95 |
| Pienākošā summa > 1 gadu | 957 | 442 | 424 | 1 823 |

miljoni EUR

Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

Euratom aizdevumi

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2005.

1 086

389

508

1 983

Jauni aizdevumi

19

51

0

70

Atmaksātās summas

(130)

0

(2)

(132)

Valūtas kursa starpības

0

0

(4)

(4)

Izmaiņas uzskaites vērtībā

2

2

(3)

1

Zaudējumi no vērtības samazināšanās

0

0

0

0

Kopā 31.12.2006.

977

442

499

1 918

Pienākošā summa < 1 gadu

Pienākošā summa < 1 gadu

20

20

0

0

75

75

95

95

Pienākošā summa > 1 gadu

Pienākošā summa > 1 gadu

957

957

442

442

424

424

1 823

1 823

Programmas “Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)” aizdevumi

MFA

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments nesaistītu un nenoteiktu maksājumu atlikumiem un/vai budžeta atbalsts partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tas jāīsteno vidēja vai ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju formā, vai atbilstīgā abu formu kombinācijā un kopumā papildina finansējumu, ko sniedz saistībā ar SVF-atbalstīto korekciju un reformu programmu.

MFA

Pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem, efektīvās procentu likmes metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas tieši ieraksta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Euratom aizdevumi

Euratom ir atsevišķa Eiropas Savienības juridiska persona, ko pārstāv Eiropas Komisija. Šīs struktūras finansiālais mērķis ir sniegt aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm šādā veidā:

| — | Euratom aizdevumi dalībvalstīm tiek piešķirti ar mērķi finansēt ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

Euratom aizdevumi dalībvalstīm tiek piešķirti ar mērķi finansēt ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām;

| — | Euratom aizdevumi trešām valstīm tiek piešķirti ar mērķi uzlabot drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. |
| --- | --- |

—

Euratom aizdevumi trešām valstīm tiek piešķirti ar mērķi uzlabot drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas.

Pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem, efektīvās procentu likmes metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas tieši ieraksta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Šajā postenī ir iekļauti aizdevumi, kurus ir piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK Līguma 54. un 56. pantu, kā arī divi nekotēti parāda vērtspapīri, kurus ir emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu debitoru neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. gads un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu pakalpojumu.

Izmaiņas uzskaites vērtībā atbilst uzkrāto procentu izmaiņām, pieskaitot attiecīgā gada amortizāciju samaksātām prēmijām un darījumu izmaksām, kas radās pie uzsākšanas, aprēķinot atbilstoši efektīvās procentu likmes metodei. Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas:

Efektīvās procentu likmes aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem

| Aizņēmumi | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| --- | --- | --- |
| Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) | 3.222 % - 4.54 % | 2.039 % - 4.54 % |
| Euratom | 3.372 % - 5.76 % | 2.224 % - 5.76 % |
| Likvidējamā EOTK | 3.064 % - 12.077 % (10) | 2.241 % - 12.077 %  (10) |

Aizņēmumi

31.12.2006.

31.12.2005.

Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

3.222 % - 4.54 %

2.039 % - 4.54 %

Euratom

3.372 % - 5.76 %

2.224 % - 5.76 %

Likvidējamā EOTK

3.064 % - 12.077 % (10)

10

2.241 % - 12.077 %  (10)

10

2.5.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu vai nu izmanto mērķim, kam tas piešķirts līgumā noteiktajā periodā, vai atmaksā — ja saņēmējam nerodas attaisnoti izdevumi, viņam minētais avanss ir jāatgriež Eiropas Kopienām. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgās izmaksas, kamēr nav izpildīti līguma attiecīgie nosacījumi un tas nav reģistrēts bilances aktīvos, kad ir veikts sākuma maksājums. Priekšfinansējuma aktīva summa tiek samazināta (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attaisnotas izmaksas un atdotās summas. Kad Kopienas pēc saņemtā izmaksu atmaksas pieprasījuma tiesiskuma analīzes ir pilnībā vai daļēji apstiprinājušas priekšfinansējuma summu, tad attiecināto izdevumu apstiprinātā summa tiek izņemta no bilances un norādīta kā izdevumi saimnieciskā rezultāta pārskatā. Šādā veidā starpposma vai galīgie maksājumi ir paredzēti, lai, pamatojoties uz pārskatu par izdevumiem, atlīdzinātu saņēmēja izdevumus. Tādējādi var pilnībā vai daļēji dzēst priekšfinansējuma summu.

Priekšfinansējumu novērtē tā novērtētajā atgūstamajā summā. Kopienas pārskata priekšfinansējuma “vērtības samazinājumu”, kad vien kādi notikumi, apstākļu izmaiņas vai informācija norāda, ka aktīva uzskaites vērtība var būt neatgūstama. Šajā novērtējumā ņem vērā priekšfinansējumam pievienotas garantijas esamību. Prognozējamais neatgūstamais priekšfinansējums vai summa, par kuru atgūšana nav iespējama, tiek atzīta kā vērtības samazinājums vai maksa saimnieciskā rezultāta pārskatā. Attiecīgā summa bilancē tiek atzīta kā priekšfinansējuma uzskaites vērtības samazinājums.

Gada beigās atlikušās priekšfinansējuma summas tiek vērtētas sākotnējā apjomā, no kura atņem atdotās summas, iegrāmatotās attaisnotās summas un aptuvenas attaisnotās summas, kas vēl nav iegrāmatotas gada beigās, un vērtības samazinājumus. Garantijas attiecībā uz priekšfinansējumu norāda ārpusbilancē kā iespējamos aktīvus.

Parasti par samaksāto priekšfinansējumu tiek saņemti procenti, izņemot summas, kas maksātas dalībvalstīm vai kā pirmspievienošanās atbalsts. Šos procentus atzīst, ja tādi tiek nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās aprēķina uzkrātos ieņēmumus no procentiem, pamatojoties uz ticamāko informāciju, un tos ietver bilancē. Šo procentu īpašumtiesības ietver priekšfinansējuma divas kategorijas — Eiropas Kopienas un trešās personas. Atšķirība starp šīm divām kategorijām ir tāda, ka procenti no “Eiropas Kopienu” priekšfinansējuma paliek Kopienu īpašumā un ir jāatgriež Kopienām, bet procenti no “trešo personu” priekšfinansējuma ir saņēmēja īpašums.

Ilgtermiņa priekšfinansējuma summas

| miljoni EUR |
| --- |
| Vadības veids | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Eiropas Kopienu priekšfinansējums: | 920 | 3 |
| Tieša centralizēta vadība | 300 | 3 |
| Netieša centralizēta vadība | 549 | 0 |
| Decentralizēta vadība | 50 | 0 |
| Cits | 21 | 0 |
| Trešo personu priekšfinansējums: | 21 505 | 22 729 |
| Tieša centralizēta vadība | 57 | 145 |
| Netieša centralizēta vadība | 30 | 0 |
| Decentralizēta vadība | 224 | 106 |
| Dalīta vadība | 20 744 | 22 478 |
| Kopēja vadība | 450 | 0 |
| Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums | 22 425 | 22 732 |

miljoni EUR

Vadības veids

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Eiropas Kopienu priekšfinansējums:

Eiropas Kopienu priekšfinansējums:

920

920

3

3

Tieša centralizēta vadība

300

3

Netieša centralizēta vadība

549

0

Decentralizēta vadība

50

0

Cits

21

0

Trešo personu priekšfinansējums:

Trešo personu priekšfinansējums:

21 505

21 505

22 729

22 729

Tieša centralizēta vadība

57

145

Netieša centralizēta vadība

30

0

Decentralizēta vadība

224

106

Dalīta vadība

20 744

22 478

Kopēja vadība

450

0

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

22 425

22 425

22 732

22 732

Svarīgākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas ir saistītas ar struktūrfonda pasākumiem. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, tad ir vajadzīgs, lai attiecīgie avansi būtu pieejami periodam, kas ir ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas ir norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Kad programma ir pieņemta, Komisija naudu pārskaita uz kontu saistībā ar struktūrfondu. Tad Komisija veic starpmaksājumus, lai atlīdzinātu dalībvalsts apliecinātos faktiskos izdevumus. Pēc programmas slēgšanas izmaksā 5 % atlikumu, tiklīdz ir iesniegti visi prasītie dokumenti un Komisija tos ir apstiprinājusi. Maksājumus novirza visagrāk nodibināto saistību segšanai. Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma summām 2005. gadā tika veikts tikai par strukturālām darbībām.

2.6.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

Ilgtermiņa debitoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Ieguldījums ēkās | 24 | 42 |
| Dalībvalstu parādi | 272 | 135 |
| Aizdevumi EOTK darbiniekiem | 17 | 20 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības aģentūras (EAR) kredīta shēmas | 10 | 40 |
| Garantijas un iemaksas | 5 | 7 |
| Kopā | 328 | 244 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Ieguldījums ēkās

24

42

Dalībvalstu parādi

272

135

Aizdevumi EOTK darbiniekiem

17

20

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības aģentūras (EAR) kredīta shēmas

EAR

10

40

Garantijas un iemaksas

5

7

Kopā

Kopā

328

328

244

244

Ieguldījumi ēkās ir pamatā Beļģijas valsts veiktās finanšu iemaksas par D3 ēkas iegādi un aprīkojumu Parlamentam; šī summa ir EUR 176 miljoni, kas ir jānomaksā desmit gadu laikā, kas beidzas 2008. gadā. Gada beigās summa 22 miljonu EUR apmērā ir jānomaksā laikposmā, kas ir ilgāks par gadu (2005. gadā — 42 miljoni EUR), bet pārējā summa 20 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 21 miljons EUR) jānomaksā gada laikā.

No dalībvalstīm saņemamās summas atbilst summām, kas bijušajām kandidātvalstīm ir jāmaksā likvidējamai EOTK. Kopējais ieguldījums ir 170 miljoni EUR, un tas ir jāmaksā četrās daļās katra gada pirmajā darba dienā, sākot ar 2006. gadu, šādā apjomā: 15 %, 20 %, 30 % un 35 %. Šo ieguldījumu neto pašreizējā vērtība gada beigās bija 138 miljoni EUR (2005. gadā —159 miljoni EUR), kas ir sadalīta starp ilgtermiņa debitoru parādiem 104 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 135 miljoni EUR) un īstermiņa debitoru parādiem 34 miljoni EUR (2005. gadā — 24 miljoni EUR).

No dalībvalstīm saņemamās summas 2006. gada 31. decembrī ietver arī samazinājumu par 168 miljoniem EUR saskaņā ar Komisijas 2005. gada lēmumu, ar kuru tika samazināts vienai dalībvalstij piešķirtais ERAF atbalsts. Parāda summa 2005. gada 31. decembrī nav ietverta 2005. gada pārskatos, tādējādi minētajā datumā samazinot šīs pozīcijas summu par 318 miljoniem EUR (skatīt arī E iedaļas 2.10.2. un 3.1.4. paskaidrojumu).

E

2.10.2.

3.1.4.

Šajā pozīcijā tiek iekļauta arī summa 17 miljonu EUR apmērā saistībā ar aizdevumiem Eiropas Kopienu darbiniekiem, ko piešķīra likvidējamā EOTK. Šos aizdevumus finansēja likvidējamā EOTK no saviem līdzekļiem, un tagad tos pārvalda Komisija. EAR (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības aģentūras) kredīta shēmas atbilst galvenokārt avansētajiem līdzīgiem fondiem un kredītlīniju shēmām.

EAR

II   APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| Apraksts | Iegādes vērtība | Vērtības samazinājums | Neto uzskaites vērtība 31.12.2006. | Neto uzskaites vērtība 31.12.2005. |
| Zinātniskās iekārtas: |
| Zinātniskie materiāli | 11 | 0 | 11 | 11 |
| Skaldmateriāls un smagais ūdens | 30 | 0 | 30 | 32 |
| Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai | 60 | 0 | 60 | 64 |
| Vakcinācijas | 7 | 0 | 7 | 7 |
| Ražošanas materiāli | 7 | 0 | 7 | 7 |
| Publikācijas un preces tālākpārdošanai | 16 | (16) | 0 | 5 |
| Kopā | 131 | (16) | 115 | 126 |

miljoni EUR

Apraksts

Iegādes vērtība

Vērtības samazinājums

Neto uzskaites vērtība 31.12.2006.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2005.

Zinātniskās iekārtas:

Zinātniskie materiāli

11

0

11

11

Skaldmateriāls un smagais ūdens

30

0

30

32

Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai

60

0

60

64

Vakcinācijas

7

0

7

7

Ražošanas materiāli

7

0

7

7

Publikācijas un preces tālākpārdošanai

16

(16)

0

5

Kopā

Kopā

131

131

(16)

(16)

115

115

126

126

Komisijai krājumos ir ražošanas materiāli 7 miljonu EUR vērtībā, kas galvenokārt ir Kopīgā pētniecības centra ēku uzturēšanas materiāli un rezerves daļas. Publikāciju biroja rīcībā esošo un/vai pārvaldīto publikāciju krājumi, par kuriem tiek veiktas maksas (maksas krājumi), ir pilnībā norakstīti zemā apgrozījuma dēļ. Arī publikācijas, kuras izplata par brīvu, ir pilnībā norakstītas, jo to pārdošanas vērtība ir mazāka par to izmaksām.

2.8.   ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus vērtspapīrus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos varētu pārdot likviditātes vajadzībām vai sakarā ar procentu likmju izmaiņām.

2.8.1.   Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | MVU garantiju mehānisms | ETF uzsākšanas mehānisms | TEN riska kapitāls EIB | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Summa 31.12.2005. | 22 | 4 | 3 | 1 411 | 1 440 |
| Iegāde | 0 | 0 | 0 | 521 | 521 |
| Realizācija un izņemšana | 0 | (4) | 0 | (490) | (494) |
| Amortizēto izmaksu korekcija | 0 | 0 | 0 | (3) | (3) |
| Izmaiņa uzskaites vērtībā | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam | 0 | 0 | 0 | (39) | (39) |
| Summa 31.12.2006. | 22 | 0 | 3 | 1 401 | 1 426 |

miljoni EUR

MVU garantiju mehānisms

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

TEN riska kapitāls EIB

TEN

Likvidējamā EOTK

Kopā

Summa 31.12.2005.

22

4

3

1 411

1 440

Iegāde

0

0

0

521

521

Realizācija un izņemšana

0

(4)

0

(490)

(494)

Amortizēto izmaksu korekcija

0

0

0

(3)

(3)

Izmaiņa uzskaites vērtībā

0

0

0

1

1

Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam

0

0

0

(39)

(39)

Summa 31.12.2006.

Summa 31.12.2006.

22

22

0

0

3

3

1 401

1 401

1 426

1 426

MVU garantiju mehānisms — Izaugsme un nodarbinātība, ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

Visi ieguldījumi ir AAA obligācijas ar mainīgu likmi EUR valūtā, kas tiek kotētas aktīvos tirgos.

TEN riska kapitāls EIB

TEN

Ieguldījumi TEN riska kapitāla mehānisma ietvaros (uz šodienu tikai viens par summu 3 miljoni EUR) ir veikti, izveidojot kopīgu īpašam nolūkam dibinātu struktūru (ko kopīgi tur EIB un Galaxy Fund, TEN RCF partneris) ar nosaukumu GALAXY — A28 Eiropas komunikāciju tīkla projektiem, ietverot privātā sektora ieguldījumus. Šis ieguldījums ir īpašam nolūkam dibinātas struktūras kapitāls.

Galaxy Fund

TEN RCF

GALAXY

A28

Likvidējamā EOTK

Visi ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Detalizēta informācija par ieguldījumu portfeli, norādot emitenta veidu un vērtējumu, ir sniegta E iedaļas 6. paskaidrojumā. To parāda vērtspapīru vērtība 2006. gada 31. decembrī (izteikta patiesajā vērtībā), kuru gala termiņš beidzas 2007. gadā, ir 135 miljoni EUR (2005. gadā — 237 miljoni EUR).

E

6

2.9.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Nesamaksāto summu sadalījums starp vadības veidiem atspoguļo 2005. gadā veiktos priekšfinansējuma maksājumus. Nepiešķirtās priekšfinansējuma summas ir pirmoreiz iekļautas 2005. gada sākuma bilancē un ir norādītas atsevišķā rindā, jo līdz 31.12.2004. nebija pieejama informācija par sadalījumu pa budžeta vadības veidiem.

Uzkrātās maksas atspoguļo aprēķināto attaisnoto izmaksu summu, kas gada beigās radās nesamaksāto priekšfinansējuma summu saņēmējiem, bet par ko Kopienas vēl nav saņēmušas pārskatu. Šīs summas uzskaita kā izmaksas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Sīkākai informācijai par ilgtermiņa priekšfinansējumu skatīt arī 2.5. paskaidrojumu.

2.5.

Kā priekšfinansējums šajā pozīcijā ir ietverta summa 206 miljonu EUR apmērā saistībā ar summām, kas ir izmaksātas saskaņā ar Šengenas nolīgumu. 2005. gada pārskatos šie maksājumi tika uzrādīti Saimnieciskā rezultāta pārskatā kā darbības izdevumi, bet 2006. gadā veiktās analīzes rezultātā minētos maksājumus pārklasificēja par priekšfinansējumu. Ja tas būtu izdarīts jau 2005. gadā, atlikums 31.12.2005. minētajam līgumam būtu bijis 183 miljoni EUR (skatīt arī E iedaļas 3.3. paskaidrojumu).

E

3.3.

Īstermiņa priekšfinansējuma summas

| miljoni EUR |
| --- |
| Vadības veids | | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Bruto Eiropas Kopienu priekšfinansējums: |
| Tieša centralizēta vadība | Pasākumu dotācijas | 8 850 | 4 791 |
| Darbības dotācijas | 167 | 111 |
| Netieša centralizēta vadība | Valstu aģentūras | 778 | 620 |
| Finanšu darbības | 12 | 64 |
| Cits | 6 | 3 |
| Decentralizēta vadība | | 381 | 195 |
| Cits | | 686 | 474 |
| Citu iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums | 8 | 7 |
| Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikums | | 3 577 | 5 254 |
| Kopā bruto priekšfinansējums | | 14 465 | 11 519 |
| Atskaitītās uzkrātās maksas: |
| Tieša centralizēta vadība | | (8 189) | (5 892) |
| Netieša centralizēta vadība | | (1 135) | (1 376) |
| Decentralizēta vadība | | (232) | (123) |
| Cits | | (75) | (169) |
| Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums | 4 834 | 3 959 |
| Trešo personu priekšfinansējums: |
| Tieša centralizēta vadība | Publiskais iepirkums | 545 | 260 |
| Darbības | 470 | 356 |
| Netieša centralizēta vadība | | 3 | 0 |
| Decentralizēta vadība | | 599 | 361 |
| Dalīta vadība | | 937 | 391 |
| Kopēja vadība | | 578 | 317 |
| Citu iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums | 177 | 143 |
| Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikums | | 2 930 | 2 775 |
| Kopā bruto priekšfinansējums | | 6 239 | 4 603 |
| Atskaitītās uzkrātās maksas: |
| Tieša centralizēta vadība | | (1 532) | (1 200) |
| Decentralizēta vadība | | (468) | (383) |
| Dalīta vadība | | (906) | (201) |
| Kopēja vadība | | (79) | (143) |
| Cits | | (33) | (2) |
| Kopā trešo personu priekšfinansējums | 3 221 | 2 674 |
| Kopā īstermiņa priekšfinansējums | 8 055 | 6 633 |

miljoni EUR

Vadības veids

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Bruto Eiropas Kopienu priekšfinansējums:

Tieša centralizēta vadība

Pasākumu dotācijas

Pasākumu dotācijas

8 850

4 791

Darbības dotācijas

Darbības dotācijas

167

167

111

Netieša centralizēta vadība

Valstu aģentūras

Valstu aģentūras

778

620

Finanšu darbības

Finanšu darbības

12

64

Cits

Cits

6

3

Decentralizēta vadība

381

195

Cits

686

474

Citu iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums

8

7

Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikums

3 577

5 254

Kopā bruto priekšfinansējums

14 465

14 465

11 519

11 519

Atskaitītās uzkrātās maksas:

Tieša centralizēta vadība

(8 189)

(5 892)

Netieša centralizēta vadība

(1 135)

(1 376)

Decentralizēta vadība

(232)

(123)

Cits

(75)

(169)

Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums

Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums

4 834

4 834

3 959

3 959

Trešo personu priekšfinansējums:

Tieša centralizēta vadība

Publiskais iepirkums

Publiskais iepirkums

545

260

Darbības

Darbības

470

470

356

Netieša centralizēta vadība

3

3

0

Decentralizēta vadība

599

361

Dalīta vadība

937

391

Kopēja vadība

578

317

Citu iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums

177

143

Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikums

2 930

2 775

Kopā bruto priekšfinansējums

6 239

6 239

4 603

4 603

Atskaitītās uzkrātās maksas:

Tieša centralizēta vadība

(1 532)

(1 200)

Decentralizēta vadība

(468)

(383)

Dalīta vadība

(906)

(201)

Kopēja vadība

(79)

(143)

Cits

(33)

(2)

Kopā trešo personu priekšfinansējums

Kopā trešo personu priekšfinansējums

3 221

3 221

2 674

2 674

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

8 055

8 055

6 633

6 633

2.10.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

Īstermiņa debitoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Ilgtermiņa debitoru parādi, kuru atmaksas termiņš ir mazāks par vienu gadu | 119 | 46 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 4 193 | 4 243 |
| Dažādi debitoru parādi | 26 | 22 |
| Uzkrājumi un atliktie maksājumi | 5 458 | 2 927 |
| Kopā | 9 796 | 7 238 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Ilgtermiņa debitoru parādi, kuru atmaksas termiņš ir mazāks par vienu gadu

119

46

Īstermiņa debitoru parādi

4 193

4 243

Dažādi debitoru parādi

26

22

Uzkrājumi un atliktie maksājumi

5 458

2 927

Kopā

Kopā

9 796

9 796

7 238

7 238

2.10.1.   Ilgtermiņa debitoru parādi, kuru atmaksas termiņš ir mazāks par vienu gadu

Šīs summas 119 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 46 miljoni EUR) galvenokārt veido aizdevumi ar gala termiņu, kas ir īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma ( 95 miljoni EUR; sīkākai informācijai skatīt 2.4. paskaidrojumu), un Beļģijas valsts finansiālais ieguldījums, lai iegādātos un aprīkotu D3 ēku Parlamentam (skatīt 2.6. paskaidrojumu).

2.4.

2.6.

2.10.2.   Īstermiņa debitoru parādi

Īstermiņa debitoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| Uzskaites grupa | 2006. gada 31. decembrī | 2005. gada 31. decembrī |
| Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība | Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība |
| Klienti | 2 865 | (169) | 2 696 | 2 372 | (150) | 2 222 |
| Dalībvalstis | 2 724 | (1 257) | 1 467 | 3 252 | (1 604) | 1 648 |
| EBTA | 26 | 0 | 26 | 30 | 0 | 30 |
| Trešās valstis | 4 | 0 | 4 | 126 | (1) | 125 |
| Citi | 12 | (12) | 0 | 230 | (12) | 218 |
| Kopā | 5 631 | (1 438) | 4 193 | 6 010 | (1 767) | 4 243 |

miljoni EUR

Uzskaites grupa

2006. gada 31. decembrī

2005. gada 31. decembrī

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Klienti

2 865

(169)

2 696

2 372

(150)

2 222

Dalībvalstis

2 724

(1 257)

1 467

3 252

(1 604)

1 648

EBTA

26

0

26

30

0

30

Trešās valstis

4

0

4

126

(1)

125

Citi

12

(12)

0

230

(12)

218

Kopā

Kopā

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

6 010

6 010

(1 767)

(1 767)

4 243

4 243

2.10.2.1.   Klienti

Iekasēšanas rīkojumi
  ir tie, kas ir iegrāmatoti kontos 2006. gada 31. decembrī kā konstatētie prasījumi, kuri ir atgūstami un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā.

Iekasēšanas rīkojumi

Atlikuma lielākā daļa ir saistīta ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem. No uzliktajiem
  naudas sodiem
  5 459 miljonu EUR apmērā uz 2006. gada 31. decembri kā pagaidu maksājumi tika iekasēti 2 772 miljoni EUR. Atlikums 2 687 miljonu EUR apmērā ir ietverts šajā pozīcijā, no kā 1 783 miljoni EUR tika nosegti ar bankas garantijām. Pagaidu maksājumi (un attiecīgie procenti) tiek piemēroti attiecībā uz saistītajiem debitoru parādiem un iekļauti naudas pozīcijā kā nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi. Bankas garantijas reģistrē kā iespējamos aktīvus ārpusbilancē. Summa, kas norādīta ārpusbilancē kā iespējamās saistības, ir 5 611 miljoni EUR, ko veido visas nesamaksātās prasības, par kurām spriedums vēl nav pasludināts, pieskaitot procentu ienākumus par maksājumiem, kas saņemti pirms galīgā sprieduma pasludināšanas.

naudas sodiem

Pārējās summas ir saistītas ar priekšfinansējumiem (34 miljoni EUR) un izdevumu atgūšanu (82 miljoni EUR).

2.10.2.2.   No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

ELVGF Garantiju nodaļas debitoru parādi

Šajā postenī ir ietvertas summas, ko ELVGF Garantiju nodaļas līdzekļu saņēmēji ir parādā 2006. gada 31. decembrī. Tās aprēķina, izmantojot dalībvalstu deklarētās un apliecinātās summas, kuras gada beigās ir iegrāmatotas debitoru virsgrāmatās (2006. gada 15. oktobrī) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2761/99, atskaitot 20 % no summas, ko dalībvalstis var paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Ir jāveic debitoru parādu novērtējums pēc minētās deklarācijas un līdz 31. decembrim. Šāds novērtējums netika veikts 2005. gadā, un debitoru parāda atlikums atspoguļoja stāvokli uz 2005. gada 15. oktobri. Dalībvalstīm ir jānodrošina Komisijai šo summu pieejamība, kad tās ir atgūtas, vai pusi no neatgūtās summas pēc noteikta laikposma.

Saskaņā ar piesardzības principu Eiropas Komisijai ir jānovērtē un jāreģistrē summas daļa, ko ir parādā ELVGF Garantiju nodaļas līdzekļu saņēmēji un ko visticamāk neizdosies atgūt. Vērtības daļēja norakstījuma novērtējums ir 477 miljoni EUR, kas ir 47 % no kopējās summas, kas atgūstama 2006. gada 31. decembrī. Šīs vērtības korekcijas iegrāmatošana kontos nenozīmē, ka EK atsakās no to summu atgūšanas nākotnē, uz kurām attiecas vērtības daļēja norakstīšana.

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| ELVGF Garantiju nodaļas debitoru parādi |
| ELVGF Garantiju nodaļas debitoru parādi | 1 009 | 1 474 |
| Vērtības korekcija | (477) | (874) |
| Starpsumma | 532 | 600 |
| PVN, kas samaksāts un atgūstams no dalībvalstīm |
| Atgūstamais PVN | 22 | 21 |
| Vērtības korekcija | 0 | (2) |
| Starpsumma | 22 | 19 |
| Pašu resursi |
| Pašu resursi, kas iekļauti A kontā, kā noteikts Padomes Regulas 1150/2000 6. panta 3. punktā, un nav vēl atgūti | 79 | 45 |
| Pašu resursi, kas iekļauti atsevišķā grāmatvedības kontā, kā noteikts Padomes Regulas 1150/2000 6. panta 3. punktā, un nav vēl atgūti | 1 347 | 1 411 |
| Vērtības korekcija | (779) | (728) |
| Citi | 0 | 201 |
| Starpsumma | 647 | 929 |
| Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi |
| Kavējuma procenti | 14 | 1 |
| Citi | 253 | 99 |
| Vērtības korekcija | (1) | 0 |
| Starpsumma | 266 | 100 |
| Kopā | 1 467 | 1 648 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

ELVGF Garantiju nodaļas debitoru parādi

ELVGF Garantiju nodaļas debitoru parādi

1 009

1 474

Vērtības korekcija

(477)

(874)

Starpsumma

532

600

PVN, kas samaksāts un atgūstams no dalībvalstīm

Atgūstamais PVN

22

21

Vērtības korekcija

0

(2)

Starpsumma

22

19

Pašu resursi

Pašu resursi, kas iekļauti A kontā, kā noteikts Padomes Regulas 1150/2000 6. panta 3. punktā, un nav vēl atgūti

79

45

Pašu resursi, kas iekļauti atsevišķā grāmatvedības kontā, kā noteikts Padomes Regulas 1150/2000 6. panta 3. punktā, un nav vēl atgūti

1 347

1 411

Vērtības korekcija

(779)

(728)

Citi

0

201

Starpsumma

647

929

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Kavējuma procenti

14

1

Citi

253

99

Vērtības korekcija

(1)

0

Starpsumma

266

100

Kopā

Kopā

1 467

1 467

1 648

1 648

PVN

Šajā postenī ir ietvertas PVN summas, ko Kopienas ir samaksājušas un kas ir atgūstamas no attiecīgām dalībvalstīm.

Pašu resursi

Atsevišķā kontā ir ietverti tradicionālie pašu resursi, ko saskaņā ar Regulas 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir noteikušas dalībvalstis, bet kuri vēl nav pieejami Kopienām, jo vēl nav atgūti vai garantēti, vai tāpēc, ka ir apstrīdēti. Saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu Nr. 2000/597/ (EK, Euratom) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu dalībvalstis var ieturēt 25 % no tradicionāliem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai.

Katra dalībvalsts nosūta Komisijai minēto kontu ceturkšņa pārskatu, par katru resursu veidu sniedzot šādas ziņas:

| — | iepriekšējā ceturkšņa atlikumu pārskats; |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturkšņa atlikumu pārskats;

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas; |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas;

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos pamatojuma labojumus (korekcijas/anulējumus); |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos pamatojuma labojumus (korekcijas/anulējumus);

| — | norakstītās summas; |
| --- | --- |

—

norakstītās summas;

| — | atlikumu, kas jāatgūst konkrētā ceturkšņa beigās. |
| --- | --- |

—

atlikumu, kas jāatgūst konkrētā ceturkšņa beigās.

Tiklīdz atsevišķajā kontā ietvertie tradicionālie pašu resursi ir atgūti, tie ir jādara pieejami Komisijai, vēlākais, pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas seko pēc mēneša, kurā prasījumi tika atgūti.

Šis rādītājs pārsniedz Kopienu faktiskos prasījumus, jo atsevišķajā tradicionālo pašu resursu kontā pārsvarā ir iekļautas tās summas, kuru faktiskā atgūšana ir maz iespējama. Atsevišķā kontā esošo prasījumu vērtības daļēju norakstīšanu veic, pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem saskaņā ar Padomes regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu, kurā ir noteikts, ka “dalībvalstis līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu sūta tāmi par to prasījumu kopsummu, kas tā gada 31. decembrī ierakstīti atsevišķā kontā un kuru nav paredzams atgūt”.

Pamatojoties uz dalībvalstu nosūtītajiem novērtējumiem, no posteņa “no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi” bilances aktīvu daļā ir atskaitīts vērtības daļējs norakstījums 779 miljonu EUR apmērā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no to summu atgūšanas, kurām piemēro šo vērtības korekciju. Pat tad, ja atgūšanas iespēja ir ļoti neliela (pat praktiski neiespējama), tas nebūt nenozīmē, ka attiecīgās summas kā tradicionālie pašu resursi ir zaudētas Kopienu budžetam. Neatgūtie prasījumi ir zaudēti tikai tad, ja dalībvalsts ir izmantojusi visus līdzekļus, kas tai jāpielieto, lai nodrošinātu atgūšanu. Ja dalībvalsts neizmanto visus minētos līdzekļus, tā kļūst finansiāli atbildīga, un saskaņā ar Regulas Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktu tai ir jāiemaksā Kopienu budžetā attiecīgā summa.

Citas pašu resursu summas 2005. gada 31. decembrī bija summas, ko Portugāle bija parādā un kas nebija samaksātas termiņā 2005. gada decembrī.

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi ietver izdevumu atgūšanu par summu 44 miljoni EUR (2005. gadā — 74 miljoni EUR) un ELVGF avansus par summu 19 miljoni EUR. Šī pozīcija ietver arī samazinājumu par 150 miljoniem EUR saskaņā ar Komisijas 2005. gada lēmumu, ar kuru tika samazināts vienai dalībvalstij piešķirtais ERAF atbalsts. Parāda summa 2005. gada 31. decembrī nav ietverta 2005. gada pārskatos, tādējādi minētajā datumā samazinot šīs pozīcijas summu par 100 miljoniem EUR (skatīt arī E iedaļas 2.6. un 3.1.4. paskaidrojumu).

E

2.6.

3.1.4.

2.10.3.   Dažādi debitoru parādi

Šeit ietvertās summas ir saistītas ar avansa maksājumiem, kas piešķirti saistībā ar MEDIA programmu, 38 miljoni EUR (2005. gadā — 37 miljoni EUR). Izmantojot piesardzības principu un pamatojoties uz saistītajiem riskiem un nenoteiktību, ir veikts vērtības samazinājums 26 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 25 miljonu EUR apmērā). No darbiniekiem saņemamās summas ir 4 miljoni EUR (2005. gadā — 4 miljoni EUR).

MEDIA

2.10.4.   Uzkrātie ienākumi un atliktās maksas

Uzkrātie ienākumi 2006. gada 31. decembrī bija 5,2 miljardi EUR (2005. gadā — 2,6 miljardi EUR). Vislielākās uzkrāto ienākumu summas ir uzkrātie ienākumi saistībā ar tradicionāliem pašu resursiem (lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļi). 2006. gada 31. decembrī šī summa palielinājās līdz 3,8 miljardiem EUR salīdzinājumā ar 2,3 miljardiem iepriekšējā gadā, kas galvenokārt ir saistīts ar to, ka pirmoreiz tika iekļautas lauksaimniecības cukura nodevas par summu 1,3 miljardi EUR (skatīt E iedaļas 3.1.3. paskaidrojumu, tas nav saistīts ar pašu resursiem). Citas būtiskās summas ir 512 miljoni EUR saistībā ar neizpildītiem ELVGF atbilstības korekcijas lēmumiem, 440 miljoni EUR saistībā ar lauksaimniecības piešķirtiem ieņēmumiem 2006. gada novembrim un decembrim (galvenokārt piena nodevas), 172 miljoni EUR piešķirtiem ieņēmumiem saistībā ar ELVGF atbilstības korekciju un pārkāpumiem un 136 miljoni EUR saistībā ar paredzamiem atgūstamiem līdzekļiem no Zivsaimniecības un Struktūrfondu programmas 1994.-1999. gadam. Citas summas, kas ir ietvertas kā uzkrātie ienākumi, ir kavējuma procentu ienākumi, uzkrātie bankas procenti un uzkrātie procenti par priekšfinansējumu.

E

3.1.3.

Atliktās maksas 2006. gada 31. decembrī bija 217 miljoni EUR (2005. gadā — 281 miljons EUR), no kuras lielākās summas bija paredzamie maksājumi 37 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 90 miljoni EUR) dalībvalstīm budžeta kompensācijām, iepriekšapmaksātās biroju nomas maksas 34 miljonu EUR apmērā (2005. gadā 30 miljoni EUR), 54 miljoni EUR, kas samaksāti par divpusējiem zvejas nolīgumiem ar trešām valstīm (2005. gadā — 62 miljoni EUR) un iepriekšapmaksātie izdevumi saistībā ar Eiropas skolām 17 miljonu EUR apmērā.

2.11.   NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

Nauda un tās ekvivalenti

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi: | 13 460 | 9 603 |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | 11 467 | 8 093 |
| Norēķinu konti | 933 | 706 |
| Avansu konti | 82 | 61 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | 3 | 0 |
| Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti | 975 | 743 |
| Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 2 924 | 2 251 |
| Kopā | 16 384 | 11 854 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi:

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi:

13 460

13 460

9 603

9 603

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

11 467

8 093

Norēķinu konti

933

706

Avansu konti

82

61

Pārvedumi (nauda ceļā)

3

0

Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti

975

743

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

2 924

2 924

2 251

2 251

Kopā

Kopā

16 384

16 384

11 854

11 854

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ietver visus līdzekļus, kas atrodas Kopienu kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), tekošajos kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas depozīti un skaidras naudas līdzekļi.

Saskaņā ar Padomes Regulu 2028/2004 un 1150/2000 līdzekļus pārsvarā tur valstu kasēs un centrālajās bankās. Par šiem līdzekļiem netiek saņemti procenti un tos tur bez maksas. Komisijas līdzekļus, kas tiek turēti šajos kontos, var saņemt tikai budžeta vajadzībām. Šos līdzekļus sadala starp dalībvalstīm proporcionāli plānotajiem budžeta ieņēmumiem no katras dalībvalsts. Komercbankās ieskaita tikai tos līdzekļus, kas ir tūlīt maksājami, kopā ar “naudu, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi” saistībā ar naudas sodiem, ko ir uzlikusi Komisija un par kuriem lietas vēl tiek izskatītas. Kontekstā ar likvidējamo EOTK un citiem finanšu instrumentiem piemēro īpašus noteikumus. Atlikuma palielinājums valstu kasēs un centrālajās bankās ir skaidrojams ar faktu, ka saskaņā ar budžeta labojumu gada beigās 7,4 miljardi EUR bija jāatmaksā dalībvalstīm, kas tika izdarīts 2007. gada pirmajā darbadienā (2005. gadā — 3,8 miljardi EUR). Attiecīga saistība ir parādīta īstermiņa kreditoru parādos, skatīt arī 2.18.2. paskaidrojumu.

2.18.2.

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, attiecas uz summām, kuras ir saņemtas saistībā ar naudas sodiem, ko ir uzlikusi Komisija un par kuriem lietas vēl tiek izskatītas. Minētās summas sastāda 2,9 miljardus EUR, un šīs summas tur īpašos depozīta kontos, kurus neizmanto nevienam citam pasākumam.

Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskata vajadzībām ietver šo:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Skaidra nauda un tās ekvivalenti | 16 384 | 11 854 |
| Nauda un tās ekvivalenti — Garantiju fonds (skatīt 2.3.2. paskaidrojumu) | 440 | 316 |
| Kopā | 16 824 | 12 170 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Skaidra nauda un tās ekvivalenti

16 384

11 854

Nauda un tās ekvivalenti — Garantiju fonds (skatīt 2.3.2. paskaidrojumu)

2.3.2.

440

316

Kopā

Kopā

16 824

16 824

12 170

12 170

III   ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PABALSTI DARBINIEKIEM

Pabalsti darbiniekiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2005. | Uzkrājumu izmaiņas | Izmantotās summas | Summa 31.12.2006. |
| Pabalsti darbiniekiem | 33 156 | (108) | (848) | 32 200 |

miljoni EUR

Summa 31.12.2005.

Uzkrājumu izmaiņas

Izmantotās summas

Summa 31.12.2006.

Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem

33 156

33 156

(108)

(108)

(848)

(848)

32 200

32 200

Pensijas

Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu jaunākajā versijā (spēkā kopš 2004. gada 1. maija) ir izklāstīti 2006. gada 31. decembrī spēkā esošie noteikumi par Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmu. Noteikumus par darbinieku pensijām tieši piemēro visās dalībvalstīs. Kārtība attiecas uz dažādiem pensiju un pabalstu veidiem (vecuma, invaliditātes, apgādnieka zaudējuma gadījumā).

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumus, kas paredzēti šajā pensiju shēmā, veic no Kopienu budžeta. Uzkrājumi šīm maksām netiek fondēti, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi tabulai, kas noteikta minēto izdevumu finansēšanai. Turklāt ierēdņi, maksājot obligātu iemaksu, finansē vienu trešdaļu no shēmas ilgtermiņa finansējuma.

Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz personu kopējo skaitu 2006. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamām Civildienesta noteikumu normām. Minētajā novērtējumā tika ietverti pabalsti, kas saistīti ar vecumu, invaliditāti un apgādnieka zaudējumu (dažādi pensiju veidi, kā arī invaliditātes pabalsti). To veica saskaņā ar 19. SGS noteikto metodiku. Pamatojoties uz šo grāmatvedības standartu, darba devējam ir pastāvīgi jānosaka savas aktuārās saistības, ņemot vērā apsolītos pabalstus darbinieku dienesta laikā un paredzamos algas paaugstinājumus.

Aktuārvērtējuma metodi, ko piemēro, lai aprēķinātu minētās saistības, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā tika izmantoti vērtēšanas datumā pieejamie šādi galvenie aktuārie pieņēmumi:

| 1. | Nominālā diskonta likme tika pamatota ar valdības obligācijām EUR zonā 2006. gada decembrī laikposmam, kas ir līdzīgs shēmas laikposmam (19 gadi), kā nulles kupona EUR ienesīguma līknes novērtējumam 2006. gada decembrī tādam pašam laikposmam esot 4,0 %. Saskaņā ar 19. SGS inflācijai ir jāsakrīt ar plānoto inflāciju shēmas laikposmā — tā ir jānosaka paredzami un balstoties uz tādām paredzamām vērtībām kā indeksējamās obligācijas Eiropas finanšu tirgos. Paredzamā ilgtermiņa inflācija bija 2,1 % (2005. gadā tāda pati), un faktiskā diskonta likme bija 1,9 %. |
| --- | --- |

1.

Nominālā diskonta likme tika pamatota ar valdības obligācijām EUR zonā 2006. gada decembrī laikposmam, kas ir līdzīgs shēmas laikposmam (19 gadi), kā nulles kupona EUR ienesīguma līknes novērtējumam 2006. gada decembrī tādam pašam laikposmam esot 4,0 %. Saskaņā ar 19. SGS inflācijai ir jāsakrīt ar plānoto inflāciju shēmas laikposmā — tā ir jānosaka paredzami un balstoties uz tādām paredzamām vērtībām kā indeksējamās obligācijas Eiropas finanšu tirgos. Paredzamā ilgtermiņa inflācija bija 2,1 % (2005. gadā tāda pati), un faktiskā diskonta likme bija 1,9 %.

| 2. | Mūža ilguma un invaliditātes tabulas ir tādas pašas, kā tās, kuras saistību novērtēšanā izmantoja no 2004. gada. (“Mūža ilguma tabula ES-2004” un “Invaliditātes tabula ES-2004)”. |
| --- | --- |

2.

Mūža ilguma un invaliditātes tabulas ir tādas pašas, kā tās, kuras saistību novērtēšanā izmantoja no 2004. gada. (“Mūža ilguma tabula ES-2004” un “Invaliditātes tabula ES-2004)”.

| 3. | Vispārējais algu pieaugums (VAP) tāpat kā vispārējās pensijas pārvērtēšana pamatojās uz algu un pensiju pārvērtēšanas statistikas 12 gadu mainīgo vidējo rādītāju par laikposmu no 1994. gada līdz 2006. gadam, un tas bija 0,5 %. Papildus VAP atsevišķu algu pieaugumu (AAP) pamatoja ar AAP tabulu, ko izmantoja 31.12.2005. novērtējumā, un strukturēja saskaņā ar jaunām algas likmēm, kas ir spēkā no 2006. gada 1. jūlija. Šajā tabulā AAP likme ir sīkāk atšifrēta pēc pakāpēm un kategorijām, un gaidāmo pensionēšanās gadu no 2007. gada līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

3.

Vispārējais algu pieaugums (VAP) tāpat kā vispārējās pensijas pārvērtēšana pamatojās uz algu un pensiju pārvērtēšanas statistikas 12 gadu mainīgo vidējo rādītāju par laikposmu no 1994. gada līdz 2006. gadam, un tas bija 0,5 %. Papildus VAP atsevišķu algu pieaugumu (AAP) pamatoja ar AAP tabulu, ko izmantoja 31.12.2005. novērtējumā, un strukturēja saskaņā ar jaunām algas likmēm, kas ir spēkā no 2006. gada 1. jūlija. Šajā tabulā AAP likme ir sīkāk atšifrēta pēc pakāpēm un kategorijām, un gaidāmo pensionēšanās gadu no 2007. gada līdz 2050. gadam.

| 4. | Laulību koeficienti attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem viņu pensionēšanās brīdī bija balstīti uz statistiku par ierēdņu kopumu, šie koeficienti ir 90 % vīriešiem un 60 % sievietēm; attiecībā uz bijušajiem ierēdņiem (pensionāriem un invalīdiem) tika ņemts vērā faktiskais laulību stāvoklis. |
| --- | --- |

4.

Laulību koeficienti attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem viņu pensionēšanās brīdī bija balstīti uz statistiku par ierēdņu kopumu, šie koeficienti ir 90 % vīriešiem un 60 % sievietēm; attiecībā uz bijušajiem ierēdņiem (pensionāriem un invalīdiem) tika ņemts vērā faktiskais laulību stāvoklis.

| 5. | Ir paredzēts, ka aiziešanai pensijā ir jānotiek tad, kad ierēdnis var izmantot visas savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos, vēlākais 65 gadu vecumā. |
| --- | --- |

5.

Ir paredzēts, ka aiziešanai pensijā ir jānotiek tad, kad ierēdnis var izmantot visas savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos, vēlākais 65 gadu vecumā.

Saistības attiecas uz iepriekš noteiktajām tiesībām šādām personām.

| 1. | Visu Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā iesaistīto iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2006. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības. |
| --- | --- |

1.

Visu Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā iesaistīto iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2006. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības.

| 2. | Personāls pagaidu stāvoklī, t.i., personas, kuras īslaicīgi vai galīgi ir atstājušas iestādes, bet saglabājot savas pensijas tiesības Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā. |
| --- | --- |

2.

Personāls pagaidu stāvoklī, t.i., personas, kuras īslaicīgi vai galīgi ir atstājušas iestādes, bet saglabājot savas pensijas tiesības Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā.

| 3. | Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju. |
| --- | --- |

3.

Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju.

| 4. | Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju. |
| --- | --- |

4.

Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju.

| 5. | Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu. |
| --- | --- |

5.

Bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu.

| 6. | Apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas). |
| --- | --- |

6.

Apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas).

Eiropas Kopienu ierēdņu pensiju shēmā kopskaits 2006. gada 31. decembrī tika iegūts no Komisijas datubāzes. Rezultāti, kas tika iegūti šajā izpētē, tika salīdzināti ar aprēķiniem, kas tika veikti iepriekšējā aktuārā vērtēšanā 2005. gada 31. decembrī.

Galvenie fakti ir šādi.

| — | Bruto aktuārās saistības 2006. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 33,3 miljardi EUR. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuārās saistības 2006. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 33,3 miljardi EUR.

| — | Korekcijas koeficenta piemērošanas ietekme, pamatojoties uz pamatalgām un pensijām, ir novērtēta par summu 1,3 miljardi EUR (ietverta iepriekš minētajā summā). |
| --- | --- |

—

Korekcijas koeficenta piemērošanas ietekme, pamatojoties uz pamatalgām un pensijām, ir novērtēta par summu 1,3 miljardi EUR (ietverta iepriekš minētajā summā).

| — | Faktiskā diskonta likme izmainījās no 1,5 % 2005. gadā uz 1,9 % 2006. gadā, ņemot vērā vispārējo algas pieauguma ietekmi (0,3 % 2005. gadā un 0,5 % 2005. gadā), neto diskonta likme mainījās no 1,2 % 2005. gadā uz 1,4 % 2006. gadā. Tas ir iemesls nelieliem pārvietojumiem vispārējās saistībās. |
| --- | --- |

—

Faktiskā diskonta likme izmainījās no 1,5 % 2005. gadā uz 1,9 % 2006. gadā, ņemot vērā vispārējo algas pieauguma ietekmi (0,3 % 2005. gadā un 0,5 % 2005. gadā), neto diskonta likme mainījās no 1,2 % 2005. gadā uz 1,4 % 2006. gadā. Tas ir iemesls nelieliem pārvietojumiem vispārējās saistībās.

| — | Pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 4893 personām, to starpā jaunajiem ierēdņiem esot zemākai gada uzkrājuma likmei pensijai (samazinājums no 2 % uz 1,9 %). |
| --- | --- |

—

Pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 4893 personām, to starpā jaunajiem ierēdņiem esot zemākai gada uzkrājuma likmei pensijai (samazinājums no 2 % uz 1,9 %).

| — | Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķini ir balstīti uz Civildienesta noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķini ir balstīti uz Civildienesta noteikumiem.

| — | Saņēmēju maksājamie nodokļi tiek atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj Komisijas bilancē attiecībā uz šiem nākamo periodu maksājumiem (tā kā, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts maksājuma gadā Kopienas ieņēmumos). |
| --- | --- |

—

Saņēmēju maksājamie nodokļi tiek atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj Komisijas bilancē attiecībā uz šiem nākamo periodu maksājumiem (tā kā, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts maksājuma gadā Kopienas ieņēmumos).

Minētajā summā ir arī ietvertas pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas iestāžu (un Pirmās instances tiesas), Revīzijas palātas, Ombuda, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem darbiniekiem, kā arī summas, kas maksājamas darbiniekiem, kuri pensionējas priekšlaicīgi. Summas, kas izlietotas 2006. gadā, atspoguļo pensiju summas, kas gada laikā no 2006. gada budžeta samaksātas pensionētiem darbiniekiem (un atraitnēm, bāreņiem u.c.).

Ar jauno noteikumu Parlamenta locekļiem stāšanos spēkā, tiks izbeigta pensijas kārtības piemērošana, kas noteikta noteikumu, kas regulē izdevumus un pabalstu izmaksas Eiropas Parlamenta locekļiem, III pielikumā. Eiropas Parlamenta prezidijs ir iecēlis darba grupu priekšlikumu sagatavošanai par jaunajiem noteikumiem Parlamenta locekļiem. Tā kā darba grupa nav pabeigusi priekšlikumu izstrādi par pensijas kārtību, ko piemēros pēc vēlēšanām 2009. gadā, nav skaidrības par uzkrājamo summu, jo tā ir atkarīga no galīgā lēmuma. Tiklīdz šajā jautājumā būs skaidrība, uzkrājamo summu varēs pamatoti aprēķināt un iekļaut Parlamenta un Kopienu bilancē. Tomēr 2006. gada 31. decembrī šāda saistība nav iekļauta nevienā no abām bilancēm.

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Ir veikts aprēķins plānotām Komisijas saistībām par ieguldījumiem Kopīgā veselības apdrošināšanas shēmā saistībā ar pensionētiem darbiniekiem. 2006. gada 31. decembrī tās veidoja summu 2,8 miljonu EUR apmērā.

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI RISKAM UN MAKSĀJUMIEM

Ilgtermiņa uzkrājumi riskam un maksājumiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2005. | Papilduzkrājumi | Rezervētās neizmantotās summas | Izmantotās summas | Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem | Diskontētā pašreizējā vērtība | Summa 31.12.2006. |
| Tiesas prāvas | 100 | 36 | (40) | (21) | 0 | 0 | 75 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 884 | 0 | 0 | 0 | (38) | (40) | 806 |
| Finanses | 113 | 30 | 0 | 0 | (39) | 1 | 105 |
| Citi | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Kopā | 1 097 | 69 | (40) | (21) | (77) | (39) | 989 |

miljoni EUR

Summa 31.12.2005.

Papilduzkrājumi

Rezervētās neizmantotās summas

Izmantotās summas

Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem

Diskontētā pašreizējā vērtība

Summa 31.12.2006.

Tiesas prāvas

100

36

(40)

(21)

0

0

75

Kodolobjekta nojaukšana

884

0

0

0

(38)

(40)

806

Finanses

113

30

0

0

(39)

1

105

Citi

0

3

0

0

0

0

3

Kopā

Kopā

1 097

1 097

69

69

(40)

(40)

(21)

(21)

(77)

(77)

(39)

(39)

989

989

Tiesas prāvas

Šeit ir novērtētas summas, kas iespējams būs jāmaksā pēc 2007. gada saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielākā daļa (70 miljoni EUR) attiecas uz summām, kas iespējams būs jāmaksā par tiesas prāvām, kuras 2006. gada 31. decembrī vēl nebija beigušās, saistībā ar finanšu korekcijām ELVGF Garantijas izdevumiem un par citām tiesas prāvām saistībā ar lauksaimniecības izdevumiem.

KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2002. gadā veica pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Viņu aplēses 1145 miljonu EUR apmērā (tostarp 76 miljoni EUR — to izmaksu novērtējums, kas nepieciešamas “green field” variantam, proti, visu ēku pilnīgai nojaukšanai) ir pamatā kontos iekļaujamajam uzkrājumam. Lai pilnībā piemērotu Kopienu grāmatvedības noteikumus, minēto uzkrājumu indeksē, ņemot vērā inflāciju (2,5 %), un tad diskontē līdz tā tīrajai pašreizējai vērtībai (izmantojot EUR nulles kupona mijmaiņas līkni). Kā rezultātā 2006. gada 31. decembrī summa uzkrājumam ir 978 miljoni EUR, atskaitot līdz noteiktam datumam radušās izmaksas 108 miljonu EUR apmērā, iegūstot 870 miljonus EUR, kas sadalās starp summām, ko ir paredzēts izmantot 2007. gadā (64 miljons EUR) un turpmāk (806 miljoni EUR).

green field

Saistībā ar minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 30 gadi) ir jānorāda, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Saskaņā ar 1998. gada MVU Garantiju mehānismu, kas tika īstenots kā daļa no Eiropas Savienības attīstības un nodarbinātības iniciatīvas, un 2001. gada MVU Garantiju mehānismu, kas tika īstenots Daudzgadu programmas uzņēmumiem un uzņēmējdarbībai (MAP) ietvaros, Eiropas Investīciju fonds (EIF) drīkst pats sniegt garantijas, bet Komisijas vārdā un uz Komisijas riska. Finanšu risks, kas ir saistīts ar izmantotām un neizmantotām garantijām ir ierobežots.

MAP

Bilances datumā abu mehānismu finanšu uzkrājumi atbilst maksājuma saistībām attiecībā uz finanšu starpniekiem, atskaitot līdz bilances datumam veiktos neto maksājuma pieprasījumus. Sakarā ar naudas vērtību laikā ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to tīrajai pašreizējai vērtībai (izmantojot EUR nulles kupona mijmaiņas līkni).

Finanšu uzkrājumus koriģē katru gadu, ņemot vērā garantijas izmantošanas izmaiņas vai jebkuru izmaiņu finanšu starpnieku neto maksājumu pieprasījumos. Finanšu uzkrājumu (ilgtermiņa un īstermiņa) kopējais palielinājums 2006. gadā ir 11 miljoni EUR, kas iedalās efektīvajos papilduzkrājumos 36 miljonu EUR apmērā, atskaitot maksājumus, kas veikti sakarā ar garantijas prasījumiem par summu 27 miljoni EUR, un palielinājumā, kas saistīts ar laika ietekmi, par summu 2 miljoni EUR.

2.14.   FINANSIĀLĀS SAISTĪBAS

2.14.1.   Aizņēmumi

Šajā pozīcijā ir ietverti Eiropas Kopienu aizņēmumi, kuru gala termiņš ir ilgāks par vienu gadu. Sīkāka informācija par izmaiņām attiecībā uz aizņēmumiem 2006. gadā ir norādīta nākamajā tabulā.

Aizņēmumi

| miljoni EUR |
| --- |
| Nosaukums | Saldo 31.12.2005. | Jauni aizņēmumi | Atmaksātās summas | Valūtas kursa starpības | Izmaiņa uzskaites vērtībā | Saldo 31.12.2006. |
| MFA | 1 086 | 19 | (130) | 0 | 3 | 978 |
| Pēc izslēgšanas | 1 071 | 19 | (123) | 0 | 2 | 969 |
| EURATOM | 389 | 51 | 0 | 0 | 2 | 442 |
| Likvidējamā EOTK | 468 | 0 | (2) | (3) | 0 | 463 |
| Kopā | 1 943 | 70 | (132) | (3) | 5 | 1 883 |
| Pēc izslēgšanas | 1 928 | 70 | (125) | (3) | 4 | 1 874 |

miljoni EUR

Nosaukums

Saldo 31.12.2005.

Jauni aizņēmumi

Atmaksātās summas

Valūtas kursa starpības

Izmaiņa uzskaites vērtībā

Saldo 31.12.2006.

MFA

1 086

19

(130)

0

3

978

Pēc izslēgšanas

Pēc izslēgšanas

1 071

1 071

19

19

(123)

(123)

0

0

2

2

969

969

EURATOM

389

51

0

0

2

442

Likvidējamā EOTK

468

0

(2)

(3)

0

463

Kopā

1 943

70

(132)

(3)

5

1 883

Pēc izslēgšanas

Pēc izslēgšanas

1 928

1 928

70

70

(125)

(125)

(3)

(3)

4

4

1 874

1 874

Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa aizņēmumiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | Termiņš < 1 gads | Termiņš > 1 gads | Kopā 31.12.2006. |
| Aizņēmumi |
| MFA | 20 | 958 | 978 |
| Pēc izslēgšanas | 18 | 951 | 969 |
| EURATOM | 0 | 442 | 442 |
| Likvidējamā EOTK | 2 | 461 | 463 |
| Kopā pirms izslēgšanas | 22 | 1 861 | 1 883 |
| Kopā pēc izslēgšanas | 20 | 1 854 | 1 874 |

miljoni EUR

Termiņš < 1 gads

Termiņš > 1 gads

Kopā 31.12.2006.

Aizņēmumi

MFA

20

958

978

Pēc izslēgšanas

Pēc izslēgšanas

18

18

951

951

969

969

EURATOM

0

442

442

Likvidējamā EOTK

2

461

463

Kopā pirms izslēgšanas

22

1 861

1 883

Kopā pēc izslēgšanas

Kopā pēc izslēgšanas

20

20

1 854

1 854

1 874

1 874

Aizņēmumi ietver parādus, kas ir pamatoti ar apliecinošiem dokumentiem par summu (pēc izslēgšanas) 1502 miljoni EUR (2005. gadā — 1 281 miljons EUR). Izmaiņas uzskaites vērtībā atbilst uzkrāto procentu izmaiņām, pieskaitot (likvidējamās EOTK aizņēmumu gadījumā) attiecīgā gada amortizāciju būtiskām darījumu izmaksām, kas radās pie uzsākšanas, aprēķinot atbilstoši efektīvās procentu likmes metodei.

Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas:

Efektīvās procentu likmes aizņēmumiem

| Aizņēmumi | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| --- | --- | --- |
| Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) | 3.222 % - 4.54 % | 2.039 % - 4.54 % |
| Euratom | 3.292 % - 5.6775 % | 2.144 % - 5.6775 % |
| Likvidējamā EOTK | 3.0 % - 11.875 % (11) | 1.625 % - 11.875 % (11) |

Aizņēmumi

31.12.2006.

31.12.2005.

Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)

MFA

3.222 % - 4.54 %

2.039 % - 4.54 %

Euratom

3.292 % - 5.6775 %

2.144 % - 5.6775 %

Likvidējamā EOTK

3.0 % - 11.875 % (11)

11

1.625 % - 11.875 % (11)

11

2.14.2.   Pārdošanai turētās saistības

Sīkāku informāciju par pārdošanai turētām saistībām skatīt 2.3.3.2. paskaidrojumā.

2.3.3.2.

Pārdošanai turētās saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| Atvasinātais instruments | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Likvidējamās EOTK mijmaiņas | 8 | 14 |

miljoni EUR

Atvasinātais instruments

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Likvidējamās EOTK mijmaiņas

8

14

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Šis postenis attiecas uz izpirkumnomas saistībām, kuru termiņš ir ilgāks par vienu gadu (skatīt 2.2. paskaidrojumu), un uz pieprasītiem maksājumiem, kas vēl veicami par ERAB kapitāla daļu, uz ko ir parakstījusies Komisija.

2.2.

Apakšpostenī “citas” ir ietverta summa 189 miljonu EUR apmērā saistībā ar divām ēkām, ko Komisija nopirka 2006. gadā; lai gan iegādes cena tiks maksāta gada maksājumu veidā, tas nav izpirkumnomas līgums, jo īpašumtiesības uzreiz pārgāja Komisijai. Apakšpostenī “citas” arī ir ietvertas summas 21 miljona EUR un 12 miljonu EUR apmērā, attiecīgi par pensiju fondu ierēdņiem, kuri strādā delegācijās, un par bezdarbnieku pabalsta fondu pagaidu darbiniekiem. Te ir ietverta arī summa 22 miljoni EUR (2005. gadā — 42 miljoni EUR) par ieguldījumu izmaksu atmaksājumiem, kas jāveic Parlamentam par savu ēku Briselē.

Pārējās ilgtermiņa saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 1 534 | 1 773 |
| Līdzdalība ERAB | 6 | 10 |
| Citas | 480 | 70 |
| Kopā | 2 020 | 1 853 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

1 534

1 773

Līdzdalība ERAB

6

10

Citas

480

70

Kopā

Kopā

2 020

2 020

1 853

1 853

IV   ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI RISKAM UN MAKSĀJUMIEM

Šajā pozīcijā ir ietverta uzkrājumu daļa, kas attiecas uz maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

Īstermiņa uzkrājumi riskam un maksājumiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2005. | Papilduzkrājumi | Rezervētās neizmantotās summas | Izmantotās summas | Pārvietojums no Ilgtermiņa uzkrājumiem | Diskontētā pašreizējā vērtība | Summa 31.12.2006. |
| Tiesas prāvas | 16 | 68 | 0 | (12) | 0 | 0 | 72 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 51 | 0 | 0 | (27) | 38 | 2 | 64 |
| Ārkārtas veterinārais fonds | 35 | 7 | (3) | (4) | 0 | 0 | 35 |
| Finanšu uzkrājumi | 154 | 6 | 0 | (27) | 39 | 1 | 173 |
| Citi | 19 | 19 | (2) | (1) | 0 | 0 | 35 |
| Kopā | 275 | 100 | (5) | (71) | 77 | 3 | 379 |

miljoni EUR

Summa 31.12.2005.

Papilduzkrājumi

Rezervētās neizmantotās summas

Izmantotās summas

Pārvietojums no Ilgtermiņa uzkrājumiem

Diskontētā pašreizējā vērtība

Summa 31.12.2006.

Tiesas prāvas

16

68

0

(12)

0

0

72

Kodolobjekta nojaukšana

51

0

0

(27)

38

2

64

Ārkārtas veterinārais fonds

35

7

(3)

(4)

0

0

35

Finanšu uzkrājumi

154

6

0

(27)

39

1

173

Citi

19

19

(2)

(1)

0

0

35

Kopā

Kopā

275

275

100

100

(5)

(5)

(71)

(71)

77

77

3

3

379

379

Tiesas prāvas

Šeit ir novērtētas summas, kas iespējams būs jāmaksā 2007. gadā saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām, kā arī ar saistītām juridiskām izmaksām.

KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana — skatīt 2.13. paskaidrojumu.

KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana

2.13.

Ārkārtas veterinārā fonda uzkrājumi

Šī summa ietver novērtējumu par Kopienu ieguldījumiem vairākās dalībvalstīs no Ārkārtas veterinārā fonda saistībā ar konkrētu dzīvnieku slimību uzliesmojumiem — kopā 35 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 35 miljoni EUR). Summa 9 miljoni EUR, par kuru jau ir vienošanās, ir ietverta kā dalībvalstīm maksājams parāds.

Finanšu uzkrājumi — skatīt 2.13. paskaidrojumu.

Finanšu uzkrājumi

2.13.

Citi uzkrājumi ir saistīti ar uzkrājumiem dažādu iestāžu un aģentūru darbinieku neizmantotajiem atvaļinājumiem.

Citi uzkrājumi

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ir ietverti aizņēmumi un citas finanšu saistības par summu 20 miljonu EUR apmērā ar atlikušo gala termiņu, kas ir mazāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (skatīt iepriekš tekstu un tabulas, 2.14. paskaidrojumu).

2.14.

2.18.   KREDITORU PARĀDI

Kreditoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Ilgtermiņa saistības, kuru atmaksas termiņš nepārsniedz vienu gadu | 60 | 51 |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 24 723 | 15 220 |
| Dažādi kreditoru parādi | 220 | 109 |
| Uzkrātās maksas un atliktie ienākumi | 69 077 | 67 148 |
| Kopā | 94 080 | 82 528 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Ilgtermiņa saistības, kuru atmaksas termiņš nepārsniedz vienu gadu

60

51

Īstermiņa kreditoru parādi

24 723

15 220

Dažādi kreditoru parādi

220

109

Uzkrātās maksas un atliktie ienākumi

69 077

67 148

Kopā

Kopā

94 080

94 080

82 528

82 528

2.18.1.   Ilgtermiņa saistības, kuru atmaksas termiņš nepārsniedz vienu gadu

Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kuras ir jāmaksā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu, iepriekš ilgtermiņa izpirkumnomas parādi, kas jāmaksā attiecīgā gada laikā (28 miljoni EUR). Te ir ietverta arī summa 21,9 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 21,4 miljoni EUR) par ieguldījumu izmaksu atmaksājumiem, kas jāveic Parlamentam par savu ēku Briselē.

Ilgtermiņa saistības, kuru atmaksas termiņš nepārsniedz vienu gadu

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 28 | 30 |
| Citas | 32 | 21 |
| Kopā | 60 | 51 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

28

30

Citas

32

21

Kopā

Kopā

60

60

51

51

2.18.2.   Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| Veids | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Dalībvalstis | 22 943 | 15 335 |
| EBTA | 9 | 9 |
| Trešās valstis | 151 | 175 |
| Piegādātāji un citi | 2 728 | 1 351 |
| Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude | (1 108) | (1 650) |
| Kopā | 24 723 | 15 220 |

miljoni EUR

Veids

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Dalībvalstis

22 943

15 335

EBTA

9

9

Trešās valstis

151

175

Piegādātāji un citi

2 728

1 351

Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude

(1 108)

(1 650)

Kopā

Kopā

24 723

24 723

15 220

15 220

Īstermiņa kreditoru parādi galvenokārt ietver izmaksu paziņojumus, ko saņem Kopienas saskaņā ar dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu no brīža, kad ir saņemts pieprasījums. Ja dalībnieks ir dalībvalsts, tad tos tā arī klasificē. Tā ir tāda pati procedūra, kā rēķiniem un kredīta avizo, ko saņem saskaņā ar iepirkuma pasākumiem.

Dotāciju piešķiršana dažādām politikas jomām ir Eiropas Kopienu pamatdarbība. Dotāciju īstenošanas parasto dzīves ciklu var rezumēt šādi: tiek pieņemts finansēšanas lēmums, tad tiek noteiktas budžeta saistības (līdzekļu rezervēšana budžetā), kam seko līguma parakstīšana starp Kopienām un saņēmēju (kaut gan secība var būt arī savādāka, piemēram, struktūrfondu gadījumā). Var veikt priekšfinansējuma maksājumu, kas paredzēts, lai saņēmējam sniegtu apgrozāmos līdzekļus.

Turpmāki (starpposma vai gala) maksājumi ir paredzēti, lai, pamatojoties uz pārskatu par izdevumiem darbības veikšanas laikā, atlīdzinātu saņēmējam izdevumus, ko tas maksājis. Izdevumi var pilnībā vai daļēji dzēst neatmaksāto priekšfinansējuma summu.

Saņēmēji nosūta izmaksu pārskatus, kas Kopienām ir jāanalizē, ievērojot attaisnotos izdevumus, kopā ar priekšfinansējuma summas dzēšanas iespēju. Šo izmaksu pieprasījumu nosūtīšanas biežums gadā ir mainīgs atkarībā no finansējamā pasākuma veida un līguma nosacījumiem, turklāt nav noteikts, ka tie ir jāsaņem gada beigās. Saņemtos izmaksu pārskatus nekavējoties reģistrē kā īstermiņa kreditoru parādus pozīcijā “parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude”.

Atbilstības kritēriji ir noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, citos informatīvos dokumentos dotāciju saņēmējiem un/vai dotāciju līguma pantos. Pēc analīzes attaisnotos izdevumus apstiprina kā izmaksas un saņēmēju informē par neattaisnotām summām, ja tādas ir. Summas “parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” tādējādi atspoguļo saņemtos izmaksu pieprasījumus, kuru atbilstība atbilstības kritērijiem vēl nav pārbaudīta, un tāpēc nav īstenojies noteikums, kas ļauj apmaksāt šos izdevumus.

Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ir ņemti vērā attiecībā uz gada pārskata periodu nodalīšanas procedūrām (skatīt 2.18.4. paskaidrojumu). Saskaņā ar ierakstiem pārskata periodu nodalīšanai novērtētās attaisnotās summas ir reģistrētas kā uzkrātās maksas, bet neattaisnotās summas paliek atklātas “parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” kontos. Tādējādi, lai aktīvus un pasīvus nenovērtētu par augstu, ir izlemts atspoguļot maksājamo neto summu īstermiņa saistībās.

2.18.4.

Jāatzīmē, ka pozīcijā “darbības izdevumi” 2006. gadā ir ietvertas korekcijas par kopējo summu 206 miljoni EUR saistībā ar 2005. gada īstermiņa kreditoru parādiem, ko viens ģenerāldirektorāts bija novērtējis pārāk augstu. Minētās korekcijas nevarēja veikt 2005. gada pārskatos, jo tajā laikā summas nebija izsakāmas skaitliskā izteiksmē (skatīt arī E iedaļas 3.3. paskaidrojumu).

E

3.3.

Dalībvalstis

Sākotnējās summas šajā pozīcijā bija saistītas ar nesamaksātiem izmaksu pieprasījumiem struktūrfonda pasākumiem un arī parādu 7,4 miljardu EUR apmērā dalībvalstīm saskaņā ar budžeta labojumu (6), kas veikts 2006. gada beigās (2005. gadā 3,8 miljardi EUR). Palielinājums no iepriekšējā gada ir skaidrojams ar maksājumu apropriāciju samazinājumu par 4,7 miljardiem EUR, dažādu ieņēmumu palielinājumu par 1,05 miljardiem EUR (jo īpaši soda naudas) un arī PVN/NKI atlikumu par summu 1,5 miljardi EUR iekļaušanu budžetā.

EBTA valstis

EBTA valstīm maksājamās summas ietver kārtējā gada budžeta izpildes rādītājus un iepriekšējo gadu budžeta izpildes rādītājus, bet, pamatā, EBTA norēķinu konta atlikumu.

Piegādātāji un citi

Tāpat kā summas par dotāciju pasākumiem, arī šajā pozīcijā ietvertās summas ir summas, kas ir jāmaksā saskaņā ar iepirkuma pasākumiem. Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas dažādām publiskām iestādēm (universitātēm, institūtiem, tirdzniecības palātām, Apvienoto Nāciju Organizācijai, EIB u.c.) un nekonsolidētām iestādēm, ieskaitot EAF.

Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude

Pēc uzkrāto maksu aprēķināšanas gada beigās atklāts paliek 1,1 miljards EUR kā summa “Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” par izmaksu pieprasījumiem saistībā ar dotāciju pasākumiem. Vislielākās summas attiecas uz Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu (566 miljoni EUR), Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorātu (210 miljoni EUR), Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātu (118 miljoni EUR), Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorātu (89 miljoni EUR) un Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu (55 miljoni EUR). Minētās summas un pārējā summa “Parādi, kuriem jāveic atbilstības pārbaude” (62 miljoni EUR) ietver daļu no saņemtajiem pieprasījumiem atmaksai summām, kas tika uzskatītas par neattaisnotām.

Atlikums par summu 8 miljoni EUR paliek atklāts kā “pārbaudāmie rēķini”, galvenokārt no iepirkuma pasākumiem. Tas ietver saņemtos rēķinus un pieprasījumus atmaksai, par kuriem vēl ir jāpārbauda rēķins attiecībā uz saņemtām precēm un pakalpojumiem, un priekšfinansējuma pieprasījumiem.

2.18.3.   Dažādi kreditoru parādi

Summa 9 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 6 miljoni EUR), kas maksājama šajā pozīcijā ietvertām vairākām dalībvalstīm, attiecas uz tādu atsevišķu izmaksu atlīdzināšanas prasījumiem, kas radušās saistībā ar konkrētu slimību apkarošanu. Šeit ir ietvertas arī kopfinansējuma summas 32 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 30 miljoni EUR), kas saņemtas no dalībvalstīm saistībā ar dalību atsevišķos attīstības projektos. Attiecīgās summas arī ir ietvertas pozīcijā “nauda un naudas ekvivalenti”. Šajā pozīcijā šogad ir iekļauta arī summa 37 miljonu EUR apmērā par pirmstermiņa atmaksām, ko izdarīja divi MFA aizdevumu saņēmēji.

MFA

2.18.4.   Uzkrātās maksas un atliktie ienākumi

Uzkrātās maksas un atliktie ienākumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Uzkrātās maksas | 68 937 | 66 685 |
| Nākamo periodu ienākumi | 26 | 79 |
| Citi | 114 | 384 |
| Kopā | 69 077 | 67 148 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Uzkrātās maksas

68 937

66 685

Nākamo periodu ienākumi

26

79

Citi

114

384

Kopā

Kopā

69 077

69 077

67 148

67 148

Būtiskākās uzkrāto maksu summas ir uzkrātās maksas saistībā ar ELVGF Garantijas nodaļas izdevumiem. Šīs summas 2006. gada 31. decembrī sasniedza 45,2 miljardus EUR salīdzinājumā ar 49,1 miljardu EUR iepriekšējā gadā. No tā 26,6 miljardi EUR (2005. gadā — 25,1 miljards EUR) ietver izdevumus no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim, ko dalībvalstis deklarēja un samaksāja 2007. gada janvārī un februārī, 16,7 miljardi EUR (2005. gadā — 23,5 miljardi EUR) ietver tirgus pasākumus, ieskaitot tiešo atbalstu (tas ietver tiesības, kas radās 2006. gadā, ar finansiālām sekām 2007. gadā) un lauku attīstību (tas ietver attaisnotos izdevumus, kas uzņēmējiem vai maksājumu iestādēm radās līdz 2006. gada 31. decembrim, par ko Komisija nav saņēmusi maksājumu pieprasījumu), 1,3 miljardi EUR cukura nozares pārkārtošanai, 0,6 miljardi EUR (2005. gadā — 0,5 miljardi EUR) ietver intervences krājumus.

Vēl uzkrāto maksu būtiska summa attiecas uz struktūrfondiem: 2006. gada 31. decembrī 12,2 miljardi EUR Eiropas Reģionālo attīstības fondam 2000.-2006. gadam, ISPA, jauninājumiem (2005. gadā — 7,9 miljardi EUR), 5,6 miljardi EUR Eiropas Sociālo fondam (2005. gadā — 5,1 miljards EUR). Pārējā summa 5,8 miljardi EUR (2005. gadā — 4,5 miljardi EUR) ietver uzkrātās maksas attiecībā uz pārējām politikas jomām, no kurām vissvarīgākā ir izpēte ar aptuveni 1,7 miljardiem EUR 2006. gadā.

Pozīcijā “darbības izdevumi” 2006. gadā ir ietvertas korekcijas par kopējo summu 313 miljoni EUR saistībā ar 2005. gada uzkrātām maksām 2005. gada 31. decembrī, ko viens ģenerāldirektorāts bija novērtējis pārāk augstu. Minētās korekcijas nevarēja veikt 2005. gada pārskatos, jo tajā laikā summas nebija izsakāmas skaitliskā izteiksmē (skatīt arī E iedaļas 3.3. paskaidrojumu).

E

3.3.

Samazinājums pozīcijā “atliktie ienākumi” ir saistīts ar īpašu situāciju iepriekšējā pārskata perioda gada beigās attiecībā uz vienu ģenerāldirektorātu; šī situācija vairs nebija aktuāla šā pārskata perioda gada beigās. Samazinājums pozīcijā “citi” ir galvenokārt saistīts ar summu, kas jāmaksā dalībvalstīm, samazinājumu saistībā ar konkrētu lietu.

V   NETO AKTĪVI

2.19.   REZERVES

Rezerves

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo 31.12.2006. | Saldo 31.12.2005. |
| Patiesās vērtības rezerve | 4 | 81 |
| Pārējās rezerves: | 2 851 | 2 727 |
| Garantiju fonds | 1 253 | 1 231 |
| Pārvērtēšanas rezerve | 57 | 57 |
| Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 1 459 | 1 439 |
| Citas | 82 | 0 |
| Kopā | 2 855 | 2 808 |

miljoni EUR

Saldo 31.12.2006.

Saldo 31.12.2005.

Patiesās vērtības rezerve

4

4

81

81

Pārējās rezerves:

2 851

2 851

2 727

2 727

Garantiju fonds

1 253

1 231

Pārvērtēšanas rezerve

57

57

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

1 459

1 439

Citas

82

0

Kopā

Kopā

2 855

2 855

2 808

2 808

2.19.1.   Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu novērtēšana pēc patiesās vērtības tiek uzskaitīta, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

2.19.2.   Citas rezerves

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.3.2. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbībām. Rezerve atspoguļo 9 % mērķa summu nenokārtotām summām, ko ir garantējis fonds, kas ir jātur kā aktīvi. Kā iepriekš noteikts, jebkurš fonda aktīvu pārpalikums virs šīs 9 % mērķa summas tiek atmaksāts budžetā.

2.3.2.

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezervē ir ietverti materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu pārvērtējumi. Atlikums 57,1 miljons EUR gada beigās attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, kas jau tika veikta pirms pārejas uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības rezerve

Šīs summas ietver rezerves saistībā ar Kopienu aizņēmumu un aizdevumu darbībām. Lielākā summa attiecas uz likvidējamās EOTK rezervēm.

Citas rezerves

Šīs rezerves ir saistītas ar divām aģentūrām, no kurām viena pirmoreiz tika konsolidēta 2006. gadā.

2.20.   SUMMAS, KURAS TIKS PIEPRASĪTAS NO DALĪBVALSTĪM

Šīs summas atspoguļo papildizdevumus, kas jau ir radušies Kopienām līdz 2006. gada 31. decembrim un kas ir jāmaksā no turpmākiem budžetiem. Tās rodas, piemērojot uzkrāšanas principa uzskaites metodes, ko pirmoreiz veica 2005. gadā; tās atšķiras no naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem, ko lietoja, sagatavojot budžeta kontus. Saskaņā ar uzkrāšanas principa grāmatvedību izdevumus atzīst periodā, uz kuru tie attiecas, neatkarīgi no tā, kad faktiski tiek veikts maksājums, turpretī saskaņā ar naudas līdzekļu uzskaites principu darījumu uzskaita tikai tad, kad tiek veikts maksājums. Pamatojoties uz šiem noteikumiem, Kopienām ir jānovērtē un jānorāda savos finanšu pārskatos izdevumi, kas finansējami no vispārējā budžeta, bet kas vēl nav paziņoti līdz gada beigām. Tādējādi daudzi izdevumi saskaņā ar uzkrāšanas principa uzskaites sistēmas noteikumiem ir atzīti N gadā, lai gan faktiski tos apmaksā N+1 gadā, izmantojot N+1 gada budžetu. Tomēr Kopienas ir tiesīgas pieprasīt resursus no dalībvalstīm, kad tie ir vajadzīgi, lai samaksātu vajadzīgās summas, tādējādi dodot dalībvalstīm maksimālu elastību valsts finanšu pārvaldībā. Ņemot vērā Kopienu saistību iekļaušanu pārskatos un to, ka attiecīgās summas tiek finansētas no turpmākiem budžetiem, gada beigās pasīvi ievērojami pārsniedz aktīvus.

Negatīvu neto aktīvu esamība atspoguļo starpību starp naudas uzskaites sistēmu un uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu struktūrai, kuru finansē saskaņā ar tās naudas plūsmas vajadzībām. Netiek ņemts vērā dalībvalstu pienākums nodrošināt vajadzīgos resursus, lai apmaksātu izdevumus, kad ir iestājies to apmaksas termiņš. Ir jāatceras, ka Kopienas tikai tad var veikt maksājumus, ja tādi ir paredzēti budžetā, un visus budžeta izdevumus sedz budžeta ieņēmumi no dalībvalstīm.

Būtiskākās summas, kas būtu jāpiemin, attiecas uz ELVGF Garantijas pasākumiem. Summas, kuras bija jāmaksā dalībvalstīm periodā no 2006. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim, bija 26,6 miljardi EUR. Saskaņā ar uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu minētie izdevumi attiecas uz 2006. gadu un tādējādi tie tika atzīti kā uzkrātās maksas. Taču šo summu sedza no 2007. gada budžeta un faktiski izmaksāja 2007. gada janvārī un februārī, reģistrējot budžeta kontos kā maksājumu par 2007. gadu (par šīm summām 2006. gadā netika veikts neviens ieraksts).

Šo summu ietekmē arī pensiju saistību summa attiecībā uz Komisijas darbiniekiem — 2006. gada 31. decembrī šī summa bija novērtēta 32,2 miljardu EUR apmērā. Šī summa nebūs jāsamaksā vienā gadā, jo pensijas maksājumi tiek maksāti katru mēnesi darbiniekiem, kuriem ir tiesības to saņemt. Minētie maksājumi tādējādi tiek finansēti no turpmāko gadu budžetiem, kuros šie maksājumi ir jāveic.

Lielāko daļu summu, ko pieprasa no dalībvalstīm, tās faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām kā daļu no nākamā gada budžeta. Būtībā tikai pensiju summa tiek maksāta ilgākā periodā, izmantojot dalībvalstu ikgadējās iemaksas budžetā. Minēto summu sadalījums, kas nākotnē tiks pieprasītas no dalībvalstīm, ir šāds:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saldo |
| Summas, kas nākotnē tiks pieprasītas no dalībvalstīm uz 31.12.2005. | 64 953 |
| 2005. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 2 410 |
| Garantiju rezervju pārvietojumi | 22 |
| Pārējo rezervju pārvietojumi | (145) |
| Likvidējamā EOTK — 2005. gada rezultāta sadalījums | 30 |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) | (197) |
| Kopā summas, kas tiks pieprasītas no dalībvalstīm uz 31.12.2006. | 67 073 |

miljoni EUR

Saldo

Summas, kas nākotnē tiks pieprasītas no dalībvalstīm uz 31.12.2005.

64 953

64 953

2005. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

2 410

Garantiju rezervju pārvietojumi

22

Pārējo rezervju pārvietojumi

(145)

Likvidējamā EOTK — 2005. gada rezultāta sadalījums

30

Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums)

(197)

Kopā summas, kas tiks pieprasītas no dalībvalstīm uz 31.12.2006.

Kopā summas, kas tiks pieprasītas no dalībvalstīm uz 31.12.2006.

67 073

67 073

Jāpiebilst, ka iepriekš minētais neatstāj ietekmi uz budžeta izpildi — budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem, jo ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

3.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1.   DARBĪBAS IEŅĒMUMI

Eiropas Kopienu darbības ieņēmumus var iedalīt divās galvenajās kategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, pārējie ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

DARBĪBAS IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2006. | 2005. |
| PAŠU RESURSU IEŅĒMUMI: | 3.1.1 | 102 588 | 101 144 |
| NKI resursi | | 70 134 | 70 861 |
| PVN resursi | | 17 207 | 16 018 |
| Tradicionālie pašu resursi: | | | |
| Lauksaimniecības nodevas | | 1 300 | 1 311 |
| Muitas nodokļi | | 13 764 | 12 252 |
| Cukura nodevas | | 183 | 702 |
| BUDŽETA KOREKCIJAS | 3.1.2 | 2 395 | 2 606 |
| TREŠO VALSTU IEMAKSAS (IESKAITOT EBTA VALSTIS) | | 135 | 214 |
| SODA NAUDAS | | 2 217 | 719 |
| LAUKSAIMNIECĪBAS NODEVAS | 3.1.3 | 1 695 | 447 |
| IZDEVUMU ATGŪŠANA | 3.1.4 | 1 296 | 939 |
| Tieša centralizēta vadība | | 50 | 59 |
| Netieša centralizēta vadība | | (22) | 41 |
| Decentralizēta vadība | | 8 | (4) |
| Dalīta vadība | | 1 244 | 843 |
| Kopēja vadība | | 16 | 0 |
| IEŅĒMUMI NO ADMINISTRATĪVĀS DARBĪBAS | 3.1.5 | 982 | 895 |
| Personāls | | 856 | 779 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | | 23 | 43 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 103 | 73 |
| CITI DARBĪBAS IEŅĒMUMI | 3.1.6 | 2 178 | 926 |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 43 | 4 |
| Peļņa no valūtas kursa svārstībām | | 111 | 414 |
| Citi | | 2 024 | 508 |
| KOPĀ | | 113 486 | 107 890 |

miljoni EUR

Paskaidrojums

2006.

2005.

PAŠU RESURSU IEŅĒMUMI:

PAŠU RESURSU IEŅĒMUMI:

3.1.1

3.1.1

102 588

102 588

101 144

101 144

NKI resursi

70 134

70 861

PVN resursi

17 207

16 018

Tradicionālie pašu resursi:

Lauksaimniecības nodevas

1 300

1 311

Muitas nodokļi

13 764

12 252

Cukura nodevas

183

702

BUDŽETA KOREKCIJAS

BUDŽETA KOREKCIJAS

3.1.2

3.1.2

2 395

2 395

2 606

2 606

TREŠO VALSTU IEMAKSAS (IESKAITOT EBTA VALSTIS)

TREŠO VALSTU IEMAKSAS (IESKAITOT EBTA VALSTIS)

135

135

214

214

SODA NAUDAS

SODA NAUDAS

2 217

2 217

719

719

LAUKSAIMNIECĪBAS NODEVAS

LAUKSAIMNIECĪBAS NODEVAS

3.1.3

3.1.3

1 695

1 695

447

447

IZDEVUMU ATGŪŠANA

IZDEVUMU ATGŪŠANA

3.1.4

3.1.4

1 296

1 296

939

939

Tieša centralizēta vadība

50

59

Netieša centralizēta vadība

(22)

41

Decentralizēta vadība

8

(4)

Dalīta vadība

1 244

843

Kopēja vadība

16

0

IEŅĒMUMI NO ADMINISTRATĪVĀS DARBĪBAS

IEŅĒMUMI NO ADMINISTRATĪVĀS DARBĪBAS

3.1.5

3.1.5

982

982

895

895

Personāls

856

779

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

23

43

Citi administratīvie ieņēmumi

103

73

CITI DARBĪBAS IEŅĒMUMI

CITI DARBĪBAS IEŅĒMUMI

3.1.6

3.1.6

2 178

2 178

926

926

Korekcijas/uzkrājumi

43

4

Peļņa no valūtas kursa svārstībām

111

414

Citi

2 024

508

KOPĀ

KOPĀ

113 486

113 486

107 890

107 890

3.1.1.   Pašu resursu ieņēmumi

Pastāv trīs veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (atmaksa Apvienotai Karalistei) ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas.

PVN pašu resursi rodas, visām valstīm piemērojot vienotu likmi — saskaņoto PVN aprēķina bāzi, kas nepārsniedz 50 % no NKI visām dalībvalstīm. NKI resursi ir mainīgi resursi, kas paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu kopējam NKI.

Jāatzīmē, ka par laikposmu no 1995. gada līdz 2005. gadam 2006. gadā veiktās NKI resursu korekcijas bija 1530 miljoni EUR. Bet korekcijas par laikposmu no 1991. gada līdz 2005. gadam PVN resursiem bija -13,6 miljoni EUR. Šīm korekcijām ir tāda pati ietekme uz budžeta kontiem.

3.1.2.   Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2005. gada (2,41 miljards EUR), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita Kopienai nākamajā gadā, tādējādi tās veido 2006. gada ieņēmumus.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2000/597 par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro budžeta nelīdzsvarotību korekciju. Tā kā šo summu finansē citas dalībvalstis, tad nevajadzētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai saimniecisko rezultātu. Tomēr šajā pozīcija tika reģistrēta negatīva summa (15 miljoni EUR) apmērā. Šī summa tiek skaidrota ar budžeta vajadzībām izmantoto EUR kursa likmju atšķirībām (skatīt Regulas Nr. 1150/2000 10. panta 3. punktu), un ar likmēm, kas bija spēkā to maksājumu veikšanas brīdī, ko veica dalībvalstis kas nav EMS.

3.1.3.   Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas attiecas uz piena nodevām 436 miljonu EUR apmērā (2005. gadā 447 miljoni EUR) un cukura nodevām 1259 miljonu EUR apmērā. Sākotnēji 2005. gada pārskatos summa 447 miljoni EUR par piena nodevām 2005. gadā bija norādītas pozīcijā “izdevumu atgūšana”.

Jāatzīmē, ka šeit “cukura nodevas” ir īpaši ieņēmumi saistībā ar cukura nozares pārkārtošanu, nevis cukura nodevas, kas ir pašu resursu ieņēmumi, skatīt iepriekš. Veidojot 2007. gada budžetu, tika ņemta vērā summa 1259 miljonu EUR apmērā attiecībā uz piešķirto ieņēmumu posteni “pagaidu pārkārtošanas summa”. Saskaņā ar Finanšu regulas 10. pantu piešķirtos ieņēmumus uz nākamo gadu pārnes automātiski un tos izlietos turpmākajos gados saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 320/2006. Tiesības uz maksājumu no ELVGF tika piešķirtas 2006. gadā ar iepriekšminēto Regulu (EK) Nr. 320/2006, un piešķirto ieņēmumu kopējā summa (saņemtās pagaidu pārkārtošanas summas) tiks izlietota cukura nozares pārkārtošanai.

3.1.4.   Izdevumu atgūšana

Komisijas dienesti pārbauda no Komisijas budžeta maksājamo izdevumu atbilstību, bet dalītas vadības gadījumā to veic dalībvalsts dienesti, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kā noteikts piemērojamos noteikumos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai optimizētu kontroles sistēmu izmaksas un ieguvumus, apliecinošo dokumentu pārbaudes par galīgiem prasījumiem tiek veiktas intensīvāk nekā par starpposma prasījumiem, un tās var atklāt kļūdas starpposma maksājumos, ko koriģē ar galīgo maksājumu. Turklāt Komisijai un/vai dalībvalstij ir tiesības pārbaudīt apliecinošo dokumentu atbilstību, veicot pārbaudes finansēto pasākumu īstenošanas laikā un/vai ex-post pārbaudes uz vietas pie pieprasītāja. Kļūdas, kas ir atklātas pasākuma īstenošanas laikā, var tikt labotas, koriģējot turpmākos pieprasījumus, kā tas ir atļauts saskaņā ar Finanšu regulas 20. pantu un ar Īstenošanas regulas 14. pantu. Par kļūdām, kas tiek atklātas ar ex-post pārbaudi, tiks sagatavoti iekasēšanas rīkojumi.

ex-post

ex-post

Šī pozīcija pārskatos atspoguļo Komisijas uzskaitē reģistrētos un izdotos iekasēšanas rīkojumus par atgūstamajām summām attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai atbilstības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELVGF Garantiju nodaļas līdzekļu saņēmējiem. Šajā pozīcijā atgūstamās summas par EK izdevumiem nav norādītas pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā lauksaimniecība un strukturālās darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielāka daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Turklāt attiecībā uz struktūrfondiem līdzekļus atgūst ne tikai Komisija, bet arī pašas dalībvalstis, kuras ir atbildīgas par attiecīgajiem izdevumiem, — šajā gadījumā līdzekļu atgūšana neietekmē Kopienas pārskatus.

Komisijas izdevumiem piemērotās kontroles sistēmas paredz, ka šādas korekcijas var būt izdarītas un arī tiek izdarītas nākotnē par summām, ko Eiropas Komisija ir izmaksājusi jebkurā budžeta gadā. Šīs korekcijas tiek iegrāmatotas kontos, ja attaisnoto izdevumu summa, kā noteikts ex-post pārbaudēs vai revīzijās, ir mazāka kā attaisnoto izdevumu uzkrātā summa, ko sākotnēji ir atzinusi Komisija.

ex-post

Komisijas atbalsta shēmu dažādība apgrūtina kopējās situācijas atspoguļošanu attiecībā uz izdevumu atgūšanu. Izdevumu atgūšana un ar to saistītā grāmatvedības procedūra ir citādāka atkarībā no pasākuma veida vai vadības veida.

Ir izdoti iekasēšanas rīkojumi un tie ir uzskaitīti par darbībām, par kurām galīgajam saņēmējam, trešai valstij vai dalībvalstij ir jāatmaksā līdzekļi Komisijai. Šīs summas, kuras ir plānots saņemt līdz gada beigām, ir pamatotas galvenokārt ar pabeigtām revīzijām, atbilstības pārbaudēm vai apstiprinātām kļūdām, un attiecas uz:

| — | priekšfinansējuma atgūšanu (229 miljoni EUR) — šajā gadījumā summa ir ietverta priekšfinansējuma pozīcijā vai |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma atgūšanu (229 miljoni EUR) — šajā gadījumā summa ir ietverta priekšfinansējuma pozīcijā vai

| — | izdevumu atgūšanu (723 miljoni EUR). Attiecībā uz šiem atgūstamajiem izdevumiem un saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem, ja iekasēšanas rīkojumu izdod pirms dotācijas galīgā maksājuma, tad rezultātā debitoru parādus no saņēmēja dzēš, attiecīgi samazinot izdevumus tajā gadā. Tomēr, ja iekasēšanas rīkojumu izsniedz jau pēc galīgā maksājuma, tad rezultātā debitora parādus no saņēmēja dzēš, reģistrējot ienākumu attiecīgā gada saimnieciskā rezultāta pārskatā (pozīcijā “izdevumu atgūšana”). |
| --- | --- |

—

izdevumu atgūšanu (723 miljoni EUR). Attiecībā uz šiem atgūstamajiem izdevumiem un saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem, ja iekasēšanas rīkojumu izdod pirms dotācijas galīgā maksājuma, tad rezultātā debitoru parādus no saņēmēja dzēš, attiecīgi samazinot izdevumus tajā gadā. Tomēr, ja iekasēšanas rīkojumu izsniedz jau pēc galīgā maksājuma, tad rezultātā debitora parādus no saņēmēja dzēš, reģistrējot ienākumu attiecīgā gada saimnieciskā rezultāta pārskatā (pozīcijā “izdevumu atgūšana”).

Ja procedūra ar trešo personu nav pabeigta, tad sagatavo ieņēmumu plānu ar iespējami labāko atgūstamās summas novērtējumu, lai gan tas neietekmē vispārējās grāmatvedības uzskaites datus (skatīt iespējamos aktīvus E iedaļas 5.4. paskaidrojumā).

E

5.4.

Vispārējs pārskats par līdzekļu atgūšanu 2006. gadā saistībā ar iepriekš no Kopienu budžeta apmaksātiem izdevumiem:

| miljoni EUR |
| --- |
| Apraksts | Kopā izdoti maksājumu rīkojumi 2006. gadā | Maksājumu rīkojumi par izdevumu atgūšanu | Maksājumu rīkojumi par priekšfinansējumu | Kopā atgūtās summas 2006. gadā | Kopā atgūtās summas 2006. gadā (izdevumi) | Kopā atgūtās summas 2006. gadā (priekšfinansējums) |
| uzskaitīti kā ienākumi | uzskaitīti kā izdevumi |
| Strukturālās darbības | 695 | 560 | 65 | 70 | 394 | 344 | 50 |
| Iekšējās politikas jomas | 85 | 16 | 2 | 67 | 106 | 39 | 67 |
| Ārējie darījumi | 172 | 50 | 30 | 92 | 192 | 102 | 90 |
| Kopā | 952 | (12)
  626 | 97 | 229 | 692 | 485 | 207 |
| 723 |

miljoni EUR

Apraksts

Kopā izdoti maksājumu rīkojumi 2006. gadā

Maksājumu rīkojumi par izdevumu atgūšanu

Maksājumu rīkojumi par priekšfinansējumu

Kopā atgūtās summas 2006. gadā

Kopā atgūtās summas 2006. gadā (izdevumi)

Kopā atgūtās summas 2006. gadā (priekšfinansējums)

uzskaitīti kā ienākumi

uzskaitīti kā izdevumi

Strukturālās darbības

695

695

560

560

65

65

70

70

394

394

344

50

50

Iekšējās politikas jomas

85

85

16

16

2

2

67

67

106

106

39

67

67

Ārējie darījumi

172

172

50

50

30

30

92

92

192

192

102

90

90

Kopā

Kopā

952

952

(12)
  626

12

626

97

97

229

229

692

692

485

485

207

207

723

723

Izdevumu atgūšana — dalīta vadība

Šīs apakšpozīcijas kopsummu 1244 miljonus EUR veido 684 miljoni EUR saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un Garantiju fonds (ELVGF) un 560 miljoni EUR saistībā ar struktūrfonda darbībām.

a)   ELVGF

Kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ienākumi, ir saistītas ar negatīviem izdevumiem attiecīgā gadā un uzkrātiem ienākumiem. Kopējie ELVGF ienākumi šajā pozīcijā par summu 684 miljoni EUR sadalās šādi.

| — | Uzkrātie ienākumi saistībā ar ELVGF tika uzskaitīti 512 miljonu EUR apmērā kā atbilstības korekcija, jo atbilstības lēmumi gada beigās nebija izpildīti. |
| --- | --- |

—

Uzkrātie ienākumi saistībā ar ELVGF tika uzskaitīti 512 miljonu EUR apmērā kā atbilstības korekcija, jo atbilstības lēmumi gada beigās nebija izpildīti.

| — | 89 miljoni EUR ELVGF ieņēmumi, ko veido atmaksājumi saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu un atbilstības korekcijas atgūšanu par 2006. gada novembri un decembri. |
| --- | --- |

—

89 miljoni EUR ELVGF ieņēmumi, ko veido atmaksājumi saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu un atbilstības korekcijas atgūšanu par 2006. gada novembri un decembri.

| — | Uzkrātie ienākumi gada beigās no piešķirtajiem ieņēmumiem saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu un atbilstības korekciju par kopējo summu 172 miljoni EUR (budžets N+1). |
| --- | --- |

—

Uzkrātie ienākumi gada beigās no piešķirtajiem ieņēmumiem saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu un atbilstības korekciju par kopējo summu 172 miljoni EUR (budžets N+1).

| — | Negatīvie izdevumi pārskata gadā veidoja kopsummu 376 miljonu EUR apmērā, kas galvenokārt bija ieņēmumi saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu un atgūšanu pēc revīzijas. |
| --- | --- |

—

Negatīvie izdevumi pārskata gadā veidoja kopsummu 376 miljonu EUR apmērā, kas galvenokārt bija ieņēmumi saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu un atgūšanu pēc revīzijas.

| — | Tomēr atlikums ir samazināts par 465 miljoniem EUR, kas ir samazinājums par nesamaksātām summām gada beigās, kuras bija plānots saņemt saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu; 1009 miljoni EUR salīdzinājumā ar 1474 miljoniem EUR 2005. gada beigās (skatīt E iedaļas 2.10.2.2. paskaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Tomēr atlikums ir samazināts par 465 miljoniem EUR, kas ir samazinājums par nesamaksātām summām gada beigās, kuras bija plānots saņemt saistībā ar pārkāpumiem un krāpšanu; 1009 miljoni EUR salīdzinājumā ar 1474 miljoniem EUR 2005. gada beigās (skatīt E iedaļas 2.10.2.2. paskaidrojumu.

E

2.10.2.2.

ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu summa 2006. gada 31. decembrī, kura tiks labota pēc revīzijām, kas šobrīd vēl nav pabeigtas, ir 1,25 miljardi EUR. Šo summu reģistrē kā iespējamos aktīvus ārpusbilancē (skatīt E iedaļas 5.4. paskaidrojumu).

E

5.4.

b)   Struktūrfonda darbības

Kopējie Struktūrfonda ienākumi no izdevumu atgūšanas šajā pozīcijā bija 560 miljoni EUR. No šīs kopsummas 418 miljoni EUR ir saistīti ar Komisijas 2005. gada lēmumu par vienai dalībvalstij piešķirtā ERAF atbalsta samazinājumu. Minēto summu būtu bijis jāiekļauj 2005. gada pārskatos kā izdevumu atgūšanu, kas netika izdarīts, tādējādi šīs pozīcijas vērtība 2005. gada pārskatos bija samazināta par šo summu (skatīt E iedaļas 2.6. un 2.10.2. paskaidrojumu).

E

2.6.

2.10.2.

Komisija ir sagatavojusi iekasēšanas rīkojumus un atmaksājumi ir uzrādīti pārskatos tikai šādos gadījumos:

| — | ir pieņemti oficiāli finanšu korekcijas lēmumi pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi (ES ieguldījuma samazinājums programmā saskaņā ar Regulas 4253/88 24. panta 2. punktu vai Regulas 1260/1999 39. panta 3. punktu); |
| --- | --- |

—

ir pieņemti oficiāli finanšu korekcijas lēmumi pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi (ES ieguldījuma samazinājums programmā saskaņā ar Regulas 4253/88 24. panta 2. punktu vai Regulas 1260/1999 39. panta 3. punktu);

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā ir ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attaisnotos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un veiktos starpmaksājumus; šāda operācija var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt; |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā ir ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attaisnotos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un veiktos starpmaksājumus; šāda operācija var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt;

| — | iekasējamo summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

iekasējamo summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Saskaņā ar EK grāmatvedības noteikumiem Struktūrfonda atgūtie izdevumi pirms programmas slēgšanas vai slēgšanas laikā tiek grāmatoti pret izdevumiem. Tikai iekasēšanas rīkojumi, kas ir izdoti pēc slēgšanas, palielina debitoru parādus un šo ieņēmumu pozīciju.

Par daudzām citām finanšu korekcijām netiek veikti atmaksājumi Komisijai, bet līdzekļi tiek piešķirti citiem projektiem dalībvalstu programmām, un tāpēc šīs summas neparādās Kopienu pārskatos kā ieņēmumi:

| — | finanšu korekcijas, ko Komisija ir ierosinājusi un dalībvalsts ir apstiprinājusi, nepieņemot oficiālu Komisijas lēmumu, un kas ir atskaitītas no turpmākajiem maksājumiem pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi programmās, kas vēl turpinās; |
| --- | --- |

—

finanšu korekcijas, ko Komisija ir ierosinājusi un dalībvalsts ir apstiprinājusi, nepieņemot oficiālu Komisijas lēmumu, un kas ir atskaitītas no turpmākajiem maksājumiem pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi programmās, kas vēl turpinās;

| — | labojumi slēgšanas laikā, kas nesamazina dalībvalstij jau izmaksāto EK ieguldījuma summu, un tā akceptē šo korekciju; |
| --- | --- |

—

labojumi slēgšanas laikā, kas nesamazina dalībvalstij jau izmaksāto EK ieguldījuma summu, un tā akceptē šo korekciju;

| — | finanšu korekcijas slēgšanas laikā vai pēc tam par neatbilstīgiem izdevumiem, kas nepārsniedz būtiskuma slieksni, ja dalībvalsts ir deklarējusi lielāku summu par izdevumiem nekā vajadzīgs, lai pamatotu pieprasīto maksājumu (neatbilstīgie izdevumi tiek kompensēti ar papildu izdevumu deklarēšanu, nemainot pieprasītā maksājuma summu); |
| --- | --- |

—

finanšu korekcijas slēgšanas laikā vai pēc tam par neatbilstīgiem izdevumiem, kas nepārsniedz būtiskuma slieksni, ja dalībvalsts ir deklarējusi lielāku summu par izdevumiem nekā vajadzīgs, lai pamatotu pieprasīto maksājumu (neatbilstīgie izdevumi tiek kompensēti ar papildu izdevumu deklarēšanu, nemainot pieprasītā maksājuma summu);

| — | finanšu korekcijas (ES ieguldījuma daļas vai visas summas atcelšana un/vai atgūšana attiecībā uz darbību), ko ir veikušas dalībvalsts iestādes pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi programmās, kas vēl turpinās, un pirms galīgās izdevumu deklarācijas iesniegšanas (dalībvalstis var aizstāt šādus izdevumus programmas īstenošanas laikā; slēdzot programmu dalībvalsts atskaita šādus izdevumus no galīgās deklarācijas, kas samazina Komisijas maksājumus, bet par šīm summām nav jāveic atmaksājumi). |
| --- | --- |

—

finanšu korekcijas (ES ieguldījuma daļas vai visas summas atcelšana un/vai atgūšana attiecībā uz darbību), ko ir veikušas dalībvalsts iestādes pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi programmās, kas vēl turpinās, un pirms galīgās izdevumu deklarācijas iesniegšanas (dalībvalstis var aizstāt šādus izdevumus programmas īstenošanas laikā; slēdzot programmu dalībvalsts atskaita šādus izdevumus no galīgās deklarācijas, kas samazina Komisijas maksājumus, bet par šīm summām nav jāveic atmaksājumi).

Summas, ko no prasītājiem ir atguvušas dalībvalstis, ne vienmēr tiek atgrieztas Komisijai. Dalībvalstis veic maksājumus no šiem fondiem, un starpposma izmaksu pieprasījumos konstatētās kļūdas labo, samazinot summas turpmākajos izmaksu pieprasījumos, tādējādi līdzekļu atgūšana neparādās Komisijas pārskatos.

Dalībvalstīm ir jāsniedz regulāri ziņojumi Komisijai par Kopienas ieguldījumu atcelšanu vai atgūšanu un par atgūstamajām summām. Lai uzlabotu šo datu apmaiņu, Komisija ir grozījusi Regulu 448/2001 un sagatavojusi norādījumus par vajadzīgo informāciju attiecībā uz atgūstamajām summām saistībā ar veiktajām korekcijām un summām, kas dalībvalstīm ir jāatgūst. Tāpēc nākotnē būs pieejama pilnīgāka informācija par veiktajām korekcijām un dalībvalstu atgūstamajām summām.

Finanšu korekcijas 2004., 2005. un 2006. gada programmām, pamatojoties uz Komisijas revīzijas darbu, Revīzijas palātas revīzijas darbu un programmu slēgšanas procesu, ir šādas.

KOPĒJĀS FINANŠU KOREKCIJAS PAR 2000.-2006. GADU

PROGRAMMAS/PROJEKTI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Fin. korekcija
  Struktūrfondiem bez Komisijas lēmuma | Fin. korekcija
  Struktūrfondiem ar Komisijas lēmuma | Fin. korekcija
  Kohēzijas fondam ar Komisijas lēmumu vai bez tā | Kopā finanšu korekcijas | Kopā korekcijas 2006. gadā |
| Kohēzijas fonds | 0 | 0 | 100 | 100 | 93 |
| ERAF | 857 | 518 | 0 | 1 375 | 262 |
| ESF | 433 | 6 | 0 | 439 | 165 |
| ZVFI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ELVGF virzības un Garantiju fonds | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Kopā | 1 290 | 525 | 100 | 1 915 | 521 |

miljoni EUR

Fin. korekcija

Struktūrfondiem bez Komisijas lēmuma

Fin. korekcija

Struktūrfondiem ar Komisijas lēmuma

Fin. korekcija

Kohēzijas fondam ar Komisijas lēmumu vai bez tā

Kopā finanšu korekcijas

Kopā korekcijas 2006. gadā

Kohēzijas fonds

0

0

100

100

93

ERAF

857

518

0

1 375

262

ESF

433

6

0

439

165

ZVFI

0

0

0

0

0

ELVGF virzības un Garantiju fonds

0

1

0

1

1

Kopā

Kopā

1 290

1 290

525

525

100

100

1 915

1 915

521

521

FINANŠU KOREKCIJAS PAR 1994.-1999. GADU

PROGRAMMAS/PROJEKTI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Fin. korekcija
  Struktūrfondiem bez Komisijas lēmuma | Fin. korekcija
  Struktūrfondiem ar Komisijas lēmuma | Fin. korekcija
  Kohēzijas fondam ar Komisijas lēmumu vai bez tā | Kopā finanšu korekcijas | Kopā korekcijas 2006. gadā |
| Kohēzijas fonds | 0 | 0 | 260 | 260 | 77 |
| ERAF | 951 | 93 | 0 | 1 044 | 277 |
| ESF | 0 | 330 | 0 | 330 | 125 |
| ZVFI | 13 | 0 | 0 | 13 | 12 |
| ELVGF virzības un Garantiju fonds | 20 | 10 | 0 | 30 | 11 |
| Kopā | 984 | 433 | 260 | 1 677 | 502 |

miljoni EUR

Fin. korekcija

Struktūrfondiem bez Komisijas lēmuma

Fin. korekcija

Struktūrfondiem ar Komisijas lēmuma

Fin. korekcija

Kohēzijas fondam ar Komisijas lēmumu vai bez tā

Kopā finanšu korekcijas

Kopā korekcijas 2006. gadā

Kohēzijas fonds

0

0

260

260

77

ERAF

951

93

0

1 044

277

ESF

0

330

0

330

125

ZVFI

13

0

0

13

12

ELVGF virzības un Garantiju fonds

20

10

0

30

11

Kopā

Kopā

984

984

433

433

260

260

1 677

1 677

502

502

Struktūrfonda darbības neietver Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un ISPA skaitļus. Skaitļi par ERAF un Kohēzijas fondu ietver aplēstās summas, kas ir minētas sākotnējās vēstulēs dalībvalstīm, ar kurām uzsāk finanšu korekciju procedūras. Summas vēlāk procedūras laikā var mainīties, tāpēc tās līdz lēmuma pieņemšanai reģistrē kā ieņēmumu prognozi. Turklāt attiecībā uz ERAF tabulām par laikposmu 1994.-1999. gadam daļa uzrādītās informācijas ir novērtēta, pamatojoties uz ERAF ieguldījumu likmi attiecīgajā programmā. Minētajos skaitļos ir ietvertas korekcijas, kas ir kompensētas ar citiem attaisnotiem izdevumiem, un tāpēc Komisijai nekas netiek atmaksāts. ESF skaitļi par laikposmu 1994.-1999. gadam ietver tikai finanšu korekcijas, kas ir apstiprinātas ar oficiālu Komisijas lēmumu.

Izdevumu atgūšana — Citi vadības veidi

Par citām dotācijas darbībām dotācijas saņēmējam ir jāadresē iekasēšanas rīkojums. Ja tas notiek pirms dotācijas galīgā maksājuma, tad rezultātā debitoru parādus no saņēmēja attiecīgi dzēš, samazinot attiecīgās gada maksas. Tomēr, ja iekasēšanas rīkojumu izsniedz jau pēc galīgā maksājuma, tad rezultātā debitora parādus no dotācijas saņēmēja dzēš ar attiecīgu grāmatvedības ierakstu par ienākumiem gada saimnieciskā rezultāta pārskatā pozīcijā “izdevumu atgūšana”.

3.1.5.   Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi tiek veidoti no atskaitījumiem no darbinieku algām un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas — pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.1.6.   Citi darbības ieņēmumi

Summa 358 miljoni EUR (2005. gadā 276 miljoni EUR) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Taču viens no galvenajiem iemesliem citu darbības ieņēmumu palielinājumam salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājums par summu 397 miljoni EUR saistībā ar ELVGF debitoru parādu vērtības samazinājumu 31.12.2006., kura pretējais ieraksts ir uzrādīts šajā pozīcijā (skatīt E iedaļas 2.10.2.2. paskaidrojumu).

E

2.10.2.2.

Ļoti būtiski ir atzīmēt, ka 2006. gadā bilancē pirmoreiz tika ietvers priekšfinansējums par summu 832 miljoni EUR, kuras pretējais ieraksts arī tiek uzrādīts šajā pozīcijā, un kuras lielākā daļa 652 miljoni EUR ir izmaksātā summa saistībā ar Šengenas programmu. Šengenas programma tika izveidota tieši ar pievienošanās līguma 35. pantu, kurā bija paredzēts, ka dalībvalstīm pieejamai summai ir jābūt “neatmaksājamu vienreizēju maksājumu” formā. Minētajā pantā ir noteikts, ka “neatmaksājamu vienreizēju maksājumu izlieto trīs gadu laikā no pirmā maksājuma un neizlietoto summu vai nepareizi izlietoto summu” atgūst Komisija. Turklāt summa 338 miljoni EUR ir saistīta ar 4 aģentūru ienākumiem no komisijas naudas.

Peļņa no valūtas kursa svārstībām, izņemot finanšu darbības, kas ir aprakstītas 3.5. paskaidrojumā, arī ir ietvertas šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās kā eiro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan īstenota, gan neīstenota peļņa.

3.5.

3.2.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

Šie ir administratīvi izdevumi, kas rodas Komisijas darbību rezultātā un tie ietver personāla izmaksas un ar pamatlīdzekļiem saistītas izmaksas (piemēram, nolietojums).

Zemes un ēkas izmaksas, kurās ir ietvertas nomas maksas un operatīvās izpirkumnomas izdevumi, ir norādītas pozīcijā “citi administratīvie izdevumi”, kā arī publicēšanas izmaksas un iekšējais preču iepirkums.

3.3.   DARBĪBAS IZDEVUMI

Eiropas Kopienu darbības izdevumos ir ietvertas finanšu plāna dažādas pozīcijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Saskaņā ar Finanšu regulu Kopienas īsteno vispārējo budžetu, izmantojot šādas metodes:

| | Tieša centralizēta vadība: budžeta īstenošanu tieši veic Kopienu iestāde vai struktūra. |
| --- | --- |

Tieša centralizēta vadība: budžeta īstenošanu tieši veic Kopienu iestāde vai struktūra.

Tieša centralizēta vadība:

| | Netieša centralizēta vadība: attiecas uz gadījumiem, kad Kopienas uztic kādas budžeta daļas pārvaldību kādai Kopienu vai dalībvalsts struktūrai. |
| --- | --- |

Netieša centralizēta vadība: attiecas uz gadījumiem, kad Kopienas uztic kādas budžeta daļas pārvaldību kādai Kopienu vai dalībvalsts struktūrai.

Netieša centralizēta vadība:

| | Decentralizēta vadība: Kopienas deleģē konkrētus budžeta īstenošanas uzdevumus trešām valstīm. |
| --- | --- |

Decentralizēta vadība: Kopienas deleģē konkrētus budžeta īstenošanas uzdevumus trešām valstīm.

Decentralizēta vadība:

| | Dalīta vadība: ar šo pārvaldības metodi Kopienas deleģē līdzīgi konkrētus budžeta īstenošanas uzdevumus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

Dalīta vadība: ar šo pārvaldības metodi Kopienas deleģē līdzīgi konkrētus budžeta īstenošanas uzdevumus dalībvalstīm.

Dalīta vadība:

| | Kopēja vadība: saskaņā ar šo metodi Kopienas uztic noteiktus īstenošanas uzdevumus starptautiskai organizācijai. |
| --- | --- |

Kopēja vadība: saskaņā ar šo metodi Kopienas uztic noteiktus īstenošanas uzdevumus starptautiskai organizācijai.

Kopēja vadība:

Lielākā daļa izdevumu 91 miljards EUR (2005. gadā — 87 miljardi EUR) ir ietverti pozīcijā “dalītā vadība”, ieskaitot uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm, aptverot tādas jomas kā ELVGF izdevumus un strukturālās darbības.

Pozīcijā “darbības izdevumi” 2006. gadā ir ietvertas korekcijas par kopējo summu 519 miljoni EUR uzkrājumiem gada beigās 2005. gada pārskatos, ko viens ģenerāldirektorāts bija novērtējis pārāk augstu. Minētās korekcijas nevarēja veikt 2005. gada pārskatos, jo tajā laikā summas nebija precīzi nosakāmas (skatīt arī E iedaļas 2.18.2. un 2.18.4. paskaidrojumu). Turklāt pēc 2006. gadā veiktās analīzes summas, kas bija maksātas saskaņā ar Šengenas nolīgumu un kas iepriekš šajā pozīcijā bija uzskaitītas kā darbības izdevumi, tika pārklasificētas 31.12.2006. bilancē kā priekšfinansējums. Uzskaites metodes maiņas rezultātā darbības izdevumus 2006. gadā samazina par 206 miljoniem EUR (skatīt arī E iedaļas 2.9. paskaidrojumu).

E

2.18.2.

2.18.4.

E

2.9.

3.4.   CITI DARBĪBAS IZDEVUMI

Šajā pozīcijā ir norādītas izmaiņas uzkrājumos riskam un maksām. Saskaņā ar Kopienu grāmatvedības noteikumiem bilancē atzītie uzkrājumi ir jāpārskata vismaz katra gada beigās un jākoriģē, lai tie atspoguļotu pašreizējo stāvokli. Šajā pozīcijā ir arī ietverti debitoru parādu summu norakstījumi.

Zaudējumi sakarā ar valūtas kursa svārstībām, izņemot finanšu darbības, kas ir aprakstītas 3.6. paskaidrojumā, rodas ikdienas darbību rezultātā un attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās kā eiro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, — tie ir gan īstenoti, gan neīstenoti.

3.6.

Citas summas šajā pārskata gadā ir lielākas dēļ norakstījumiem/zaudējumiem no pārdošanas par kopējo summu 339 miljoni EUR saistībā ar Komisijas debitoriem (2005. gadā — 42 miljoni EUR). Šeit lielākās summas — kopā 226 miljoni EUR — attiecas uz debitoru parādiem saistībā ar naudas sodiem konkurences lietās, kas ir zaudētas, piemēram, ja puses, kurai piemēro naudas sodu, pārsūdzība ir bijusi sekmīga. Summa 139 miljoni EUR attiecas un priekšfinansējuma korekcijām.

Ir ietverta arī summa 248 miljonu EUR apmērā saistībā ar konsolidētu aģentūru; tas ir saistīts ar CARDS programmas īstenošanu Kosovā, Serbijā un Melnkalnē. Vēl ir ietverta summa 62 miljonu EUR apmērā saistībā ar citu aģentūru par maksām dažādu valstu kompetentajām iestādēm, kas ir veikušas zinātniskos izvērtējumus.

CITI DARBĪBAS IZDEVUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. | 2005. |
| Korekcijas/uzkrājumi | 116 | 139 |
| Zaudējumi sakarā ar valūtas kursa svārstībām | 126 | 376 |
| Citi izdevumi | 940 | 417 |
| Kopā | 1 182 | 932 |

miljoni EUR

2006.

2005.

Korekcijas/uzkrājumi

116

139

Zaudējumi sakarā ar valūtas kursa svārstībām

126

376

Citi izdevumi

940

417

Kopā

Kopā

1 182

1 182

932

932

3.5.   IEŅĒMUMI NO FINANŠU OPERĀCIJĀM

Kopienu finanšu ienākumi ietver, galvenokārt, procentu ienākumus no aizdevumiem, kas piešķirti no vispārējā budžeta vai aizņemtiem līdzekļiem, kā arī no parāda vērtspapīriem un atvasinātiem instrumentiem. Procentus saņem arī no banku kontos turētām summām un īstermiņa banku noguldījumiem. Citas summas ietver 78 miljonus EUR saistībā ar iepriekšēju finanšu aktīvu korekciju, no kuriem 46 miljoni EUR ir saistīti ar EFSE ieguldījumu (skatīt E iedaļas 2.3.3. paskaidrojumu) un 20 miljoni EUR ir saistīti ar saistību atsaukšanu likvidējamās EOTK budžetā.

EFSE

E

2.3.3.

IEŅĒMUMI NO FINANŠU OPERĀCIJĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. | 2005. |
| DIVIDENŽU IENĀKUMI | 6 | 7 |
| No riska kapitāla līdzekļiem | 6 | 7 |
| PROCENTU IENĀKUMI | 440 | 343 |
| Par priekšfinansējumu | 43 | 20 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 65 | 35 |
| Par mijmaiņām | 20 | 20 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 92 | 48 |
| Par aizdevumiem | 96 | 92 |
| Par naudu un tās ekvivalentiem | 123 | 78 |
| Citi | 1 | 50 |
| CITI FINANŠU IENĀKUMI | 131 | 39 |
| Īstenotā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 25 | 5 |
| Finanšu aktīvu vērtības samazinājuma atcelšana | 2 | 4 |
| Citi | 104 | 30 |
| PAŠREIZĒJĀS VĒRTĪBAS KOREKCIJAS | 43 | 5 |
| PEĻŅA NO VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBĀM | 1 | 5 |
| KOPĀ | 621 | 399 |

miljoni EUR

2006.

2005.

DIVIDENŽU IENĀKUMI

DIVIDENŽU IENĀKUMI

6

6

7

7

No riska kapitāla līdzekļiem

6

6

7

7

PROCENTU IENĀKUMI

PROCENTU IENĀKUMI

440

440

343

343

Par priekšfinansējumu

43

20

Par novēlotiem maksājumiem

65

35

Par mijmaiņām

20

20

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

92

48

Par aizdevumiem

96

92

Par naudu un tās ekvivalentiem

123

78

Citi

1

50

CITI FINANŠU IENĀKUMI

CITI FINANŠU IENĀKUMI

131

131

39

39

Īstenotā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

25

5

Finanšu aktīvu vērtības samazinājuma atcelšana

2

4

Citi

104

30

PAŠREIZĒJĀS VĒRTĪBAS KOREKCIJAS

PAŠREIZĒJĀS VĒRTĪBAS KOREKCIJAS

43

43

5

5

PEĻŅA NO VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBĀM

PEĻŅA NO VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBĀM

1

1

5

5

KOPĀ

KOPĀ

621

621

399

399

3.6.   FINANŠU OPERĀCIJU IZDEVUMI

Eiropas Kopienu galvenie finanšu izdevumi ietver procentus par finanšu izpirkumnomas līgumiem, kā arī par veiktajiem aizņēmumiem aizdevumiem un atvasinātiem instrumentiem. Papildus zaudējumiem no pārdošanas un finanšu aktīvu vērtības norakstījumiem citi finanšu izdevumi ietver arī korekcijas finanšu uzkrājumiem un pārvaldības maksām, ko maksā uzticības personām.

FINANŠU OPERĀCIJU IZDEVUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. | 2005. |
| PROCENTU IZDEVUMI | 200 | 215 |
| Noma | 102 | 104 |
| Par mijmaiņām | 16 | 15 |
| Par aizņēmumiem | 81 | 72 |
| Citi | 1 | 24 |
| CITI FINANŠU IZDEVUMI | 126 | 152 |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 38 | 55 |
| Finanšu maksas par budžeta instrumentiem | 55 | 43 |
| Zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 0 | 2 |
| Finanšu aktīvu vērtības samazinājums | 10 | 2 |
| Citi | 23 | 50 |
| ZAUDĒJUMI NO VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBĀM | 5 | 2 |
| Kopā | 331 | 369 |

miljoni EUR

2006.

2005.

PROCENTU IZDEVUMI

PROCENTU IZDEVUMI

200

200

215

215

Noma

102

104

Par mijmaiņām

16

15

Par aizņēmumiem

81

72

Citi

1

24

CITI FINANŠU IZDEVUMI

CITI FINANŠU IZDEVUMI

126

126

152

152

Finanšu uzkrājumu korekcijas

38

55

Finanšu maksas par budžeta instrumentiem

55

43

Zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

0

2

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

10

2

Citi

23

50

ZAUDĒJUMI NO VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBĀM

ZAUDĒJUMI NO VALŪTAS KURSA SVĀRSTĪBĀM

5

5

2

2

Kopā

Kopā

331

331

369

369

3.7.   ASOCIĒTO UN KOPUZŅĒMUMU TĪRĀ PĀRPALIKUMA/(DEFICĪTA) DAĻA

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi Kopienas savā saimnieciskā rezultāta pārskatā ietver savu asociētās iestādes EIF neto pārpalikuma daļu un savu neto deficīta daļu kopuzņēmumā Galileo (skatīt arī E iedaļas 2.3.1. paskaidrojumu).

Galileo

E

2.3.1.

4.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt Kopienu spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus un Kopienu vajadzības pēc šīm naudas plūsmām.

Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Kopienu pārskata valūtā (EUR), summai ārvalstu valūtā piemērojot EUR un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Iepriekš minētā naudas plūsmas tabula parāda naudas plūsmas perioda laikā, kuras klasificētas pēc pamatdarbības, ieguldījumu un finansēšanas darbības. Naudas plūsmas, kas saistītas ar ārkārtas posteņiem, ja tādas ir, klasificē atbilstoši pēc naudas plūsmām no pamatdarbības, ieguldījumu vai finansēšanas darbības un informāciju par tām sniedz atsevišķi.

4.2.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS

Saimnieciskās darbības ir Kopienu darbības, kas nav ieguldījumu darbības. Tā ir lielākā daļa no darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbībām, jo šīs darbības ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un Kopienu ikdienas darbības. Saimnieciskās darbībās ir ietverti tādi aizdevumi kā EIF, Galileo, ERAB un kopuzņēmumu līdzekļi. Šo darbību mērķis ir piedalīties politikas noteikto rezultātu sasniegšanā.

Galileo

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

Ieguldījumu darbības ir materiālu un nemateriālu pamatlīdzekļu iegāde un realizācija un citi ieguldījumi, kuri nav naudas ekvivalenti. Ieguldījumu darbības neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot Kopienu faktiskos ieguldījumus.

Ir jāatzīmē, ka 2,9 miljardi EUR Kopienu naudas un naudas ekvivalentu atlikumi Kopienām nav pieejami lietošanai. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maksājumiem, par kuriem pretējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Šīs summas ir atklātas kā “nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi”2.11. paskaidrojumā.

2.11.

5.   ĀRPUSBILANCES POSTEŅI UN PASKAIDROJUMI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| Saņemtās garantijas | 5.1 | 3 919 | 3 352 |
| Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz priekšfinansējumu | 5.1.1 | 1 182 | 1 138 |
| Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz vēl neatrisinātām lietām par naudas sodiem | 5.1.2 | 1 783 | 1 466 |
| Citas saņemtās garantijas | 5.1.3 | 954 | 748 |
| Parakstīti aizņēmumu līgumi | 5.2 | 0 | 0 |
| Iespējamie aktīvi, kas saistīti ar krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem attiecībā uz strukturālām darbībām | 5.3 | 1 477 | 1 245 |
| Citi iespējamie aktīvi | 5.4 | 1 274 | 1 235 |
| Kopā iespējamie aktīvi | | 6 670 | 5 832 |

miljoni EUR

Paskaidrojums

31.12.2006.

31.12.2005.

Saņemtās garantijas

Saņemtās garantijas

5.1

5.1

3 919

3 919

3 352

3 352

Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz priekšfinansējumu

5.1.1

1 182

1 138

Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz vēl neatrisinātām lietām par naudas sodiem

5.1.2

1 783

1 466

Citas saņemtās garantijas

5.1.3

954

748

Parakstīti aizņēmumu līgumi

Parakstīti aizņēmumu līgumi

5.2

5.2

0

0

0

0

Iespējamie aktīvi, kas saistīti ar krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem attiecībā uz strukturālām darbībām

Iespējamie aktīvi, kas saistīti ar krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem attiecībā uz strukturālām darbībām

5.3

5.3

1 477

1 477

1 245

1 245

Citi iespējamie aktīvi

Citi iespējamie aktīvi

5.4

5.4

1 274

1 274

1 235

1 235

Kopā iespējamie aktīvi

Kopā iespējamie aktīvi

6 670

6 670

5 832

5 832

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN SAISTĪBAS TURPMĀKAM FINANSĒJUMAM

| miljoni EUR |
| --- |
| Iespējamās saistības | Paskaidrojums | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| Sniegtās garantijas | 5.5 | 14 792 | 15 788 |
| Garantijas, kas sniegtas EIB aizdevumiem | 5.5.1 | 14 792 | 15 055 |
| Garantijas, ko parakstījis EIF | 5.5.2 | 0 | 732 |
| Citas sniegtās garantijas | | 0 | 1 |
| Naudas sodi — Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības | 5.6 | 5 611 | 4 428 |
| ELVGF Garantiju nodaļa — pirms tiesas sprieduma | 5.7 | 1 255 | 465 |
| Summas, kas saistītas ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem | 5.8 | 2 429 | 2 491 |
| Citas iespējamās saistības | 5.9 | 574 | 709 |
| Kopā iespējamās saistības | | 24 661 | 23 881 |
| Saistības finansējumam nākotnē | Paskaidrojums | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| Neizmantotās saistības | 5.10 | 256 | 332 |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | 5.11 | 90 040 | 88 824 |
| Juridiskas saistības, par kurām budžetā paredzētās saistības vēl nav noteiktas | 5.12 | 597 | 48 184 |
| Strukturālas darbības (atbalsts, kas ir plānots, bet nav piešķirts laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam) | 5.12.1 | 0 | 39 015 |
| Kohēzijas fonds | 5.12.2 | 0 | 6 001 |
| ISPA | 5.12.3 | 0 | 515 |
| Lauku attīstības pagaidu instruments (TRDI) | 5.12.4 | 0 | 2 096 |
| Protokoli ar Vidusjūras valstīm | 5.12.5 | 260 | 259 |
| Ārējās attiecības — KEDO | 5.12.6 | 0 | 57 |
| Zvejas nolīgumi | 5.12.7 | 337 | 241 |
| Iemaksas saistītās organizācijās | 5.13 | 923 | 947 |
| Nepieprasītais pamatkapitāls: ERAB | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Nepieprasītais pamatkapitāls: EIF | 5.13.2 | 480 | 480 |
| Nepieprasītais pamatkapitāls: Galileo programma (koriģēts) | 5.13.3 | 0 | 24 |
| Operatīvās izpirkumnomas saistības | 5.14 | 1 660 | 1 415 |
| Saistības finansējumam nākotnē | | 93 476 | 139 702 |

miljoni EUR

Iespējamās saistības

Paskaidrojums

31.12.2006.

31.12.2005.

Sniegtās garantijas

Sniegtās garantijas

5.5

5.5

14 792

14 792

15 788

15 788

Garantijas, kas sniegtas EIB aizdevumiem

5.5.1

14 792

15 055

Garantijas, ko parakstījis EIF

5.5.2

0

732

Citas sniegtās garantijas

0

1

Naudas sodi — Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

Naudas sodi — Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

5.6

5.6

5 611

5 611

4 428

4 428

ELVGF Garantiju nodaļa — pirms tiesas sprieduma

ELVGF Garantiju nodaļa — pirms tiesas sprieduma

5.7

5.7

1 255

1 255

465

465

Summas, kas saistītas ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

Summas, kas saistītas ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

5.8

5.8

2 429

2 429

2 491

2 491

Citas iespējamās saistības

Citas iespējamās saistības

5.9

5.9

574

574

709

709

Kopā iespējamās saistības

Kopā iespējamās saistības

24 661

24 661

23 881

23 881

Saistības finansējumam nākotnē

Paskaidrojums

31.12.2006.

31.12.2005.

Neizmantotās saistības

Neizmantotās saistības

5.10

5.10

256

256

332

332

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

5.11

5.11

90 040

90 040

88 824

88 824

Juridiskas saistības, par kurām budžetā paredzētās saistības vēl nav noteiktas

Juridiskas saistības, par kurām budžetā paredzētās saistības vēl nav noteiktas

5.12

5.12

597

597

48 184

48 184

Strukturālas darbības (atbalsts, kas ir plānots, bet nav piešķirts laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam)

5.12.1

0

39 015

Kohēzijas fonds

5.12.2

0

6 001

ISPA

5.12.3

0

515

Lauku attīstības pagaidu instruments (TRDI)

TRDI

5.12.4

0

2 096

Protokoli ar Vidusjūras valstīm

5.12.5

260

259

Ārējās attiecības — KEDO

KEDO

5.12.6

0

57

Zvejas nolīgumi

5.12.7

337

241

Iemaksas saistītās organizācijās

Iemaksas saistītās organizācijās

5.13

5.13

923

923

947

947

Nepieprasītais pamatkapitāls: ERAB

5.13.1

443

443

Nepieprasītais pamatkapitāls: EIF

5.13.2

480

480

Nepieprasītais pamatkapitāls: Galileo programma (koriģēts)

Galileo

5.13.3

0

24

Operatīvās izpirkumnomas saistības

Operatīvās izpirkumnomas saistības

5.14

5.14

1 660

1 660

1 415

1 415

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē

93 476

93 476

139 702

139 702

Visas iespējamās saistības un saistības tiks finansētas, ja turpmākajos gados tās iekļaus Kopienu budžetā. Kopienu budžetu finansē dalībvalstis.

IESPĒJAMIE AKTĪVI

5.1.   SAŅEMTĀS GARANTIJAS

5.1.1.   Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz priekšfinansējumu

Šīs ir garantijas, ko Eiropas Komisija pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Dažos gadījumos tās ir prasītas Finanšu regulā. Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem — “nominālās” un “aktuālās” vērtības. Nominālās vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esamību. Nominālā vērtība tiek uzskaitīta kā iespējams aktīvs. Aktuālā vērtība garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai vēlāk priekšfinansējuma dzēšana. Attiecībā uz aktuālo vērtību informācija tiek sniegta finanšu pārskatu paskaidrojumos.

Garantiju, kas saņemtas par priekšfinansējumu, “nominālā” vērtība 2006. gada 31. decembrī ir 1 077 miljoni EUR salīdzinājumā ar “aktuālo” vērtību 891 miljona EUR apmērā. Sīkākai informācijai par ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumu skatīt arī E iedaļas 2.5. un 2.9. paskaidrojumu.

E

2.5.

2.9.

5.1.2.   Garantijas, kas saņemtas attiecībā uz vēl neatrisinātām lietām par naudas sodiem

Šīs ir garantijas, kas ir saņemtas no saņēmēja, kuram ir piemērots Kopienu naudas sods un kurš vēlas pārsūdzēt šo naudas sodu. Pagaidu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju par naudas soda summu (un procentiem).

5.1.3.   Citas saņemtās garantijas

Citas saņemtās garantijas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| Euratom aizdevumi — trešo valstu garantijas | 436 | 385 |
| Izpildes garantijas | 402 | 254 |
| Garantijas, kas saņemtas kā konkursa piedāvājuma daļa | 5 | 4 |
| Garantijas par maksājumu kavējumiem | 18 | 4 |
| Citas | 93 | 101 |
| Kopā | 954 | 748 |

miljoni EUR

31.12.2006.

31.12.2005.

Euratom aizdevumi — trešo valstu garantijas

436

385

Izpildes garantijas

402

254

Garantijas, kas saņemtas kā konkursa piedāvājuma daļa

5

4

Garantijas par maksājumu kavējumiem

18

4

Citas

93

101

Kopā

Kopā

954

954

748

748

Komisija ir saņēmusi garantijas no galvotājiem (trešām personām) attiecībā uz aizdevumiem, kas ir piešķirti no Euratom. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas par aizdevumiem, kas izsniegti saistībā ar finansiālās palīdzības (MFA) shēmu. Tomēr šos aizdevumus garantē Garantiju fonds.

MFA

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka Kopienu finansējuma saņēmēji izpilda prasības, kas ir noteiktas saņēmēju līgumos ar Kopienām. Šeit ir ietverta bankas garantija par summu 230 miljoni EUR (2005. gadā — 128 miljoni EUR), ko ir saņēmusi Padome par avansa maksājumiem saistībā ar LEX ēkas būvniecību.

LEX

Citas garantijas 2006. gada 31. decembrī ietver 83 miljonus EUR (2005. gadā —93 miljonus EUR) saistībā ar garantijām, ko ir saņēmusi likvidējamā EOTK par piešķirtajiem aizdevumiem (kā noteikts attiecīgajos līgumos).

5.2.   PARAKSTĪTI AIZŅĒMUMU LĪGUMI

Šie ir Kopienu noslēgtie aizņēmumu līgumi, kas pirms gada beigām nav izmantoti; 2005. gada un 2006. gada 31. decembrī tādu nebija.

5.3.   KRĀPŠANAS GADĪJUMI UN PĀRKĀPUMI — STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

Tālāk norādītā tabula ir balstīta uz oficiāliem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Komisijas Regulu Nr. 1681/94, un ietver summas, kas sadalītas pa dalībvalstīm. Tabulā ir norādītas atšķirības starp summām, ko dalībvalstis norādījušas kā vēl neatgūtas summas (aprēķinātas, pamatojoties uz noteiktajiem prasījumiem vai aplēsēm), un summām, kas ir atgūtas vai atzītas par neatgūstamām.

Iespējamie aktīvi — krāpšanas un pārkāpumu gadījumi

| miljoni EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| Beļģija | 15 | 14 |
| Dānija | 12 | 10 |
| Vācija | 580 | 568 |
| Grieķija | 65 | 96 |
| Spānija | 157 | 52 |
| Francija | 13 | 14 |
| Īrija | 2 | 2 |
| Itālija | 412 | 345 |
| Nīderlande | 12 | 8 |
| Austrija | 15 | 9 |
| Polija | 1 | 0 |
| Portugāle | 73 | 48 |
| Somija | 3 | 2 |
| Zviedrija | 1 | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 115 | 76 |
| Slovēnija | 1 | 0 |
| Kopā | 1 477 | 1 245 |

miljoni EUR

Dalībvalsts

31.12.2006.

31.12.2005.

Beļģija

15

14

Dānija

12

10

Vācija

580

568

Grieķija

65

96

Spānija

157

52

Francija

13

14

Īrija

2

2

Itālija

412

345

Nīderlande

12

8

Austrija

15

9

Polija

1

0

Portugāle

73

48

Somija

3

2

Zviedrija

1

1

Apvienotā Karaliste

115

76

Slovēnija

1

0

Kopā

Kopā

1 477

1 477

1 245

1 245

Turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ šajā tabulā norādītie dati ir nevis summa, kas faktiski būs pieejama Kopienu budžetā, bet gan teorētiski maksimālā summa.

| — | Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu piedziņas darbību rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu piedziņas darbību rezultātiem.

| — | Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (8. pants Regulā Nr. 438/2001), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli. |
| --- | --- |

—

Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (8. pants Regulā Nr. 438/2001), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli.

| — | Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā. |
| --- | --- |

—

Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā.

| — | Atsevišķus projektus līdzfinansē saistībā ar daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo summas, kas saistītas ar pārkāpumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirtas citiem — likumīgiem projektiem un maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir pagaidu skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2007. gada februāra beigām. Tādēļ šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos. |
| --- | --- |

—

Atsevišķus projektus līdzfinansē saistībā ar daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo summas, kas saistītas ar pārkāpumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirtas citiem — likumīgiem projektiem un maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir pagaidu skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2007. gada februāra beigām. Tādēļ šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos.

Atsevišķos gadījumos, izmantojot dalībvalstu nosūtīto informāciju, atgūstamības izredzes nav iespējams novērtēt pietiekami precīzi. Galvenās izmaiņas kopš 2005. gada ir saistītas ar palielinājumiem Eiropas Sociālā fonda lietās (Spānija — 70 miljoni EUR, Itālija — 25 miljoni EUR); Eiropas Reģionālās attīstības fonda lietās (Apvienotā Karaliste — 36 miljoni EUR, Itālija — 11 miljoni EUR un Vācija — 14 miljoni EUR); un Kohēzijas fonda lietās (Spānija — 30 miljoni EUR).

5.4.   CITI IESPĒJAMIE AKTĪVI

Vairums EK izdevumu pēc būtības ir pagaidu izdevumi, jo kontroles un labas finanšu vadības vajadzībām Komisija saglabā tiesības veikt revīziju/ kontroli/apstiprināt samaksātos līdzekļus pirms tos deklarē par galīgiem. Līdz brīdim, kad konkrēta summa/projekts/programma ir deklarēta par atbilstīgu saskaņā ar attiecīgu līgumu un/vai regulu, saglabājas iespēja atgūt līdzekļus no saņēmējiem vai samazināt turpmākos maksājumus. Turklāt Komisijai Īstenošanas noteikumu 39. pantā noteiktā laikposmā pēc galīgā maksājuma ir tiesības veikt pārbaudes un atgūt nepareizi maksātās summas.

5.4.1.   Kvantitatīvi izteiktās summas

Attiecībā uz lauksaimniecību un lauku attīstību
  dalībvalstu deklarētās summas līdz gada pārskatu apstiprināšanai ir pagaidu summas, parasti līdz N+1 gada 30. aprīlim, pamatojoties uz ikgadējo sertifikāciju un Komisijas pārbaudi. Komisija var veikt arī finanšu korekcijas saskaņā ar “atbilstības lēmumiem”, bet tikai par laikposmu, kas nepārsniedz 24 mēnešus pirms veiktās pārbaudes par konkrētas dalībvalsts deklarēto konkrēto izdevumu jomu. Svarīgākais postenis, kas šeit ir iekļauts kā iespējams aktīvs, ir novērtētās summas 1,25 miljardi EUR apmērā, kas ir jāsaņem saskaņā ar finanšu korekcijām, pamatojoties uz atbilstības lēmumiem lauksaimniecības jomā, par izdevumiem, kuri deklarēti laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam. Tā kā summas vēl nav galīgas, tās nav atzītas bilancē.

Attiecībā uz lauksaimniecību un lauku attīstību

5.4.2.   Izdevumu atgūšana

Saskaņā ar E iedaļas 3.1.4. paskaidrojumā minētajiem iemesliem saimnieciskā rezultāta pārskatā uzradītās summas pozīcijā “izdevumu atgūšana” neuzrāda visas atgūstamās summas par EK izdevumiem.

E

3.1.4.

Strukturālās darbības

Uz visiem starpposma maksājumiem attiecas slēgšanas procedūra, kas ir noteikta katra plānošanas perioda juridiskajā pamatā. Tas nozīmē, ka dažus darījumus iespējams vēlāk koriģēs Komisijas struktūrvienības vai dalībvalstis.

Dalībvalstīm ir jāsniedz regulāri ziņojumi Komisijai par Kopienas ieguldījuma atcelšanu, par vadības un kontroles sistēmas izmaiņām un par atgūstamajām summām. Lai uzlabotu šo datu apmaiņu, Komisija ir grozījusi Regulu 448/2001 attiecībā uz veiktajām korekcijām un summām, kas dalībvalstīm ir jāatgūst.

Par dalībvalstu kontroles sistēmu rezultātiem liecina summas, kas ir paziņotas OLAF par pārkāpumiem. Taču tikai par dažiem OLAF paziņotiem pārkāpumiem tiek iekasēta nauda EK budžetā, jo par attiecīgajiem projektiem dalībvalstis samazina finansēšanas pieprasījumus vai atsaka, kad Komisijai iesniedz galīgo pieprasījumu.

Citas politikas jomas

Attiecībā uz citiem projektiem, ko finansē, izmantojot citu pārvaldību, visiem starpposma maksājumiem jebkurā brīdī var piemērot korekciju, līdz tiek apstiprināts galīgais maksājums. No vispārējā budžeta iepriekš maksātās summas, kuras ir plānots atgūt līdz gada beigām, pamatojoties galvenokārt uz pabeigtām revīzijām, par kurām ir sagatavots ieņēmumu plāns, ir šādas.

Ieņēmumu prognoze — sākuma summas

| miljoni EUR |
| --- |
| Izdevumu atgūšanas plāns | 31.12.2006. |
| Strukturālas darbības | 473 |
| Iekšējās politikas jomas | 65 |
| Ārpolitikas jomas | 163 |
| Kopā | 701 |

miljoni EUR

Izdevumu atgūšanas plāns

31.12.2006.

Strukturālas darbības

473

Iekšējās politikas jomas

65

Ārpolitikas jomas

163

Kopā

Kopā

701

701

5.4.3.   Citas summas, kas nav izteiktas kvantitatīvi

Gada darbības pārskatā (AAR) visi kredītrīkotāji atskaitās par politikas rezultātiem un sniedz pietiekamas garantijas, ka viņu pārskatā minētajiem pasākumiem piešķirtie resursi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un noteiktās kontroles procedūras attiecīgi garantē veikto darījumu likumību un pareizību.

AAR

Attiecībā uz 2006. gadu un, skatoties plašāk, Komisija kopsavilkuma pārskatā uzskata, ka ieviestā iekšējās kontroles sistēma ar tiem ierobežojumiem, kas aprakstīti 2006. gada darbības pārskatā, rada pietiekamu pārliecību par to darbību likumību un pareizību, par kurām Komisija ir atbildīga saskaņā ar EK līguma 274. pantu. Daži ģenerāldirektori sagatavoja atrunas un, ja tas bija iespējams, izteica šo atrunu vispārējo ietekmi kvantitatīvi. Sīki paskaidrojumi ir iekļauti katra ģenerāldirektorāta Gada darbības pārskatā un 2006. gada kopsavilkuma pārskatā.

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

5.5.   SNIEGTĀS GARANTIJAS

5.5.1.   Par aizdevumiem, kas ir piešķirti trešām valstīm no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

Kā iepriekš formulēts, garantija juridiski attiecas uz aizdevumiem, ko parakstījusi EIB līdz 2006. gada 31. decembrim (tostarp uz piešķirtajiem aizdevumiem dalībvalstīm pirms to pievienošanās). Tomēr Kopienu garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu: 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek pārsniegts, Kopienas garantija summu sedz pilnībā.

Nenokārtotā summa 2006. gada 31. decembrī bija 14 792 miljoni EUR (2005. gadā — 15 055 miljoni EUR), tādējādi tas ir maksimālais risks, kas skar Kopienas.

Aizdevumiem, uz kuriem attiecas Kopienu budžeta garantija, EIB arī garantijas iegūst no trešām personām (valstīm, valsts vai privātām finanšu iestādēm); šajā gadījumā Komisija ir sekundārais galvotājs. Kopienu budžeta garantija attiecas tikai uz sadaļā “riska dalīšana” norādīto garantiju politisko risku. Pārējos risku veidus sedz EIB, ja primārais galvotājs neizpilda nodibinātās saistības.

Ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības, sadaļā “bez riska dalīšanas” norādīto garantiju riskus sedz no Kopienu budžeta. Ja primārais galvotājs ir valsts iestāde, riskus parasti attiecina uz politiskiem riskiem, tomēr arī gadījumos, kad garantijas sniedzējs ir iestāde vai privāts uzņēmums, komercriski, iespējams, ir jāsedz no Kopienu budžeta.

Aizdevumi, kurus EIB no saviem pašu resursiem piešķir trešām valstīm un uz kuriem attiecas Kopienu budžets, ir šādi.

EIB aizdevumi, ko garantē Kopienas

| miljoni EUR |
| --- |
| | “Riska dalīšana”
  31.12.2006. | “Bez riska dalīšanas”
  31.12.2006. | Nenokārtots 31.12.2006.
  Kopā | Nenokārtots 31.12.2005. |
| Valsts iestāde | Privāts uzņēmums |
| 65 % garantija | 1 469 | 5 416 | 1 155 | 8 040 | 7 098 |
| 70 % garantija | 313 | 3 120 | 314 | 3 747 | 4 180 |
| 75 % garantija | | 1 318 | 169 | 1 487 | 1 949 |
| 100 % garantija | | 1 116 | 402 | 1 518 | 1 828 |
| Kopā | 1 782 | 10 970 | 2 040 | 14 792 | 15 055 |

miljoni EUR

“Riska dalīšana”

31.12.2006.

“Bez riska dalīšanas”

31.12.2006.

Nenokārtots 31.12.2006.

Kopā

Nenokārtots 31.12.2005.

Valsts iestāde

Privāts uzņēmums

65 % garantija

1 469

5 416

1 155

8 040

7 098

70 % garantija

313

3 120

314

3 747

4 180

75 % garantija

1 318

169

1 487

1 949

100 % garantija

1 116

402

1 518

1 828

Kopā

Kopā

1 782

1 782

10 970

10 970

2 040

2 040

14 792

14 792

15 055

15 055

5.5.2.   Garantijas, ko parakstījis Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Šīs pozīcijas atlikums 2005. gada 31. decembrī atspoguļo EIF nenokārtoto garantiju Komisijas daļu minētajā datumā. Taču EIF 2006. gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz jauniem grāmatvedības noteikumiem un jauno grāmatvedības politiku, tāpēc no EIF ārpusbilances ir izņemta iespējama saistība par izsniegtām garantijām. Finanšu nodrošinājumus tagad EIF bilancē uzrāda kā “finanšu saistības”. Ņemot vērā šīs izmaiņas un faktu, ka Komisija konsolidē EIF, izmantojot pašu kapitāla metodi, nav summas, ko uzrādīt Komisijas ārpusbilancē. Papildu informāciju par EIF grāmatvedības politikas izmaiņām skatīt 2.3.1. paskaidrojumā.

2.3.1.

Eiropas Kopienu parakstītā kapitāla proporcija, kas nav vēl pieprasīta (80 %), ir iekļauta ārpusbilances saistībās kā iespējamās saistības (5.13.2. paskaidrojums).

5.13.2.

5.6.   NAUDAS SODI

Attiecībā uz Komisijas uzliktajiem naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, ja pagaidu summa ir samaksāta (un tādējādi ietverta Komisijas bilancē), ir nolemts, ka gan naudas sodi, par kuriem ir iesniegta apelācijas sūdzība (13), gan arī tie naudas sodi, par kuriem nav zināms, vai tiks iesniegta apelācijas sūdzība, līdz Tiesas lēmumam ir jāiegrāmato pie ārpusbilances saistībām kā iespējamās saistības. Minētās iespējamās saistības tiks saglabātas līdz galīga lēmuma pieņemšanai.

13

Pēc informācijas saņemšanas debitori, kuri nepiekrīt lēmumam, ar kuru Komisija viņiem uzliek naudas sodu, ir tiesīgi iesniegt Tiesā apelācijas sūdzību. Tomēr naudas soda pamatsumma ir jānomaksā norādītajā termiņā, jo saskaņā ar EK līguma 242. pantu apelācija nav pamats naudas soda atlikšanai. Debitoriem ir divas iespējas: viņi var iesniegt bankas garantiju (uzrādīta pie ārpusbilances aktīviem) vai veikt pagaidu maksājumu (uzrādīts bilancē pie naudas un naudas ekvivalentiem).

Tikai pēc tam, kad ir paziņots galīgais lēmums, grāmatvedis atmaksā pagaidu maksājumu pilnā apmērā vai daļēji, pieskaitot procentus, vai neatceļami iekasē naudas soda summu pilnā apmērā vai daļēji, kā noteikts galīgajā tiesas spriedumā.

Par pagaidu maksājumiem iegūtie procenti (169 miljoni EUR) ir iekļauti attiecīgā gada saimnieciskā rezultāta pārskatā, kā arī norādīti kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu summu nenoteiktību.

5.7.   ELVGF GARANTIJU NODAĻA — PIRMS TIESAS SPRIEDUMA

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELVGF atbilstības lēmumiem līdz Tiesas lēmumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas attaisnotas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesā veiktās procedūras ilguma. Iespējami maksājamās summas novērtējums (61 miljons EUR) arī ir ietverts bilancē kā ilgtermiņa uzkrājums (skatīt E iedaļas 2.13. paskaidrojumu).

E

2.13.

5.8.   SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESĀ IZSKATĀMĀM LIETĀM UN CITIEM STRĪDIEM

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašreiz iesniegtas pret Kopienām par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem. Tālāk sniegts svarīgāko summu kopsavilkums.

| — | Prasība, kas tika iesniegta 2003. gada jūnijā saistībā ar Komisijas sniegto nolēmumu. Prasījums ir par 735 miljoniem EUR. Komisija savu atbildi iesniedza 2005. gada februārī. |
| --- | --- |

—

Prasība, kas tika iesniegta 2003. gada jūnijā saistībā ar Komisijas sniegto nolēmumu. Prasījums ir par 735 miljoniem EUR. Komisija savu atbildi iesniedza 2005. gada februārī.

| — | Prasība par zaudējumu atlīdzināšanu, kas tika iesniegta 2003. gada oktobrī, arī saistībā ar Komisijas pieņemto nolēmumu. Prasījums ir par 1664 miljoniem `EUR. Pirmās instances tiesa 2007. gada jūlijā šajā lietā pieņēma spriedumu, uzliekot Komisijai samaksāt zaudējumus trešai personai. Zaudējumu summu aprēķinās neatkarīgs eksperts dažus mēnešus pēc lēmuma, tāpēc pašreiz 2006. gada pārskatos nav iespējams iekļaut ticamu šīs summas novērtējumu. Ir jāatzīmē, ka abām pusēm ir tiesības šo spriedumu pārsūdzēt. Tāpēc iespējamās saistības ir saglabātas esošajā apmērā. |
| --- | --- |

—

Prasība par zaudējumu atlīdzināšanu, kas tika iesniegta 2003. gada oktobrī, arī saistībā ar Komisijas pieņemto nolēmumu. Prasījums ir par 1664 miljoniem `EUR. Pirmās instances tiesa 2007. gada jūlijā šajā lietā pieņēma spriedumu, uzliekot Komisijai samaksāt zaudējumus trešai personai. Zaudējumu summu aprēķinās neatkarīgs eksperts dažus mēnešus pēc lēmuma, tāpēc pašreiz 2006. gada pārskatos nav iespējams iekļaut ticamu šīs summas novērtējumu. Ir jāatzīmē, ka abām pusēm ir tiesības šo spriedumu pārsūdzēt. Tāpēc iespējamās saistības ir saglabātas esošajā apmērā.

| — | Citas summas ir saistītas ar strīdiem ar piegādātājiem, darbuzņēmējiem un bijušajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

—

Citas summas ir saistītas ar strīdiem ar piegādātājiem, darbuzņēmējiem un bijušajiem darbiniekiem.

Jāatzīmē, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns augstāka spēka tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.9.   CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Šeit ir ietverta nesamaksātā līgumsaistība par summu 96 miljoni EUR saistībā ar Padomes būvniecības līgumiem, kā arī 73 miljoni EUR saistībā ar Parlamenta būvniecības līgumiem. Šeit ir ietverta vēl viena būtiska summa 337 miljoni EUR, kas attiecas uz Tiesas ēkas Luksemburgā paplašināšanu.

Vēl šajā pozīcijā ir ietverta iespējama saistība, kas novērtēta par summu 4 miljoni EUR attiecībā uz izmaksām konkrētu slimību apkarošanai, kuras, iespējams, nāksies segt no Komisijas budžeta.

SAISTĪBAS FINANSĒJUMAM NĀKOTNĒ

5.10.   NEIZMANTOTĀS SAISTĪBAS

Šie ir Kopienu un likvidējamās EOTK noslēgtie aizdošanas un kapitāla ieguldījumu līgumi (uz ko neattiecas nenokārtotās saistības (RAL)), ko otra puse nav izmantojusi pirms gada beigām.

RAL

5.11.   SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

Budžeta nenokārtotās saistības ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Budžeta nenokārtotās saistības 2006. gada 31. decembrī bija par summu 131,7 miljoni EUR. Summa, kas ir atklāta kā nākotnē finansējamās saistības, ir budžeta nenokārtotās saistības, atskaitot attiecīgas summas, kuras ir ietvertas 2006. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā, veidojot 90 miljardus EUR.

Budžeta nenokārtotās saistības ir daudzgadu programmu parasta parādība. Lai šo summu varētu apskatīt daudz sīkāk, tika nolemts atsevišķi norādīt vecākās saistības, jeb tās, kurām nav notikušas nekādas izmaiņas. Tādējādi tika definēts jēdziens “Iespējami pārmērīgas nenokārtotās saistības” (PAR). Tas sastāv no saistībām, kuras atbilst vienam vai vairākiem šādiem nosacījumiem:

PAR

| — | saistības, kas ir vairāk kā piecus gadus vecas, |
| --- | --- |

—

saistības, kas ir vairāk kā piecus gadus vecas,

| — | saistības, par kurām pēdējo divu gadu laikā nav notikušas grāmatvedības darbības (maksājums vai saistību atbrīvojums). |
| --- | --- |

—

saistības, par kurām pēdējo divu gadu laikā nav notikušas grāmatvedības darbības (maksājums vai saistību atbrīvojums).

Savos kopīgajos 2002. un 2003. gada novembra paziņojumos Komisija, Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra vajadzību pakāpeniski novērst šīs iespējami pārmērīgās nenokārtotās saistības. Tādējādi katra finanšu gada sākumā saistības, kas atbilst šai definīcijai, tiek identificētas un individuāli pārbaudītas. Atlikušās saistības ir klasificētas 8 atsevišķās kategorijās atbilstīgi identificētam hipotētiskam gadījumam. Šāda regulāra analīze ļauj pastāvīgi samazināt šo nenokārtoto saistību daļu un novērš pārskatos tādu summu esamību, kas vairs neatbilst nekādām juridiskām saistībām.

Tādējādi 2006. gadā iespējami pārmērīgas nenokārtotās saistības tika samazinātas par 43 %. Turpmāk tabulā ir atspoguļota situācija pa finanšu plāna pozīcijām.

Iespējami pārmērīgas nenokārtotās saistības (PAR)

| miljoni EUR |
| --- |
| | PAR 1.1.2006. (14) | Maksājumi 2006. gadā | Citas izmaiņas 2006. gadā | PAR 31.12.2006. |
| Lauksaimniecība | 2 | 0 | (2) | 0 |
| Strukturālās darbības | 4 744 | (1 867) | (491) | 2 386 |
| Iekšējās politikas jomas | 1 194 | (376) | (151) | 667 |
| Ārpolitikas jomas | 1 975 | (695) | (76) | 1 204 |
| Pārvaldība | 7 | 0 | (3) | 4 |
| Pirmspievienošanās | 1 698 | (353) | (83) | 1 262 |
| Citas | 21 | (13) | 0 | 8 |
| Kopā | 9 641 | (3 304) | (806) | 5 531 |

miljoni EUR

PAR 1.1.2006. (14)

14

Maksājumi 2006. gadā

Citas izmaiņas 2006. gadā

PAR 31.12.2006.

Lauksaimniecība

2

0

(2)

0

Strukturālās darbības

4 744

(1 867)

(491)

2 386

Iekšējās politikas jomas

1 194

(376)

(151)

667

Ārpolitikas jomas

1 975

(695)

(76)

1 204

Pārvaldība

7

0

(3)

4

Pirmspievienošanās

1 698

(353)

(83)

1 262

Citas

21

(13)

0

8

Kopā

Kopā

9 641

9 641

(3 304)

(3 304)

(806)

(806)

5 531

5 531

5.12.   JURIDISKAS SAISTĪBAS, PAR KURĀM VĒL NAV APSTIPRINĀTAS BUDŽETA SAISTĪBAS

Šīs saistības radās, pamatojoties uz Komisijas lēmumu uzņemties juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā nesedz saistību apropriācijas.

Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu un jo īpaši noteikumiem, kas attiecas uz budžetu, tālāk norādītie izdevumi ir jāiegrāmato kā ārpusbilances saistības, ņemot vērā finanšu saistību apjomu.

| — | 5.12.1. un 5.12.2.: Struktūrfondi un Kohēzijas fonds ietver izdevumu mērķus, un visiem piešķīrumiem, kas norādīti finanšu perspektīvā, ir nepieciešami lēmumi. Tā kā jaunā finanšu plāna periods sākas 2007. gadā (un iepriekšējā plāna periods beidzās 2006. gada beigās), nav uzrādāmu summu, jo 31.12.2006. nebija nenokārtotu saistību.
  Juridiskas saistības bez budžeta saistībām — strukturālās darbības







  miljardi EUR |
| --- | --- |
| | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| 1. mērķis | 0 | 28.46 |
| 2. mērķis | 0 | 3.44 |
| 3. mērķis | 0 | 4.29 |
| ZVFI (ārpus 1. mērķa) | 0 | 0.25 |
| Kopienu iniciatīvas | 0 | 2.58 |
| Kopā | 0 | 39.02 |

—

5.12.1. un 5.12.2.: Struktūrfondi un Kohēzijas fonds ietver izdevumu mērķus, un visiem piešķīrumiem, kas norādīti finanšu perspektīvā, ir nepieciešami lēmumi. Tā kā jaunā finanšu plāna periods sākas 2007. gadā (un iepriekšējā plāna periods beidzās 2006. gada beigās), nav uzrādāmu summu, jo 31.12.2006. nebija nenokārtotu saistību.

5.12.1. un 5.12.2.:

Juridiskas saistības bez budžeta saistībām — strukturālās darbības

miljardi EUR

31.12.2006.

31.12.2005.

1. mērķis

0

28.46

2. mērķis

0

3.44

3. mērķis

0

4.29

ZVFI (ārpus 1. mērķa)

0

0.25

Kopienu iniciatīvas

0

2.58

Kopā

Kopā

0

0

39.02

39.02

| — | 5.12.3.: ISPA: Ārpusbilances saistības nevar rasties saistībā ar ISPA regulu, jo tā neparedz gada asignējumu vai kopējo asignējumu vispār. Katru gadu to nosaka budžeta lēmējinstitūcija atbilstoši finanšu plānam. Maksimālā robeža 7. pozīcijā (“Pirmspievienošanās”) nav izdevumu mērķi, un saskaņā ar Iestāžu nolīgumu ir iespējama zināma elastība attiecībā uz dažādiem pirmspievienošanās instrumentiem. No otras puses, ISPA nosaka iespējamās saistības saistībā ar atsevišķiem projektiem, jo tie ietver virkni ikgadēju piešķīrumu, no kuriem tikai pirmo pēc lēmuma pieņemšanas sedz budžeta saistības. |
| --- | --- |

—

5.12.3.: ISPA: Ārpusbilances saistības nevar rasties saistībā ar ISPA regulu, jo tā neparedz gada asignējumu vai kopējo asignējumu vispār. Katru gadu to nosaka budžeta lēmējinstitūcija atbilstoši finanšu plānam. Maksimālā robeža 7. pozīcijā (“Pirmspievienošanās”) nav izdevumu mērķi, un saskaņā ar Iestāžu nolīgumu ir iespējama zināma elastība attiecībā uz dažādiem pirmspievienošanās instrumentiem. No otras puses, ISPA nosaka iespējamās saistības saistībā ar atsevišķiem projektiem, jo tie ietver virkni ikgadēju piešķīrumu, no kuriem tikai pirmo pēc lēmuma pieņemšanas sedz budžeta saistības.

5.12.3.:

| — | 5.12.4.: Pagaidu lauku attīstības instrumentu (TRDI) jaunajām dalībvalstīm finansēja no ELVGF Garantiju nodaļas līdzekļiem, un tas ietvēra laikposmu no 2004. gada līdz 2006. gadam. To finansē saistībā ar diferencētajām apropriācijām, un katru gadu tiek automātiski nodibinātas gada saistības, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par programmas apstiprināšanu. Papildu lēmums par atsevišķu gadu nav vajadzīgs. Komisijas lēmumā ir ietverts izdevumu mērķis, un visiem asignējumiem ir jāatbilst līgumos noteiktajam. |
| --- | --- |

—

5.12.4.: Pagaidu lauku attīstības instrumentu (TRDI) jaunajām dalībvalstīm finansēja no ELVGF Garantiju nodaļas līdzekļiem, un tas ietvēra laikposmu no 2004. gada līdz 2006. gadam. To finansē saistībā ar diferencētajām apropriācijām, un katru gadu tiek automātiski nodibinātas gada saistības, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par programmas apstiprināšanu. Papildu lēmums par atsevišķu gadu nav vajadzīgs. Komisijas lēmumā ir ietverts izdevumu mērķis, un visiem asignējumiem ir jāatbilst līgumos noteiktajam.

5.12.4.:

TRDI

| — | 5.12.5.: Saistības, kas ir nodibinātas ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm saistībā ar finanšu protokoliem: summa, kas ir šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī tas (to laušana) pašlaik tiek darīts. |
| --- | --- |

—

5.12.5.: Saistības, kas ir nodibinātas ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm saistībā ar finanšu protokoliem: summa, kas ir šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī tas (to laušana) pašlaik tiek darīts.

5.12.5.:

| — | 5.12.6. un 5.12.7.: Saistības, kas nodibinātas ar noteiktām trešām personām par citām darbībām pozīcijās ārējās darbības un zivsaimniecības darbības, attiecas uz īpašām summām par noteiktu laikposmu. |
| --- | --- |

—

5.12.6. un 5.12.7.: Saistības, kas nodibinātas ar noteiktām trešām personām par citām darbībām pozīcijās ārējās darbības un zivsaimniecības darbības, attiecas uz īpašām summām par noteiktu laikposmu.

5.12.6. un 5.12.7.:

Pārējās daudzgadu programmas neietver nekādas saistības, kas būtu jāiekļauj iespējamās saistībās: turpmāko gadu izdevumi ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas gada lēmumiem vai izmaiņām attiecīgajos noteikumos.

5.13.   IEMAKSAS SAISTĪTĀM ORGANIZĀCIJĀM

Šī summa ir maksājamie maksājumi par nepieprasīto Komisijas parakstīto kapitālu.

5.13.1.   Nepieprasītais pamatkapitāls: ERAB

| ERAB |
| --- |
| Kopējais ERAB kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija | Kapitāls |
| 19 794 | 19 794 | 600 |
| -5 198 | - 5 198 | - 157 |
| 14 596 | 14 596 | 443 |

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

19 794

19 794

600

-5 198

- 5 198

- 157

14 596

14 596

443

443

5.13.2.   Nepieprasītais pamatkapitāls: EIF

| miljoni EUR |
| --- |
| EIF | Kopējais EIF kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 2 000 | 600 |
| Samaksāts | - 400 | - 120 |
| Nepieprasīts | 1 600 | 480 |

miljoni EUR

EIF

Kopējais EIF kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

2 000

600

Samaksāts

- 400

- 120

Nepieprasīts

1 600

480

480

5.13.3.   Nepieprasītais pamatkapitāls: “Galileo” kopuzņēmums

Galileo

Visu kapitālu (650 miljoni EUR) Komisija ir samaksājusi. Galileo kopuzņēmums kopš 2007. gada 1. janvāra ir likvidācijas procesā, kā tas tika plānots. Tā darbības ir nodotas GNSS aģentūrai. Ņemot vērā šo likvidāciju, 2006. gada 29. decembrī 70 miljoni EUR tika pārskaitīti GNSS aģentūrai. Šis naudas pārskaitījums daļēji ietvēra kapitāla atmaksājumu par summu 12 miljoni EUR.

Galileo

GNSS

GNSS

5.14.   OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nomā saskaņā ar operatīvās izpirkumnomas līgumiem, kas neatbilst nosacījumiem par iegrāmatošanu bilances aktīvu daļā. Norādītās summas atbilst saistībām, kas vēl ir jāmaksā līgumos noteiktajos termiņos.

OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

| miljoni EUR |
| --- |
| Apraksts | Izmaiņas gadā | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gadu | 1-5 gadi | > 5 gadiem | Kopā |
| Ēkas | 219 | 203 | 684 | 755 | 1 642 |
| IT materiāli un pārējais aprīkojums | 12 | 10 | 8 | 0 | 18 |
| Kopā | 231 | 213 | 692 | 755 | 1 660 |

miljoni EUR

Apraksts

Izmaiņas gadā

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gadu

1-5 gadi

> 5 gadiem

Kopā

Ēkas

219

203

684

755

1 642

IT materiāli un pārējais aprīkojums

12

10

8

0

18

Kopā

Kopā

231

231

213

213

692

692

755

755

1 660

1 660

6.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

EIROPAS KOMISIJA UN GARANTIJU FONDS

Turpmākā informācija attiecas uz aizdevumiem un aizņēmumiem, ko ir veikusi Eiropas Komisija, izmantojot finansiālo palīdzību makroekonomikas līmenī (

  MFA

  ) un Euratom, kā arī Garantiju fondu.

finansiālo palīdzību makroekonomikas līmenī (

MFA

)

Euratom

Garantiju fondu

6.1.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN NODROSES DARBĪBAS

MFA un Euratom

Aizdošanas un aizņemšanās darbības, kā arī attiecīgu finanšu līdzekļu pārvaldību Kopienas veic saskaņā ar attiecīgiem Euratom un Padomes lēmumiem (15), ja piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm.

15

Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas īpašas jomas kā aizņēmumus, aizdevumus un finanšu līdzekļu pārvaldību, un tās lieto attiecīgās izpildvienības. Ir noteikti un novērtēti finansiālie un darbību riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

Parasti netiek veiktas nodroses darbības, jo aizdošanas darbības tiek finansētas, izmantojot “back-to-back” darbības, un tāpēc, ka nav esoša atklāta valūtas pozīcija.

back-to-back

Garantiju fonds

Noteikumi un principi attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt E iedaļas 2.3.2. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību ir noteikti konvencijā starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB), kas noslēgta 1994. gada 25. novembrī ar turpmākiem grozījumiem 1996. gada 17./23. decembrī un 2002. gada 8. maijā.

E

2.3.2.

Galvenie principi konvencijā ir šādi:

| — | Garantiju fonds strādās tikai ar vienu valūtu — EUR. Tas veiks ieguldījumus šajā valūtā, lai izvairītos no valūtas maiņas kursa riska. |
| --- | --- |

—

Garantiju fonds strādās tikai ar vienu valūtu — EUR. Tas veiks ieguldījumus šajā valūtā, lai izvairītos no valūtas maiņas kursa riska.

| — | Aktīvu pārvaldība tiks balstīta uz tradicionāliem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbībām. Būs jāpievērš uzmanība, lai samazinātu risku un nodrošinātu, ka pārvaldītajiem aktīviem ir pietiekama likviditāte un pārvedamība, ņemot vērā ieguldījumus, ar ko saskarsies Garantiju fonds. |
| --- | --- |

—

Aktīvu pārvaldība tiks balstīta uz tradicionāliem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbībām. Būs jāpievērš uzmanība, lai samazinātu risku un nodrošinātu, ka pārvaldītajiem aktīviem ir pietiekama likviditāte un pārvedamība, ņemot vērā ieguldījumus, ar ko saskarsies Garantiju fonds.

| — | Garantiju fonds varēs izmantot visus nodroses instrumentus pret tirgus un procentu riskiem, ko jau izmanto EIB portfeļa nodaļa. |
| --- | --- |

—

Garantiju fonds varēs izmantot visus nodroses instrumentus pret tirgus un procentu riskiem, ko jau izmanto EIB portfeļa nodaļa.

| — | Portfeļa pārvaldība tiks balstīta uz optimālu termiņu un uz iespējami labāko sadalījumu starp īstermiņu un ilgtermiņu, lai gūtu izdevīgumu no likmju līknes. Lai varētu steidzami mainīt portfeļa termiņu attiecīgi paredzamiem tirgus apstākļiem nākotnē, ieguldītājs izmantos, tikai nodroses vajadzībām, tirgū pieejamos instrumentus, ar kuriem EIB ir vajadzīgā pieredze. |
| --- | --- |

—

Portfeļa pārvaldība tiks balstīta uz optimālu termiņu un uz iespējami labāko sadalījumu starp īstermiņu un ilgtermiņu, lai gūtu izdevīgumu no likmju līknes. Lai varētu steidzami mainīt portfeļa termiņu attiecīgi paredzamiem tirgus apstākļiem nākotnē, ieguldītājs izmantos, tikai nodroses vajadzībām, tirgū pieejamos instrumentus, ar kuriem EIB ir vajadzīgā pieredze.

6.2.   VALŪTAS RISKS

Tā kā visi finanšu aktīvi un saistības ir izteikti EUR, Kopienas nav pakļautas ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstību ietekmei attiecībā uz finansiālo stāvokli un naudas plūsmām.

6.3.   PROCENTU LIKMES RISKS

Sakarā ar aizdošanas un aizņemšanās darbībām Kopienām ir būtiski procentus radoši aktīvi un pasīvi.

MFA un Euratom

Aizdevumi, kas piešķirti ar mainīgām procentu likmēm, pakļauj Kopienu naudas plūsmu procentu likmes riskam. Šādi aizdevumi veido apmēram 94 % no kopējā aizņēmumu apjoma. Tomēr procentu likmes riski no aizņēmumiem tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (“back-to-back” darbības). Bilances datumā Kopienām bija aizdevumi ar mainīgām likmēm (nominālā izteiksmē) par summu 1,32 miljardi EUR (2005. gadā — 1,38 miljardi EUR), kuriem ik pēc 6 mēnešiem nosaka jaunas likmes. Kopienām 2006. gadā ir arī aizdevumi ar nemainīgām likmēm (nominālā izteiksmē) par summu 85 miljoni EUR (2005. gadā — 85 miljoni EUR), kuriem gala termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem.

back-to-back

Garantiju fonds

Nodroses instrumenti var tikt izmantoti, lai pārvaldītu (tirgus) procenta likmes risku Garantiju fondam. Tomēr saskaņā ar vienošanos starp Komisiju un EIB pašreiz būtiskus riskus neuzņemas un tāpēc netiek veikti nodroses pasākumi. Visi darījumi un operācijas notiek tikai EUR, tāpēc nav vajadzīga attiecīga nodrose. Garantiju fonda avuāru sadalījums 2006. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. decembrī (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) ir norādīts turpmāk tabulā.

| Segmenti | Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi | Mainīgas likmes vērtspapīri
  miljoni EUR | Kopā
  miljoni EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Mazāk par 3 mēnešiem
  miljoni EUR | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam
  miljoni EUR | 1-10 gadi
  miljoni EUR |
| 2006. | 2005. | 2006. | 2005. | 2006. | 2005. | 2006. | 2005. | 2006. | 2005. |
| Norēķinu konti | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 |
| Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē | 437 | 314 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 437 | 314 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 57 | 25 | 51 | 83 | 733 | 791 | 76 | 84 | 917 | 983 |
| Kopā | 495 | 341 | 51 | 83 | 733 | 791 | 76 | 84 | 1 355 | 1 299 |
| Procenti | 36 % | 26 % | 4 % | 6 % | 54 % | 61 % | 6 % | 7 % | 100 % | 100 % |

Segmenti

Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi

Mainīgas likmes vērtspapīri

miljoni EUR

Kopā

miljoni EUR

Mazāk par 3 mēnešiem

miljoni EUR

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

miljoni EUR

1-10 gadi

miljoni EUR

2006.

2005.

2006.

2005.

2006.

2005.

2006.

2005.

2006.

2005.

Norēķinu konti

1

2

0

0

0

0

0

0

0

1

1

2

Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē

437

314

0

0

0

0

0

0

437

437

314

Pārdošanai pieejamie aktīvi

57

25

25

51

83

83

733

791

791

76

84

84

917

917

983

983

Kopā

Kopā

495

495

341

341

51

51

83

83

733

733

791

791

76

76

84

84

1 355

1 355

1 299

1 299

Procenti

Procenti

36 %

36 %

26 %

26 %

4 %

4 %

6 %

6 %

54 %

54 %

61 %

61 %

6 %

6 %

7 %

7 %

100 %

100 %

100 %

100 %

2006. gada 31. decembrī attiecībā uz naudu un naudas ekvivalentiem (termiņnoguldījumi) efektīvās procentu likmes intervāls ir starp 3,39 % un 3,63 %. Attiecībā uz pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfeli efektīvās procentu likmes intervāls ir starp 2,94 % un 5,52 %.

6.4.   KREDĪTRISKS

Kopienas uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Kredītrisku pārvalda, pirmkārt, iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, kā arī izmantojot Garantiju fondu. Garantiju fonds ārējām darbībām (16) tika izveidots 1994. gadā, lai segtu parāda risku saistībā ar aizņēmumiem, ar kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Lai novērstu maksājumu aizkavēšanos struktūras dēļ, šādus aizņēmumus apkalpo, izmantojot naudas avansus no EK budžeta. Ja trīs mēnešus pēc maksājuma termiņa tiek apstiprināts, ka saņēmēja valsts nav pildījusi saistības, naudas avansus atmaksā budžetā no Garantiju fonda ārējām darbībām.

16

MFA un Euratom

Kopienu lielākais kredītrisks koncentrējas attiecībā uz Bulgāriju, Rumāniju un Serbiju un Melnkalni. Šīm valstīm attiecīgi ir piešķirti apmēram 30 %, 27 % un 20 % no kopējā aizdevumu apjoma.

Attiecībā uz finanšu līdzekļu darbībām ir jāpiemēro pamatnostādnes partneru izvēlē. Izpildvienības attiecīgi varēs veikt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kuras ir iekļautas “banku sarakstā, ar kurām ir atļauta sadarbība”, un ievērojot būtiskus ierobežojumus attiecībā uz partneri.

Garantiju fonds

Garantiju fonda termiņnoguldījumi — partneru profils

Saskaņā ar nolīgumu starp Kopienu un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem ir jābūt minimālam kredītvērtējumam A1. Īstermiņa starpbanku ieguldījumi, ieskaitot uzkrātos procentus, pa partneru veidiem 2006. gada 31. decembrī ir šādi.

| miljoni EUR |
| --- |
| Novērtējums | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| A1 | 171 | 39 % | 74 | 23 % |
| A2 | 0 | 0 % | 30 | 10 % |
| Aa1 | 44 | 10 % | 28 | 9 % |
| Aa2 | 57 | 13 % | 37 | 12 % |
| Aa3 | 167 | 38 % | 145 | 46 % |
| Kopā | 439 | 100 % | 314 | 100 % |

miljoni EUR

Novērtējums

31.12.2006.

31.12.2005.

A1

171

39 %

74

23 %

A2

0

0 %

30

10 %

Aa1

44

10 %

28

9 %

Aa2

57

13 %

37

12 %

Aa3

167

38 %

145

46 %

Kopā

Kopā

439

439

100 %

100 %

314

314

100 %

100 %

Pārdošanai pieejamie Garantiju fonda aktīvi —emitentu profils

Emitentu profils (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) 2006. gada 31. decembrī ir šāds.

| miljoni EUR |
| --- |
| Emitents | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| Citi emitenti (AAA) | 361 | 40 % | 322 | 32 % |
| Supra Aaa | 15 | 2 % | 16 | 2 % |
| Valdības/aģentūras Aaa | 225 | 25 % | 249 | 25 % |
| Valdības/aģentūras Aa1 | 58 | 6 % | 134 | 14 % |
| Valdības/aģentūras Aa2 | 0 | 0 % | 100 | 10 % |
| Valdības/aģentūras Aa3 | 67 | 7 % | 0 | 0 % |
| Valdības/aģentūras A1 | 49 | 5 % | 138 | 14 % |
| Valdības/aģentūras A2 | 122 | 13 % | 15 | 2 % |
| Valdības/aģentūras A3 | 10 | 1 % | 0 | 0 % |
| Valdības/aģentūras Baa1 | 10 | 1 % | 0 | 0 % |
| Valdības/aģentūras NR | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Kopā | 917 | 100 % | 984 | 100 % |

miljoni EUR

Emitents

31.12.2006.

31.12.2005.

Citi emitenti (AAA)

361

40 %

322

32 %

Supra Aaa

15

2 %

16

2 %

Valdības/aģentūras Aaa

225

25 %

249

25 %

Valdības/aģentūras Aa1

58

6 %

134

14 %

Valdības/aģentūras Aa2

0

0 %

100

10 %

Valdības/aģentūras Aa3

67

7 %

0

0 %

Valdības/aģentūras A1

49

5 %

138

14 %

Valdības/aģentūras A2

122

13 %

15

2 %

Valdības/aģentūras A3

10

1 %

0

0 %

Valdības/aģentūras Baa1

10

1 %

0

0 %

Valdības/aģentūras NR

0

0 %

10

1 %

Kopā

Kopā

917

917

100 %

100 %

984

984

100 %

100 %

Visi turētie vērtspapīri atbilst šādiem kritērijiem:

| — | tos ir emitējušas Eiropas Savienības valstis vai Eiropas Savienības garantētas iestādes, G10 vai pārvalstiskas struktūras, |
| --- | --- |

—

tos ir emitējušas Eiropas Savienības valstis vai Eiropas Savienības garantētas iestādes, G10 vai pārvalstiskas struktūras,

| — | vai tos ir emitējušas citas suverēnas valstis, kas atbilst vismaz AA3 vērtējumam, |
| --- | --- |

—

vai tos ir emitējušas citas suverēnas valstis, kas atbilst vismaz AA3 vērtējumam,

| — | vai tos ir emitējis cits emitents, kas atbilst vismaz AAA vērtējumam. |
| --- | --- |

—

vai tos ir emitējis cits emitents, kas atbilst vismaz AAA vērtējumam.

6.5.   PATIESĀ VĒRTĪBA

MFA un Euratom aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Saskaņā ar minēto modeli plānotās naudas plūsmas tiek diskontētas, piemērojot AAA ienesīguma līknes atbilstīgi atlikušajam termiņam.

MFA

Tiek pieņemts, ka mainīgas likmes aizdevuma novērtētā patiesā vērtība līdzinās tā uzskaites vērtības summai, jo ik pēc 6 mēnešiem tiek noteiktas jaunas likmes atbilstoši tirgus procenta likmēm.

Bilances datumā nemainīgas likmes aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība ir 93 miljoni EUR (2005. gadā — 99 miljoni EUR) un 93 miljoni EUR (2005. gadā — 99 miljoni EUR), salīdzinot attiecīgi ar atbilstošu uzskaites vērtību 87 miljoni EUR (2005. gadā — 87 miljoni EUR) un 87 miljoni EUR (2005. gadā — 87 miljoni EUR).

6.6.   LIKVIDITĀTES STĀVOKLIS

Turpmāk dotajā tabulā ir sniegta Garantiju fonda aktīvu un pasīvu analīze, grupējot aktīvus un pasīvus pēc atbilstīgiem termiņiem, pamatojoties uz atlikušo laika periodu no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām. Analīze ir sagatavota saskaņā ar vispiesardzīgākajiem pieņēmumiem attiecībā uz gala termiņiem. Tāpēc attiecībā uz pasīviem ir norādīts agrākais iespējamais atmaksas datums, bet attiecībā uz aktīviem — vēlākais iespējamais atmaksas datums. Aktīvi un pasīvi, kuriem nav līgumiski noteikta gala termiņa, ir grupēti kopā kategorijā “nenoteikts termiņš”.

Garantiju fonda

| miljoni EUR |
| --- |
| Termiņš | Mazāk par 3 mēnešiem | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam | 1-10 gadi | Nenoteikts termiņš | Kopā |
| Aktīvi (EUR) |
| Norēķinu konti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Īstermiņa noguldījumi | 439 | 0 | 0 | 0 | 439 |
| No kuriem uzkrātie procenti | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 65 | 66 | 801 | 8 | 940 |
| No kuriem uzkrātie procenti | 9 | 14 | 0 | 0 | 23 |
| Kopā | 505 | 66 | 801 | 8 | 1 380 |
| Pasīvi (EUR) |
| Pašu kapitāls | 0 | 0 | 0 | 1 379 | 1 379 |
| Kreditoru parādi | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kopā | 1 | 0 | 0 | 1 379 | 1 380 |
| Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2006. | 504 | 66 | 801 | (1 371) | 0 |
| Uzkrātais likviditātes stāvoklis 31.12.2006. | 504 | 570 | 1 371 | 0 | |

miljoni EUR

Termiņš

Mazāk par 3 mēnešiem

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

1-10 gadi

Nenoteikts termiņš

Kopā

Aktīvi (EUR)

Norēķinu konti

1

0

0

0

1

Īstermiņa noguldījumi

439

0

0

0

439

No kuriem uzkrātie procenti

2

0

0

0

2

Pārdošanai pieejamie aktīvi

65

66

801

8

940

No kuriem uzkrātie procenti

9

14

0

0

23

Kopā

Kopā

505

505

66

66

801

801

8

8

1 380

1 380

Pasīvi (EUR)

Pašu kapitāls

0

0

0

1 379

1 379

Kreditoru parādi

1

0

0

0

1

Kopā

Kopā

1

1

0

0

0

0

1 379

1 379

1 380

1 380

Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2006.

Neto likviditātes stāvoklis 31.12.2006.

504

504

66

66

801

801

(1 371)

(1 371)

0

0

Uzkrātais likviditātes stāvoklis 31.12.2006.

Uzkrātais likviditātes stāvoklis 31.12.2006.

504

504

570

570

1 371

1 371

0

0

EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA (likvidēšanas procesā)

Turpmākā informācija attiecas uz aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī finanšu darbībām, ko ir veikušas Eiropas Kopienas, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā).

6.7.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN NODROSES DARBĪBAS

Pēc EOTK līguma termiņa iztecēšanas 2002. gada 23. jūlijā saskaņā ar Lēmumu 2003/76/EK EOTK aktīvi un saistības pāriet Eiropas Kopienām un Kopienu saistību likvidāciju vada Komisija. Tādējādi likvidējamai EOTK nav paredzēts izsniegt jaunus aizdevumus un saņemt attiecīgu finansējumu. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas.

Aktīvu un pasīvu pārvaldība Komisijā tiek veikta saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas īpašas jomas kā aizņēmumus, aizdevumus un finanšu līdzekļu pārvaldību, un tās lieto attiecīgās izpildvienības. Ir noteikti un novērtēti finansiālie un darbību riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība ar iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

Finanšu līdzekļu operācijām piemēro piesardzīgas pārvaldības principus ar mērķi ierobežot darbības risku, partnera risku un tirgus risku. Ieguldījumus pamatā attiecina uz šādām kategorijām — termiņnoguldījumi bankās, naudas tirgus instrumenti, nemainīgas un mainīgas likmes obligācijas.

Galvenie ieguldījumu ierobežojumi kategorijām ir šādi.

| — | Attiecībā uz termiņnoguldījumiem 100 miljoni eiro katrai bankai vai 5 % no bankas paša kapitāla atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks, ja attiecīgs īstermiņa vērtējums ir vismaz A-1 (S&P) vai līdzvērtīgs. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz termiņnoguldījumiem 100 miljoni eiro katrai bankai vai 5 % no bankas paša kapitāla atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir mazāks, ja attiecīgs īstermiņa vērtējums ir vismaz A-1 (S&P) vai līdzvērtīgs.

S&P

| — | Attiecībā uz obligācijām, ko ir emitējušas dalībvalstis vai Eiropas Savienības iestādes vai par kurām tās galvojušas, maksimālā pieļaujamā summa ir 250 miljoni EUR attiecībā uz katru dalībvalsti vai iestādi atkarībā no tās vērtējuma. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz obligācijām, ko ir emitējušas dalībvalstis vai Eiropas Savienības iestādes vai par kurām tās galvojušas, maksimālā pieļaujamā summa ir 250 miljoni EUR attiecībā uz katru dalībvalsti vai iestādi atkarībā no tās vērtējuma.

| — | Attiecībā uz citu suverēnu valstu un pārvalstisku emitentu obligācijām ar ilgtermiņa kredītvērtējumu, kas nav mazāks par AA (S&P) vai ir tam līdzvērtīgs, līdz 100 miljoniem EUR attiecībā uz katru emitentu vai galvotāju. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz citu suverēnu valstu un pārvalstisku emitentu obligācijām ar ilgtermiņa kredītvērtējumu, kas nav mazāks par AA (S&P) vai ir tam līdzvērtīgs, līdz 100 miljoniem EUR attiecībā uz katru emitentu vai galvotāju.

S&P

| — | Attiecībā uz emitentu obligācijām, kuru minimālais kredītvērtējums ir AA vai AAA (S&P) vai līdzvērtīgs, līdz 25 vai 50 miljoniem EUR, atkarībā no vērtējuma un emitenta statusa. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz emitentu obligācijām, kuru minimālais kredītvērtējums ir AA vai AAA (S&P) vai līdzvērtīgs, līdz 25 vai 50 miljoniem EUR, atkarībā no vērtējuma un emitenta statusa.

S&P

Likvidējamā EOTK izmanto atvasinātus finanšu instrumentus, lai nodrošinātos pret konkrētajiem riska darījumiem. Sīkāks apraksts par šādiem finanšu instrumentiem ir atrodams E iedaļas 2.3.3.2. paskaidrojumā.

E

2.3.3.2.

6.8.   TIRGUS RISKS

6.8.1.   Ārvalstu valūtas risks

Likvidējamā EOTK ir pakļauta ārvalstu valūtas riskam, kas rodas no valūtas riska attiecībā uz USD un GBP. Turpmāk tabulā ir sniegts kopsavilkums par likvidējamās EOTK pakļautību ārvalstu valūtas maiņas kursu svārstību riskam 2006. gada 31. decembrī.

Tabulā ir atklāta informācija par likvidējamās EOTK aktīviem un pasīviem, kas izteikti EUR nominālvērtībā, sadalot kategorijās pēc valūtām.

| Miljoni EUR |
| --- |
| | GBP | USD |
| Aktīvi | 227 | 76 |
| Pasīvi | (312) | (76) |
| Neto bilances pozīcija | (85) | 0 |
| Procentu likmes mijmaiņas darījumu dažādās valūtās ietekme | 89 | — |
| Riska darījumi | 4 | 0 |

Miljoni EUR

GBP

USD

Aktīvi

227

76

Pasīvi

(312)

(76)

Neto bilances pozīcija

Neto bilances pozīcija

(85)

(85)

0

0

Procentu likmes mijmaiņas darījumu dažādās valūtās ietekme

Procentu likmes mijmaiņas darījumu dažādās valūtās ietekme

89

89

—

—

Riska darījumi

Riska darījumi

4

4

0

0

GBP aktīvu un pasīvu stāvokli veido 152,6 miljoni EUR ekvivalents nekotētu parāda vērtspapīru, kurus ir emitējusi Eiropas Investīciju banka, lai segtu debitoru neizpildītās saistības (skatīt E iedaļas 3.4.2. paskaidrojumu). Saskaņā ar procedūru rokasgrāmatu EUR iegāde ir vienīgā operācija ārvalstu valūtā, kas ir atļauta EK darbībām. Visi izņēmumi no šā noteikuma ir attiecīgi jāpamato.

E

3.4.2.

6.8.2.   Cenas risks

Likvidējamā EOTK ir pakļauta parādu vērtspapīru cenas riskam dēļ ieguldījumiem, kas ir klasificēti bilancē kā pieejami pārdošanai.

6.9.   PROCENTU LIKMES RISKS

Naudas plūsmas procentu likmes risks ir risks, ka finanšu instrumenta turpmākās naudas plūsmas svārstīsies tirgus procentu likmju izmaiņu dēļ. Patiesās vērtības procentu likmes risks ir risks, ka finanšu instrumenta vērtība svārstīsies tirgus procentu likmju izmaiņu dēļ. Sakarā ar likvidējamās EOTK darbību specifiku tā ir pakļauta dominējošām tirgus procentu likmju svārstībām gan attiecībā uz tās patieso vērtību, gan uz naudas plūsmas risku.

a)   Aizdevumi, kas piešķirti no aizņēmumiem

Procentu likmes riski no aizņēmumiem kopumā tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (“back-to-back” darbības). Ja nav iespējams nodrošināt pilnīgu saskaņotību, izmanto atvasinātus finanšu instrumentus, lai samazinātu atkarību no procentu likmju izmaiņām (skatīt E iedaļas 2.3.3.2. paskaidrojumu).

back-to-back

E

2.3.3.2.

b)   Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīri, kas ir emitēti ar mainīgām procentu likmēm, pakļauj likvidējamo EOTK naudas plūsmas procentu likmes riskam, bet parāda vērtspapīri ar nemainīgām procentu likmēm pakļauj Kopienu patiesās vērtības procentu likmes riskam. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 93 % no ieguldījuma portfeļa (2005. gadā — 85 %).

Garantiju fonda avuāru sadalījums 2005. gada 31. decembrī (tirgus vērtība, izņemot uzkrātos procentus) ir norādīts šajā tabulā.

| Miljoni EUR |
| --- |
| Segmenti | Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi | Mainīgas likmes vērtspapīri
  EUR | Kopā
  EUR |
| Mazāk par 3 mēnešiem
  EUR | No 3 mēnešiem līdz 1 gadam
  EUR | 1-10 gadi
  EUR |
| Norēķinu konti | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē | 53 | 0 | 0 | 0 | 53 |
| Pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfelis | 30 | 88 | 1 154 | 102 | 1 374 |
| Kopā | 86 | 88 | 1 154 | 102 | 1 430 |
| Procenti | 6 % | 6 % | 81 % | 7 % | 100 % |

Miljoni EUR

Segmenti

Nemainīgas procentu likmes ieguldījumi

Mainīgas likmes vērtspapīri

EUR

Kopā

EUR

Mazāk par 3 mēnešiem

EUR

No 3 mēnešiem līdz 1 gadam

EUR

1-10 gadi

EUR

Norēķinu konti

3

0

0

0

3

Īstermiņa noguldījumi — nominālā izteiksmē

53

0

0

0

53

Pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfelis

30

88

1 154

102

1 374

Kopā

Kopā

86

86

88

88

1 154

1 154

102

102

1 430

1 430

Procenti

Procenti

6 %

6 %

6 %

6 %

81 %

81 %

7 %

7 %

100 %

100 %

Uzkrātie procenti pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfelim 31.12.2006. bija 27 miljoni EUR.

c)   Procentu likmes jutīguma analīze

Parāda vērtspapīra tirgus cena ir atkarīga no atlikušā laika līdz gala termiņam un no faktiskā ienesīguma līdz gala termiņam. Šoka analīzei visi portfeļa parāda vērtspapīri (ieskaitot parādzīmes ar mainīgu likmi) tiek novērtēti pēc faktiskiem ieņēmumiem, tad pārvērtēti uz augšu par 100 bāzes punktiem. Izmaiņas tirgus cenā ir paziņotie hipotētiskie zaudējumi saskaņā ar šoka analīzei. Tiek pieņemts, ka 100 bāzes punktu paralēlā pārbīde notiek uzreiz, neapskatot laika periodu. Hipotētiskie zaudējumi 2006. gada 31. decembrī aptuveni bija 54 miljoni EUR.

6.10.   KREDĪTRISKS

Likvidējamā EOTK uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Ir jāpiemēro pamatnostādnes partneru izvēlei. Izpildvienības attiecīgi varēs veikt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kuras ir iekļautas “banku sarakstā, ar kurām ir atļauta sadarbība”, un ievērojot būtiskus ierobežojumus attiecībā uz partneri. Kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju atmaksāt procentu un kapitāla saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. Summa 354 miljoni EUR 2006. gada 31. decembrī bija sadalīta šādi (miljonos EUR).

| | Nominālā summa
  (miljoni) |
| --- | --- |
| Aizdevumi kredītiestādēm | 49 |
| Aizdevumi klientiem | 305 |
| Kopā | 354 |

Nominālā summa

(miljoni)

Aizdevumi kredītiestādēm

49

Aizdevumi klientiem

305

Kopā

Kopā

354

354

No kopējām nenomaksātām summām 60 % sedz dalībvalstu vai līdzvērtīgu struktūru garantijas (dalībvalstu valsts iestādes vai valsts sektora ražošanas grupas). No neatmaksātiem aizdevumiem 15 % ir piešķīrušas vai garantējušas bankas. No nenokārtotiem parādiem 5 % (17 miljoni EUR) veido aizdevumi, kas ir piešķirti Eiropas iestāžu ierēdņiem no iepriekšējā EOTK pensiju fonda (iepriekš dotajā kopsavilkuma tabulā aizdevumi ierēdņiem ir ietverti pozīcijā “aizdevumi klientiem”), kurus sedz dzīvības un darbnespējas apdrošināšana un attiecīgās algas.

Atlikušais neatmaksātais parāds, t.i., 20 %, ir uzskatāms par parādu ar lielāko riska pakāpi. Tas nozīmē, ka saņemtās garantijas (garantiju obligācijas, ko ir izdevušas privātas ražotāju grupas vai citas speciālas garantijas) problēmu gadījumā nesniedz līdzvērtīgu drošības līmeni.

No likviditātes viedokļa aizdevumi, kas ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tika pilnībā nosegti ar uzkrājumu riskam un maksām, tā saukto “Garantiju fondu”. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem šis uzkrājums 2005. gada 1. janvārī ir aizstāts ar speciālām rezervēm. Minēto rezervju summa 2006. gada 31. decembrī ir 206 miljoni EUR.

Aizdevumi, kas ir piešķirti no pašu līdzekļiem, tika nosegti ar citu rezervi, iepriekš saukto “EOTK īpašā rezerve”. Īpašās rezerves summa 2006. gada 31. decembrī bija 56 miljoni EUR.

a)   Nauda un noguldījumi kredītiestādēs — partneru profils

Bilances datumā 42 % un 58 % attiecīgi no noguldījumiem un norēķinu kontu atlikumiem ir izvietoti bankās, kuru vērtējums ir attiecīgi (Fitch) F1+ (vai līdzvērtīgs) un F1 (vai līdzvērtīgs). Visi noguldījumi un norēķinu kontu atlikumi tiek turēti bankās ESAO ietvaros.

Fitch

b)   Aizdevumi un avansi — aizņēmēju profils

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirto aizdevumu ģeogrāfiskā koncentrācija (nenokārtotās nominālās summas) bilances datumā ir norādītas turpmāk tabulā. Jāņem arī vērā tas, ka šie aizdevumi tika nodrošināti ar valsts struktūru, banku vai ražošanas grupu garantijām, izņemot attiecībā uz Apvienoto Karalisti, kur garantijas nav saņemtas.

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirto aizdevumu

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. gada 31. decembris | Aizdevumu skaits |
| Grieķija | 76 | 1 |
| Francija | 134 | 2 |
| Itālija | 2 | 12 |
| Apvienotā Karaliste | 70 | 1 |
| Kopā | 282 | 16 |

miljoni EUR

2006. gada 31. decembris

Aizdevumu skaits

Grieķija

76

1

Francija

134

2

Itālija

2

12

Apvienotā Karaliste

70

1

Kopā

Kopā

282

282

16

16

Pēc saistības nepildošu debitoru parādu pārstrukturēšanas 1998. gadā Komisija ieguva 152,6 miljonus EUR vērtas parādzīmes no Eiropas Investīciju bankas (vērtējums AAA), lai atjaunotu back-to-back principu attiecībā uz aizdevumu/aizņēmumu darījumiem un tādējādi nosegtu procentu likmes un valūtas risku. Minētās parādzīmes nav iekļautas iepriekš minētajās tabulās.

back-to-back

Attiecībā uz No pašu līdzekļiem piešķirto aizdevumu, neieskaitot aizdevumus Eiropas iestāžu ierēdņiem (nenokārtotās nominālās summas), ģeogrāfiskā koncentrācija bilances datumā bija šāda — 50 % no kopējās summas 56 miljoni EUR ir piešķirti Vācijā, bet atlikusī summa sadalās par 13 ES dalībvalstīm. Visi aizdevumi tika nodrošināti ar garantijām.

No pašu līdzekļiem piešķirto aizdevumu,

c)   Atvasināti finanšu instrumenti — partneru profils skatīt E iedaļas 2.3.3.2. paskaidrojumu

E

2.3.3.2.

d)   Pārdošanai pieejamie vērtspapīri — emitenta profils

Sīkāka informācija par parāda vērtspapīriem (izsakot to patiesā vērtībā) pēc emitenta veidiem un vērtējuma (Standard & Poor's) bilances datumā ir dota turpmāk tabulā.

Standard & Poor's

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. gada 31. decembris | % |
| Suverēnas valstis | 452 | 32 |
| Starptautiskas organizācijas | 58 | 4 |
| Bankas un finanšu iestādes | 695 | 50 |
| Citi publiski emitenti | 196 | 14 |
| Kopā | 1 401 | 100 |

miljoni EUR

2006. gada 31. decembris

%

Suverēnas valstis

452

32

Starptautiskas organizācijas

58

4

Bankas un finanšu iestādes

695

50

Citi publiski emitenti

196

14

Kopā

Kopā

1 401

1 401

100

100

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. gada 31. decembris | % |
| AAA | 806 | 58 |
| AA+ | 133 | 10 |
| AA | 190 | 13 |
| AA- | 12 | 1 |
| A+ | 93 | 6 |
| A- | 86 | 6 |
| BBB+ | 81 | 6 |
| Kopā | 1 401 | 100 |

miljoni EUR

2006. gada 31. decembris

%

AAA

806

58

AA+

133

10

AA

190

13

AA-

12

1

A+

93

6

A-

86

6

BBB+

81

6

Kopā

Kopā

1 401

1 401

100

100

Attiecībā uz parādu vērtspapīru ģeogrāfisko koncentrāciju (izteikta to patiesā vērtībā) bilances datumā 19 % ir Vācijā, 9 % Spānijā, 8 % Apvienotā Karalistē, 7 % Francijā un pa 6 % Austrijā, Ungārijā un ASV. Atlikums sadalās pa ES dalībvalstīm.

6.11.   LIKVIDITĀTES RISKS

Likviditātes risks no aizņēmumiem kopumā tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (“back-to-back” darbības). Ja nav iespējams nodrošināt pilnīgu saskaņotību, izmanto atvasinātus finanšu instrumentus, lai saskaņotu naudas plūsmas.

back-to-back

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un pasīvu pārvaldību Komisija nodrošina vajadzīgo likviditāti, pamatojoties uz 11 gadu maksājumu plānu, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Tiek veikti attiecīgi ieguldījumi, izpildot gada pieprasījumus.

6.12.   PATIESĀ VĒRTĪBA

Aizdevumi un aizņēmumi

Aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Saskaņā ar minēto modeli plānotās naudas plūsmas tiek diskontētas, piemērojot AAA ienesīguma līknes atbilstīgi atlikušajam termiņam.

Tiek pieņemts, ka mainīgas likmes aizdevuma novērtētā patiesā vērtība līdzinās tā uzskaites vērtības summai, jo ik pēc 3 vai 6 mēnešiem tiek noteiktas jaunas likmes atbilstoši tirgus procenta likmēm.

Nemainīgas likmes aizdevumu un aizņēmumu novērtēto patieso vērtību nevar iegūt, jo nav pieejami aprēķinam vajadzīgie dati.

Pārdošanai pieejamie vērtspapīri

Pārdošanai pieejamie vērtspapīri ir norādīti patiesā vērtībā, tas ir, tirgus cenai ir pieskatīti uzkrātie procenti.

Finanšu instrumenti, kurus novērtē patiesajā vērtībā

Patiesās vērtības izmaiņu kopsumma, kas aplēsta, lietojot vērtēšanas metodi, kas tika atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā, gada laikā ir 1,03 miljoni EUR (neto zaudējumi) salīdzinājumā ar 1,57 miljoniem EUR (neto peļņu) 2005. gadā. Nav tādu finanšu instrumentu, kas būtu novērtēti patiesajā vērtībā ar vērtēšanas metodi, kuras pamatā nav tirgū novērojamas tirgus cenas vai procentu likmes.

Debitoru parādi un kreditoru parādi

Tiek pieņemts, ka pircēju un pasūtītāju debitoru parādu nominālā vērtība, atskaitot vērtības samazinājumu, un kreditoru parādu piegādātājiem un darbuzņēmējiem nominālā vērtība līdzinās to patiesai vērtībai.

Skaidra nauda un tās ekvivalenti

Uzskaites vērtība naudai un tās ekvivalentiem, ieskaitot norēķinu kontus un īstermiņa noguldījumus (termiņš mazāks par trim mēnešiem), ir patiesā vērtība.

7.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PUSĒM

Lai atklātu informāciju par saistīto pušu darījumiem saistībā ar Eiropas Kopienu augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās:

| | 1. kategorija: Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

1. kategorija: Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;

1. kategorija:

| | 2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieki; |
| --- | --- |

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

2. kategorija:

| | 3. kategorija: Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuda un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs; |
| --- | --- |

3. kategorija: Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuda un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs;

3. kategorija:

| | 4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi; |
| --- | --- |

4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

4. kategorija:

| | 5. kategorija: Iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi. |
| --- | --- |

5. kategorija: Iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

5. kategorija:

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

| EUR |
| --- |
| Tiesības | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 23 384,07 | 21 181,23 | 16 944,98 - 19 063,10 | 18 300,58 – 19 486,73 | 10 774,54 - 16 944,98 |
| Uzturēšanās pabalsts (% no algas) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | nepiemēro |
| Ekspatriā
  cijas pabalsts (% no algas) | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | 16 % |
| Ģimenes pabalsti: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 157,29 | 2 % + 157,29 | 2 % + 157,29 | 2 % + 157,29 | 2 % + 157,29 |
| Apgādājamais bērns | 302,32 | 302,32 | 302,32 | 302,32 | 302,32 |
| Pirmsskola | 50,36 | 50,36 | 50,36 | 50,36 | 50,36 |
| Izglītība vai | 233,20 | 233,20 | 233,20 | 233,20 | 233,20 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 466,40 | 466,40 | 466,40 | 466,40 | 466,40 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | nepiemēro | nepiemēro | 500 - 810,74 | nepiemēro | nepiemēro |
| Reprezentācijas nauda | 1 418,07 | 911,38 | 500 - 607,71 | nepiemēro | nepiemēro |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | Jā |
| Pārvedums uz dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (17) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (17) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | nepiemēro | nepiemēro |
| Uzsākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 46 768,14 | 42 362,46 | 38 126,20 | 36 601,16 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīves vietā | 23 384,07 | 21 181,23 | 19 063,10 | 18 300,58 – 19 486,73 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (18) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | nepiemēro |
| Apdrošināšana slimību gadījumiem | sedz | sedz | sedz | sedz | izvēle |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| Atskaitījumi | | | | | |
| Kopienas nodoklis | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Apdrošināšana slimības gadījumiem (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša nodeva no algas | 3,36 % | 3,36 % | 3,36 % | 3,36 % | 3,36 % |
| Pensijas atskaitījums | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | 10,25 % |
| Personu skaits 31.12.2006. | 2 | 5 | 86 | 25 | 72 |

EUR

Tiesības

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

23 384,07

21 181,23

16 944,98 - 19 063,10

18 300,58 – 19 486,73

10 774,54 - 16 944,98

Uzturēšanās pabalsts (% no algas)

Uzturēšanās pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

nepiemēro

Ekspatriā
  cijas pabalsts (% no algas)

Ekspatriā

cijas pabalsts

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

16 %

Ģimenes pabalsti:

Ģimenes pabalsti:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 157,29

2 % + 157,29

2 % + 157,29

2 % + 157,29

2 % + 157,29

Apgādājamais bērns

302,32

302,32

302,32

302,32

302,32

Pirmsskola

50,36

50,36

50,36

50,36

50,36

Izglītība vai

233,20

233,20

233,20

233,20

233,20

Izglītība ārpus darbavietas

466,40

466,40

466,40

466,40

466,40

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

nepiemēro

nepiemēro

500 - 810,74

nepiemēro

nepiemēro

Reprezentācijas nauda

Reprezentācijas nauda

1 418,07

911,38

500 - 607,71

nepiemēro

nepiemēro

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

Jā

Pārvedums uz dalībvalstīm:

Pārvedums uz dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (17)

17

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (17)

17

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

nepiemēro

nepiemēro

Uzsākot pildīt pienākumus:

Uzsākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

46 768,14

42 362,46

38 126,20

36 601,16

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīves vietā

23 384,07

21 181,23

19 063,10

18 300,58 – 19 486,73

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (18)

18

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

nepiemēro

Apdrošināšana slimību gadījumiem

sedz

sedz

sedz

sedz

izvēle

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Atskaitījumi

Atskaitījumi

Kopienas nodoklis

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Apdrošināšana slimības gadījumiem (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša nodeva no algas

3,36 %

3,36 %

3,36 %

3,36 %

3,36 %

Pensijas atskaitījums

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

10,25 %

Personu skaits 31.12.2006.

Personu skaits 31.12.2006.

2

2

5

5

86

86

25

25

72

72

8.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim pārskatu apstiprināšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

9.   KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Eiropas Kopienu konsolidētajos pārskatos ir iekļautas šādas iestādes.

A.   KONTROLĒTAS IESTĀDES

1.   Iestādes un padomdevējas iestādes

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Komisija

Revīzijas palāta

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Parlaments

2.   Kopienas aģentūras

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Vides aģentūra

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Savienības iestāžu tulkošanas centrs

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu jomā (19)

19

Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas uzraudzības iestāde (19)

19

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) (19)

19

Eiropas Dzelzceļa aģentūra (19)

19

Kopienas Augu šķirņu birojs (19)

19

3.   Izpildaģentūras

Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra (19)

19

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (19)

19

4.   Citas kontrolētās iestādes

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eurojust
   (20)

Eurojust

20

Eiropas Policijas koledža (CEPOL) (19)
   (20)

CEPOL

19

20

B.   KOPUZŅĒMUMI

Galileo kopuzņēmums (21)

Galileo

21

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES

Eiropas Investīciju fonds (22)

22

10.   NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Lai gan Kopienas pārvalda turpmāk tekstā minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Kopienu pārskatos.

10.1   EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Kopienas atbalsta instruments attīstības sadarbībai ĀKK valstīs un aizjūras valstīs un teritorijās (AZT). Katrs fonds ir noslēgts uz pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības konvencijas noslēgšanas 1964. gadā (Jaundes I konvencija), ir sekojuši vairāki EAF cikli saskaņā ar Jaundes un Lomes partnerības konvencijām. Devītais EAF tika noslēgts reizē ar jaunāko partnerības konvenciju, tā saukto Kotonū nolīgumu 2000. gada jūnijā. Kotonū nolīgumu parakstīja 77 valstis: 48 Āfrikas Aizsahāras valstis; 15 Karību jūras valstis un 14 Klusā okeāna valstis. Devītajam EAF tika piešķirti 13,5 miljardi EUR piecu gadu periodam. Kotonū nolīgumā ir paredzēti divi finanšu instrumenti EAF ietvaros—instruments subsīdiju piešķiršanai ilgtermiņa attīstības atbalstam (neatlīdzināmais atbalsts) un ieguldījumu mehānisms, lai ĀKK valstīs veicinātu privāto sektoru.

EAF netiek finansēts no Kopienu budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām, saskaņā ar vienošanos. Summa, ko dalībvalsts maksā, cita starpā, daļēji ir pamatota ar viņu NKP un daļēji ar vēsturiskām saitēm (tas ir, agrākām kolonijām) ar ietvertajām ĀKK valstīm. Komisija un EIB pārvalda EAF resursus.

EAF pārvalda ar speciālu Finanšu regulu (OV L 83/1, 01.04.2003.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskata sagatavošana atsevišķi no Kopienām. EAF ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. EAF bilance un saimnieciskā rezultāta pārskats ir pievienots informatīvos nolūkos (2005. gada summas ir pārskatītas).

BILANCE — EAF

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2006. | 31.12.2005. |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI: | 3 318 | 3 122 |
| Saņemamās iemaksas | 0 | 14 |
| Debitoru parādi | 217 | 139 |
| Priekšfinansējums | 2 809 | 2 304 |
| Citi apgrozāmie līdzekļi | 1 | 3 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 291 | 662 |
| KOPĀ AKTĪVI | 3 318 | 3 122 |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS: | 2 096 | 1 486 |
| Parādi | 2 096 | 1 486 |
| KOPĀ SAISTĪBAS | 2 096 | 1 486 |
| NETO AKTĪVI | 1 222 | 1 636 |
| FONDI UN REZERVES |
| Pieprasītais fonda kapitāls | 29 900 | 27 390 |
| Gada rezultāts | (2 924) | (2 526) |
| Rezultāti, kas pārnesti no iepriekšējiem gadiem | (26 788) | (24 262) |
| Rezerves | 1 034 | 1 034 |
| FONDI UN REZERVES | 1 222 | 1 636 |

miljoni EUR

31.12.2006.

31.12.2005.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI:

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI:

3 318

3 318

3 122

3 122

Saņemamās iemaksas

0

14

Debitoru parādi

217

139

Priekšfinansējums

2 809

2 304

Citi apgrozāmie līdzekļi

1

3

Nauda un tās ekvivalenti

291

662

KOPĀ AKTĪVI

KOPĀ AKTĪVI

3 318

3 318

3 122

3 122

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS:

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS:

2 096

2 096

1 486

1 486

Parādi

2 096

1 486

KOPĀ SAISTĪBAS

KOPĀ SAISTĪBAS

2 096

2 096

1 486

1 486

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

1 222

1 222

1 636

1 636

FONDI UN REZERVES

Pieprasītais fonda kapitāls

29 900

27 390

Gada rezultāts

(2 924)

(2 526)

Rezultāti, kas pārnesti no iepriekšējiem gadiem

(26 788)

(24 262)

Rezerves

1 034

1 034

FONDI UN REZERVES

FONDI UN REZERVES

1 222

1 222

1 636

1 636

SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS — EAF

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2006. | 2005. |
| IEŅĒMUMI KOPĀ | 0 | 0 |
| DARBĪBAS IZDEVUMI | 2 957 | 2 544 |
| Darbības izdevumi: | 2 933 | 2 516 |
| Programmas atbalsts | 750 | 982 |
| Makroekonomiskais atbalsts | 408 | 383 |
| Procentu likmju subsīdijas | 1 | 0 |
| Ārkārtas palīdzība | 130 | 135 |
| Palīdzība bēgļiem | 7 | 13 |
| Riska kapitāls | 63 | 61 |
| Stabex | 189 | 66 |
| Sysmin | 30 | 14 |
| Pārskaitījumi no iepriekšējiem EAF | 15 | 16 |
| Strukturālie pielāgojumi | 1 | 16 |
| Parāda atvieglojums | 17 | 23 |
| Nozaru politika | 911 | 492 |
| Saņemtās eksporta kompensācijas | 53 | (3) |
| Institucionālais atbalsts | 32 | 29 |
| Starp ĀKK projekti | 339 | 199 |
| Kongo fonds | (13) | 90 |
| Administratīvie izdevumi: | 24 | 28 |
| SAIMNIECISKO DARBĪBU (DEFICĪTS) | (2 957) | (2 544) |
| CITAS DARBĪBAS |
| Finanšu ienākumi | 31 | 24 |
| Uzkrājumi | 2 | (6) |
| CITU DARBĪBU PĀRPALIKUMS | 33 | 18 |
| GADA REZULTĀTS | (2 924) | (2 526) |

miljoni EUR

2006.

2005.

IEŅĒMUMI KOPĀ

IEŅĒMUMI KOPĀ

0

0

0

0

DARBĪBAS IZDEVUMI

DARBĪBAS IZDEVUMI

2 957

2 957

2 544

Darbības izdevumi:

2 933

2 516

Programmas atbalsts

750

982

Makroekonomiskais atbalsts

408

383

Procentu likmju subsīdijas

1

0

Ārkārtas palīdzība

130

135

Palīdzība bēgļiem

7

13

Riska kapitāls

63

61

Stabex

189

66

Sysmin

30

14

Pārskaitījumi no iepriekšējiem EAF

15

16

Strukturālie pielāgojumi

1

16

Parāda atvieglojums

17

23

Nozaru politika

911

492

Saņemtās eksporta kompensācijas

53

(3)

Institucionālais atbalsts

32

29

Starp ĀKK projekti

339

199

Kongo fonds

(13)

90

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

24

24

28

28

SAIMNIECISKO DARBĪBU (DEFICĪTS)

SAIMNIECISKO DARBĪBU (DEFICĪTS)

(2 957)

(2 957)

(2 544)

(2 544)

CITAS DARBĪBAS

Finanšu ienākumi

31

24

Uzkrājumi

2

(6)

CITU DARBĪBU PĀRPALIKUMS

CITU DARBĪBU PĀRPALIKUMS

33

33

18

18

GADA REZULTĀTS

GADA REZULTĀTS

(2 924)

(2 924)

(2 526)

(2 526)

10.2   VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnas apdrošināšanu dažādu Eiropas Kopienu struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums un to nekontrolē Eiropas Kopienas, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās darbinieku un darba devēju (iestādes/aģentūras/struktūras) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēma sastāv no četrām daļām — galvenā shēma ietver Eiropas Kopienu iestāžu, aģentūru darbiniekus, trīs mazāka apjoma shēmas, kas ietver Eiropas Florences universitātes un Eiropas skolu darbiniekus, un darbiniekus, kuri strādā ārpus EK, piem., ES delegāciju darbinieki. Shēmas aktīvu kopsumma 2006. gada 31. decembrī bija 279 miljoni EUR (2005. gadā — 260 miljoni EUR).

II DAĻA

KONSOLIDĒTI PĀRSKATI PAR EIROPAS KOPIENU BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Konsolidēti pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A.

| 1. | Budžeta izpilde 2006. gadā |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes pārskats |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes pārskats pa iestādēm |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budžeta ieņēmumu izpildes salīdzinājums 2006. un 2005. gadam |
| --- | --- |

4.

| 5. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas tajās pa politikas jomām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

6.

| 7. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saistību apropriāciju izpildes salīdzinājums pa politikas jomām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Maksājumu apropriāciju izpildes salīdzinājums pa politikas jomām |
| --- | --- |

9.

| 10. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas tajās pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

10.

| 11. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

11.

| 12. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

12.

| 13. | Budžeta izpildes salīdzinājums 2006. un 2005. gadam pa finanšu plāniem |
| --- | --- |

13.

| 14. | Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm |
| --- | --- |

14.

| 15. | Konsolidēts nenokārtoto saistību kopsavilkums |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās |
| --- | --- |

16.

| 17. | Aģentūru ienākumi — budžeta prognozes, tiesības un saņemtās summas |
| --- | --- |

17.

| 18. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
| --- | --- |

18.

| 19. | Budžeta izpilde, ieskaitot aģentūras |
| --- | --- |

19.

| B. | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B.

| 1. | Budžeta principi, struktūra un apropriācijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komentāri konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi finanšu gadā |
| --- | --- |

2.

A IEDAĻA:

Konsolidēti pārskati par budžeta izpildi

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1. TABULA: BUDŽETA IZPILDE 2006. GADĀ

| EUR |
| --- |
| | EBTA un EEZ | EIROPAS KOPIENAS | KOPĀ 2006. | KOPĀ 2005. |
| Finanšu gada ieņēmumi | 129 972 205,00 | 108 293 038 760,79 | 108 423 010 965,79 | 107 090 637 948,19 |
| Maksājumi par pārskata gada apropriācijām | (120 946 425,57) | (105 290 965 383,30) | (105 411 911 808,87) | (103 548 235 840,31) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | 0 | (1 400 894 862,16) | (1 400 894 862,16) | (1 421 346 086,07) |
| EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada | (67 568,00) | 0,00 | (67 568,00) | (91 242,32) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 41 680,79 | 263 290 101,52 | 263 331 782,31 | 253 045 630,75 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 0 | (16 836 905,85) | (16 836 905,85) | 40 924 144,37 |
| Budžeta izpilde | 8 999 892,22 | 1 847 631 711,00 | 1 856 631 603,22 | 2 414 934 554,61 |

EUR

EBTA un EEZ

EIROPAS KOPIENAS

KOPĀ 2006.

KOPĀ 2005.

Finanšu gada ieņēmumi

129 972 205,00

108 293 038 760,79

108 423 010 965,79

107 090 637 948,19

Maksājumi par pārskata gada apropriācijām

(120 946 425,57)

(105 290 965 383,30)

(105 411 911 808,87)

(103 548 235 840,31)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

0

(1 400 894 862,16)

(1 400 894 862,16)

(1 421 346 086,07)

EBTA apropriācijas, kas pārnestas no N-1 gada

(67 568,00)

0,00

(67 568,00)

(91 242,32)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

41 680,79

263 290 101,52

263 331 782,31

253 045 630,75

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

0

(16 836 905,85)

(16 836 905,85)

40 924 144,37

Budžeta izpilde

8 999 892,22

8 999 892,22

1 847 631 711,00

1 847 631 711,00

1 856 631 603,22

1 856 631 603,22

2 414 934 554,61

2 414 934 554,61

Eiropas Kopienu budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.

Konsolidēti pārskati par budžeta ieņēmumu izpildi

2.   KONSOLIDĒTS 2006. GADA BUDŽETA IEŅĒMUMU PĀRSKATS

| EUR |
| --- |
| Nosaukums | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| sākotnējās | galīgās | pašreizējā gada | pārnestie | kopā | pašreizējā gada | pārnestie | kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | PAŠU RESURSI | 110 671 918 355,00 | 101 010 391 494,00 | 100 822 543 908,40 | 1 450 323 197,35 | 102 272 867 105,75 | 99 415 432 120,03 | 1 428 725 893,13 | 100 844 158 013,16 | 99,84 % | 1 428 709 092,59 |
| 3 | PIEEJAMAIS PĀRPALIKUMS | 0,00 | 4 018 889 033,00 | 4 010 040 626,17 | 0,00 | 4 010 040 626,17 | 4 009 857 459,63 | 0,00 | 4 009 857 459,63 | 99,78 % | 183 166,54 |
| 4 | DAŽĀDI KOPIENAS NODOKĻI, MAKSAS UN NODEVAS | 1 034 904 640,00 | 1 034 904 640,00 | 870 991 583,72 | 33 003 781,19 | 903 995 364,91 | 828 534 236,44 | 29 650 521,30 | 858 184 757,74 | 82,92 % | 45 810 607,17 |
| 5 | IESTĀŽU ADMINISTRATĪVĀ DARBĪBA | 78 630 000,00 | 78 630 000,00 | 238 495 922,63 | 17 721 335,59 | 256 217 258,22 | 219 429 913,74 | 13 772 474,47 | 233 202 388,21 | 296,58 % | 23 014 870,01 |
| 6 | TREŠO PERSONU IEMAKSAS | 15 000 000,00 | 235 000 000,00 | 1 248 271 061,11 | 389 963 034,86 | 1 638 234 095,97 | 1 154 122 952,96 | 282 509 091,61 | 1 436 632 044,57 | 611,33 % | 201 602 051,40 |
| 7 | KAVĒJUMA PROCENTI UN SODA NAUDAS | 120 000 000,00 | 911 500 000,00 | 2 113 575 518,87 | 4 277 519 472,07 | 6 391 094 990,94 | - 17 572 903,64 | 933 842 667,85 | 916 269 764,21 | 100,52 % | 5 474 825 226,73 |
| 8 | AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU OPERĀCIJAS | 29 028 454,00 | 59 028 454,00 | 71 097 007,12 | 704 598,51 | 71 801 605,63 | 71 097 007,12 | 704 598,51 | 71 801 605,63 | 121,64 % | 0,00 |
| 9 | DAŽĀDI IEŅĒMUMI | 20 126 000,00 | 30 126 000,00 | 50 992 541,02 | 10 637 845,89 | 61 630 386,91 | 51 098 684,82 | 1 806 247,82 | 52 904 932,64 | 175,61 % | 8 725 454,27 |
| Kopā | 111 969 607 449,00 | 107 378 469 621,00 | 109 426 008 169,04 | 6 179 873 265,46 | 115 605 881 434,50 | 105 731 999 471,10 | 2 691 011 494,69 | 108 423 010 965,79 | 100,97 % | 7 182 870 468,71 |

EUR

Nosaukums

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

sākotnējās

galīgās

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

PAŠU RESURSI

110 671 918 355,00

101 010 391 494,00

100 822 543 908,40

1 450 323 197,35

102 272 867 105,75

99 415 432 120,03

1 428 725 893,13

100 844 158 013,16

99,84 %

1 428 709 092,59

3

PIEEJAMAIS PĀRPALIKUMS

0,00

4 018 889 033,00

4 010 040 626,17

0,00

4 010 040 626,17

4 009 857 459,63

0,00

4 009 857 459,63

99,78 %

183 166,54

4

DAŽĀDI KOPIENAS NODOKĻI, MAKSAS UN NODEVAS

1 034 904 640,00

1 034 904 640,00

870 991 583,72

33 003 781,19

903 995 364,91

828 534 236,44

29 650 521,30

858 184 757,74

82,92 %

45 810 607,17

5

IESTĀŽU ADMINISTRATĪVĀ DARBĪBA

78 630 000,00

78 630 000,00

238 495 922,63

17 721 335,59

256 217 258,22

219 429 913,74

13 772 474,47

233 202 388,21

296,58 %

23 014 870,01

6

TREŠO PERSONU IEMAKSAS

15 000 000,00

235 000 000,00

1 248 271 061,11

389 963 034,86

1 638 234 095,97

1 154 122 952,96

282 509 091,61

1 436 632 044,57

611,33 %

201 602 051,40

7

KAVĒJUMA PROCENTI UN SODA NAUDAS

120 000 000,00

911 500 000,00

2 113 575 518,87

4 277 519 472,07

6 391 094 990,94

- 17 572 903,64

933 842 667,85

916 269 764,21

100,52 %

5 474 825 226,73

8

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU OPERĀCIJAS

29 028 454,00

59 028 454,00

71 097 007,12

704 598,51

71 801 605,63

71 097 007,12

704 598,51

71 801 605,63

121,64 %

0,00

9

DAŽĀDI IEŅĒMUMI

20 126 000,00

30 126 000,00

50 992 541,02

10 637 845,89

61 630 386,91

51 098 684,82

1 806 247,82

52 904 932,64

175,61 %

8 725 454,27

Kopā

Kopā

111 969 607 449,00

111 969 607 449,00

107 378 469 621,00

107 378 469 621,00

109 426 008 169,04

109 426 008 169,04

6 179 873 265,46

6 179 873 265,46

115 605 881 434,50

115 605 881 434,50

105 731 999 471,10

105 731 999 471,10

2 691 011 494,69

2 691 011 494,69

108 423 010 965,79

108 423 010 965,79

100,97 %

100,97 %

7 182 870 468,71

7 182 870 468,71

Sīkāka informācija par 1. sadaļu: Pašu resursi

| EUR |
| --- |
| Nodaļa | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| sākotnējās | galīgās | pašreizējā gada | pārnestie | kopā | pašreizējā gada | pārnestie | kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 10 | Lauksaimniecības nodevas | 763 500 000,00 | 863 400 000,00 | 1 277 764 620,69 | 402 358 047,01 | 1 680 122 667,70 | 889 442 376,81 | 402 358 047,01 | 1 291 800 423,82 | 149,62 % | 388 322 243,88 |
| 11 | Cukura nodevas | 556 200 000,00 | 150 600 000,00 | 169 548 421,51 | 9 565 137,95 | 179 113 559,46 | 142 044 559,85 | 9 565 137,95 | 151 609 697,80 | 100,67 % | 27 503 861,66 |
| 12 | Muitas nodoklis | 12 905 400 000,00 | 13 874 900 000,00 | 13 556 565 765,79 | 1 038 400 012,39 | 14 594 965 778,18 | 12 568 050 904,17 | 1 016 802 708,17 | 13 584 853 612,34 | 97,91 % | 1 010 112 165,84 |
| 13 | PVN | 15 884 321 797,00 | 17 200 276 121,00 | 17 220 239 768,36 | 0,00 | 17 220 239 768,36 | 17 219 801 792,98 | 0,00 | 17 219 801 792,98 | 100,11 % | 437 975,38 |
| 14 | NKI | 80 562 496 558,00 | 68 921 215 373,00 | 68 604 270 932,85 | 0,00 | 68 604 270 932,85 | 68 602 092 852,50 | 0,00 | 68 602 092 852,50 | 99,54 % | 2 178 080,35 |
| 15 | Budžeta nelīdzsvarotību korekcija | 0,00 | 0,00 | - 5 845 600,80 | 0,00 | - 5 845 600,80 | - 6 000 366,28 | 0,00 | - 6 000 366,28 | % | 154 765,48 |
| Kopā | 110 671 918 355,00 | 101 010 391 494,00 | 100 822 543 908,40 | 1 450 323 197,35 | 102 272 867 105,75 | 99 415 432 120,03 | 1 428 725 893,13 | 100 844 158 013,16 | 99,84 % | 1 428 709 092,59 |

EUR

Nodaļa

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

sākotnējās

galīgās

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

10

Lauksaimniecības nodevas

763 500 000,00

863 400 000,00

1 277 764 620,69

402 358 047,01

1 680 122 667,70

889 442 376,81

402 358 047,01

1 291 800 423,82

149,62 %

388 322 243,88

11

Cukura nodevas

556 200 000,00

150 600 000,00

169 548 421,51

9 565 137,95

179 113 559,46

142 044 559,85

9 565 137,95

151 609 697,80

100,67 %

27 503 861,66

12

Muitas nodoklis

12 905 400 000,00

13 874 900 000,00

13 556 565 765,79

1 038 400 012,39

14 594 965 778,18

12 568 050 904,17

1 016 802 708,17

13 584 853 612,34

97,91 %

1 010 112 165,84

13

PVN

15 884 321 797,00

17 200 276 121,00

17 220 239 768,36

0,00

17 220 239 768,36

17 219 801 792,98

0,00

17 219 801 792,98

100,11 %

437 975,38

14

NKI

80 562 496 558,00

68 921 215 373,00

68 604 270 932,85

0,00

68 604 270 932,85

68 602 092 852,50

0,00

68 602 092 852,50

99,54 %

2 178 080,35

15

Budžeta nelīdzsvarotību korekcija

0,00

0,00

- 5 845 600,80

0,00

- 5 845 600,80

- 6 000 366,28

0,00

- 6 000 366,28

%

154 765,48

Kopā

Kopā

110 671 918 355,00

110 671 918 355,00

101 010 391 494,00

101 010 391 494,00

100 822 543 908,40

100 822 543 908,40

1 450 323 197,35

1 450 323 197,35

102 272 867 105,75

102 272 867 105,75

99 415 432 120,03

99 415 432 120,03

1 428 725 893,13

1 428 725 893,13

100 844 158 013,16

100 844 158 013,16

99,84 %

99,84 %

1 428 709 092,59

1 428 709 092,59

Sīkāka informācija par 3. sadaļu: Pieejamais pārpalikums

| EUR |
| --- |
| Nodaļa | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| sākotnējās | galīgās | pašreizējā gada | pārnestie | kopā | pašreizējā gada | pārnestie | kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 30 | Pārpalikums no iepriekšējā gada | 0,00 | 2 502 809 591,00 | 2 502 809 591,35 | 0,00 | 2 502 809 591,35 | 2 502 809 591,35 | 0,00 | 2 502 809 591,35 | 100,00 % | 0,00 |
| 31 | PVN pārpalikums | 0,00 | - 14 157 979,00 | - 13 451 152,64 | 0,00 | - 13 451 152,64 | - 13 560 430,52 | 0,00 | - 13 560 430,52 | 95,78 % | 109 277,88 |
| 32 | NKI pārpalikums | 0,00 | 1 530 237 421,00 | 1 529 981 320,31 | 0,00 | 1 529 981 320,31 | 1 529 966 190,91 | 0,00 | 1 529 966 190,91 | 99,98 % | 15 129,40 |
| 34 | Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā | 0,00 | 0,00 | - 30 883,36 | 0,00 | - 30 883,36 | - 30 990,89 | 0,00 | - 30 990,89 | 0,00 % | 107,53 |
| 35 | Apvienotās Karalistes korekcija | 0,00 | 0,00 | - 4 020 590,17 | 0,00 | - 4 020 590,17 | - 4 020 590,16 | 0,00 | - 4 020 590,16 | 0,00 % | - 0,01 |
| 36 | Apvienotās Karalistes korekcijas starpposma aprēķins | 0,00 | 0,00 | - 5 247 659,32 | 0,00 | - 5 247 659,32 | - 5 306 311,06 | 0,00 | - 5 306 311,06 | 0,00 % | 58 651,74 |
| Kopā | 0,00 | 4 018 889 033,00 | 4 010 040 626,17 | 0,00 | 4 010 040 626,17 | 4 009 857 459,63 | 0,00 | 4 009 857 459,63 | 99,78 % | 183 166,54 |

EUR

Nodaļa

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

sākotnējās

galīgās

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

30

Pārpalikums no iepriekšējā gada

0,00

2 502 809 591,00

2 502 809 591,35

0,00

2 502 809 591,35

2 502 809 591,35

0,00

2 502 809 591,35

100,00 %

0,00

31

PVN pārpalikums

0,00

- 14 157 979,00

- 13 451 152,64

0,00

- 13 451 152,64

- 13 560 430,52

0,00

- 13 560 430,52

95,78 %

109 277,88

32

NKI pārpalikums

0,00

1 530 237 421,00

1 529 981 320,31

0,00

1 529 981 320,31

1 529 966 190,91

0,00

1 529 966 190,91

99,98 %

15 129,40

34

Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā

0,00

0,00

- 30 883,36

0,00

- 30 883,36

- 30 990,89

0,00

- 30 990,89

0,00 %

107,53

35

Apvienotās Karalistes korekcija

0,00

0,00

- 4 020 590,17

0,00

- 4 020 590,17

- 4 020 590,16

0,00

- 4 020 590,16

0,00 %

- 0,01

36

Apvienotās Karalistes korekcijas starpposma aprēķins

0,00

0,00

- 5 247 659,32

0,00

- 5 247 659,32

- 5 306 311,06

0,00

- 5 306 311,06

0,00 %

58 651,74

Kopā

Kopā

0,00

0,00

4 018 889 033,00

4 018 889 033,00

4 010 040 626,17

4 010 040 626,17

0,00

0,00

4 010 040 626,17

4 010 040 626,17

4 009 857 459,63

4 009 857 459,63

0,00

0,00

4 009 857 459,63

4 009 857 459,63

99,78 %

99,78 %

183 166,54

183 166,54

3.   KONSOLIDĒTS 2006. GADA BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES PĀRSKATS PA IESTĀDĒM

| EUR |
| --- |
| Iestāde | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| sākotnējās | galīgās | pašreizējā gada | pārnestie | kopā | pašreizējā gada | pārnestie | kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Eiropas Parlaments | 99 025 636,00 | 99 025 636,00 | 132 403 974,99 | 13 484 056,27 | 145 888 031,26 | 112 642 547,81 | 13 484 056,27 | 126 126 604,08 | 127,37 % | 19 761 427,18 |
| Padome | 49 054 000,00 | 49 054 000,00 | 81 405 909,42 | 8 568 077,80 | 89 973 987,22 | 71 902 506,79 | 4 829 884,89 | 76 732 391,68 | 156,42 % | 13 241 595,54 |
| Komisija | 111 760 172 428,00 | 107 169 034 600,00 | 109 130 785 623,83 | 6 156 411 580,27 | 115 287 197 204,10 | 105 467 457 739,28 | 2 671 643 818,28 | 108 139 101 557,56 | 100,91 % | 7 148 095 646,54 |
| Tiesa | 30 357 000,00 | 30 357 000,00 | 35 194 659,28 | 445 907,44 | 35 640 566,72 | 34 343 308,29 | 369 679,14 | 34 712 987,43 | 114,35 % | 927 579,29 |
| Revīzijas palāta | 14 636 000,00 | 14 636 000,00 | 16 751 203,73 | 963 643,68 | 17 714 847,41 | 16 186 571,14 | 684 056,11 | 16 870 627,25 | 115,27 % | 844 220,16 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 9 866 628,00 | 9 866 628,00 | 12 259 488,39 | 0,00 | 12 259 488,39 | 12 259 488,39 | 0,00 | 12 259 488,39 | 124,25 % | 0,00 |
| Reģionu komiteja | 5 151 157,00 | 5 151 157,00 | 16 100 779,45 | 0,00 | 16 100 779,45 | 16 100 779,45 | 0,00 | 16 100 779,45 | 312,57 % | 0,00 |
| Eiropas Ombuds | 823 600,00 | 823 600,00 | 760 073,06 | 0,00 | 760 073,06 | 760 073,06 | 0,00 | 760 073,06 | 92,29 % | 0,00 |
| Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs | 521 000,00 | 521 000,00 | 346 456,89 | 0,00 | 346 456,89 | 346 456,89 | 0,00 | 346 456,89 | 66,50 % | 0,00 |
| Kopā | 111 969 607 449,00 | 107 378 469 621,00 | 109 426 008 169,04 | 6 179 873 265,46 | 115 605 881 434,50 | 105 731 999 471,10 | 2 691 011 494,69 | 108 423 010 965,79 | 100,97 % | 7 182 870 468,71 |

EUR

Iestāde

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

sākotnējās

galīgās

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

pašreizējā gada

pārnestie

kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Eiropas Parlaments

99 025 636,00

99 025 636,00

132 403 974,99

13 484 056,27

145 888 031,26

112 642 547,81

13 484 056,27

126 126 604,08

127,37 %

19 761 427,18

Padome

49 054 000,00

49 054 000,00

81 405 909,42

8 568 077,80

89 973 987,22

71 902 506,79

4 829 884,89

76 732 391,68

156,42 %

13 241 595,54

Komisija

111 760 172 428,00

107 169 034 600,00

109 130 785 623,83

6 156 411 580,27

115 287 197 204,10

105 467 457 739,28

2 671 643 818,28

108 139 101 557,56

100,91 %

7 148 095 646,54

Tiesa

30 357 000,00

30 357 000,00

35 194 659,28

445 907,44

35 640 566,72

34 343 308,29

369 679,14

34 712 987,43

114,35 %

927 579,29

Revīzijas palāta

14 636 000,00

14 636 000,00

16 751 203,73

963 643,68

17 714 847,41

16 186 571,14

684 056,11

16 870 627,25

115,27 %

844 220,16

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

9 866 628,00

9 866 628,00

12 259 488,39

0,00

12 259 488,39

12 259 488,39

0,00

12 259 488,39

124,25 %

0,00

Reģionu komiteja

5 151 157,00

5 151 157,00

16 100 779,45

0,00

16 100 779,45

16 100 779,45

0,00

16 100 779,45

312,57 %

0,00

Eiropas Ombuds

823 600,00

823 600,00

760 073,06

0,00

760 073,06

760 073,06

0,00

760 073,06

92,29 %

0,00

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

521 000,00

521 000,00

346 456,89

0,00

346 456,89

346 456,89

0,00

346 456,89

66,50 %

0,00

Kopā

Kopā

111 969 607 449,00

111 969 607 449,00

107 378 469 621,00

107 378 469 621,00

109 426 008 169,04

109 426 008 169,04

6 179 873 265,46

6 179 873 265,46

115 605 881 434,50

115 605 881 434,50

105 731 999 471,10

105 731 999 471,10

2 691 011 494,69

2 691 011 494,69

108 423 010 965,79

108 423 010 965,79

100,97 %

100,97 %

7 182 870 468,71

7 182 870 468,71

4.   BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDES SALĪDZINĀJUMS 2006. UN 2005. GADAM

| EUR |
| --- |
| Nosaukums | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| 1 | PAŠU RESURSI | 101 010 391 494,00 | 98 384 147 898,00 | 102 272 867 105,75 | 99 824 283 203,21 | 100 844 158 013,16 | 98 373 313 140,90 | 99,84 % | 99,99 % | 1 428 709 092,59 | 1 450 970 062,31 |
| 3 | PIEEJAMAIS PĀRPALIKUMS | 4 018 889 033,00 | 5 713 984 737,00 | 4 010 040 626,17 | 5 700 453 058,94 | 4 009 857 459,63 | 5 700 453 008,36 | 99,78 % | 99,76 % | 183 166,54 | 50,58 |
| 4 | DAŽĀDI KOPIENAS NODOKĻI, MAKSAS UN NODEVAS | 1 034 904 640,00 | 798 460 359,00 | 903 995 364,91 | 805 221 312,83 | 858 184 757,74 | 785 650 405,95 | 82,92 % | 98,40 % | 45 810 607,17 | 19 570 906,88 |
| 5 | IESTĀŽU ADMINISTRATĪVĀ DARBĪBA | 78 630 000,00 | 54 035 000,00 | 256 217 258,22 | 194 278 564,35 | 233 202 388,21 | 177 028 082,95 | 296,58 % | 327,62 % | 23 014 870,01 | 17 250 481,40 |
| 6 | TREŠO PERSONU IEMAKSAS | 235 000 000,00 | 360 000 000,00 | 1 638 234 095,97 | 2 037 971 605,84 | 1 436 632 044,57 | 1 641 785 879,12 | 611,33 % | 456,05 % | 201 602 051,40 | 396 185 726,72 |
| 7 | KAVĒJUMA PROCENTI UN SODA NAUDAS | 911 500 000,00 | 318 000 000,00 | 6 391 094 990,94 | 4 633 894 891,89 | 916 269 764,21 | 356 379 646,77 | 100,52 % | 112,07 % | 5 474 825 226,73 | 4 277 515 245,12 |
| 8 | AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU OPERĀCIJAS | 59 028 454,00 | 25 359 946,00 | 71 801 605,63 | 42 461 277,11 | 71 801 605,63 | 41 756 678,60 | 121,64 % | 164,66 % | 0,00 | 704 598,51 |
| 9 | DAŽĀDI IEŅĒMUMI | 30 126 000,00 | 30 061 000,00 | 61 630 386,91 | 26 757 428,49 | 52 904 932,64 | 14 271 105,54 | 175,61 % | 47,47 % | 8 725 454,27 | 12 486 322,95 |
| Kopā | 107 378 469 621,00 | 105 684 048 940,00 | 115 605 881 434,50 | 113 265 321 342,66 | 108 423 010 965,79 | 107 090 637 948,19 | 100,97 % | 101,33 % | 7 182 870 468,71 | 6 174 683 394,47 |

EUR

Nosaukums

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

2006

2005

2006

2005

2006

2005

2006

2005

2006

2005

1

PAŠU RESURSI

101 010 391 494,00

98 384 147 898,00

102 272 867 105,75

99 824 283 203,21

100 844 158 013,16

98 373 313 140,90

99,84 %

99,99 %

1 428 709 092,59

1 450 970 062,31

3

PIEEJAMAIS PĀRPALIKUMS

4 018 889 033,00

5 713 984 737,00

4 010 040 626,17

5 700 453 058,94

4 009 857 459,63

5 700 453 008,36

99,78 %

99,76 %

183 166,54

50,58

4

DAŽĀDI KOPIENAS NODOKĻI, MAKSAS UN NODEVAS

1 034 904 640,00

798 460 359,00

903 995 364,91

805 221 312,83

858 184 757,74

785 650 405,95

82,92 %

98,40 %

45 810 607,17

19 570 906,88

5

IESTĀŽU ADMINISTRATĪVĀ DARBĪBA

78 630 000,00

54 035 000,00

256 217 258,22

194 278 564,35

233 202 388,21

177 028 082,95

296,58 %

327,62 %

23 014 870,01

17 250 481,40

6

TREŠO PERSONU IEMAKSAS

235 000 000,00

360 000 000,00

1 638 234 095,97

2 037 971 605,84

1 436 632 044,57

1 641 785 879,12

611,33 %

456,05 %

201 602 051,40

396 185 726,72

7

KAVĒJUMA PROCENTI UN SODA NAUDAS

911 500 000,00

318 000 000,00

6 391 094 990,94

4 633 894 891,89

916 269 764,21

356 379 646,77

100,52 %

112,07 %

5 474 825 226,73

4 277 515 245,12

8

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU OPERĀCIJAS

59 028 454,00

25 359 946,00

71 801 605,63

42 461 277,11

71 801 605,63

41 756 678,60

121,64 %

164,66 %

0,00

704 598,51

9

DAŽĀDI IEŅĒMUMI

30 126 000,00

30 061 000,00

61 630 386,91

26 757 428,49

52 904 932,64

14 271 105,54

175,61 %

47,47 %

8 725 454,27

12 486 322,95

Kopā

Kopā

107 378 469 621,00

107 378 469 621,00

105 684 048 940,00

105 684 048 940,00

115 605 881 434,50

115 605 881 434,50

113 265 321 342,66

113 265 321 342,66

108 423 010 965,79

108 423 010 965,79

107 090 637 948,19

107 090 637 948,19

100,97 %

100,97 %

101,33 %

101,33 %

7 182 870 468,71

7 182 870 468,71

6 174 683 394,47

6 174 683 394,47

Sīkāka informācija par 1. sadaļu: Pašu resursi

| EUR |
| --- |
| Nodaļa | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| 10 | LAUKSAIMNIECĪBAS NODEVAS | 863 400 000,00 | 1 119 400 000,00 | 1 680 122 667,70 | 1 753 139 003,74 | 1 291 800 423,82 | 1 350 779 664,23 | 149,62 % | 120,67 % | 388 322 243,88 | 402 359 339,51 |
| 11 | CUKURA NODEVAS | 150 600 000,00 | 793 800 000,00 | 179 113 559,46 | 704 682 245,84 | 151 609 697,80 | 695 117 153,40 | 100,67 % | 87,57 % | 27 503 861,66 | 9 565 092,44 |
| 12 | MUITAS NODOKĻI | 13 874 900 000,00 | 12 030 800 000,00 | 14 594 965 778,18 | 13 055 678 105,24 | 13 584 853 612,34 | 12 017 241 801,46 | 97,91 % | 99,89 % | 1 010 112 165,84 | 1 038 436 303,78 |
| 13 | PVN | 17 200 276 121,00 | 15 556 051 275,00 | 17 220 239 768,36 | 15 618 999 596,99 | 17 219 801 792,98 | 15 618 908 472,73 | 100,11 % | 100,40 % | 437 975,38 | 91 124,26 |
| 14 | NKI | 68 921 215 373,00 | 68 884 096 623,00 | 68 604 270 932,85 | 68 812 063 944,74 | 68 602 092 852,50 | 68 811 599 689,02 | 99,54 % | 99,89 % | 2 178 080,35 | 464 255,72 |
| 15 | BUDŽETA NELĪDZSVAROTĪBAS KOREKCIJA | 0,00 | 0,00 | - 5 845 600,80 | - 120 279 693,34 | - 6 000 366,28 | - 120 333 639,94 | 0,00 % | 0,00 % | 154 765,48 | 53 946,60 |
| Kopā | 101 010 391 494,00 | 98 384 147 898,00 | 102 272 867 105,75 | 99 824 283 203,21 | 100 844 158 013,16 | 98 373 313 140,90 | 99,84 % | 99,99 % | 1 428 709 092,59 | 1 450 970 062,31 |

EUR

Nodaļa

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

2006

2005

2006

2005

2006

2005

2006

2005

2006

2005

10

LAUKSAIMNIECĪBAS NODEVAS

863 400 000,00

1 119 400 000,00

1 680 122 667,70

1 753 139 003,74

1 291 800 423,82

1 350 779 664,23

149,62 %

120,67 %

388 322 243,88

402 359 339,51

11

CUKURA NODEVAS

150 600 000,00

793 800 000,00

179 113 559,46

704 682 245,84

151 609 697,80

695 117 153,40

100,67 %

87,57 %

27 503 861,66

9 565 092,44

12

MUITAS NODOKĻI

13 874 900 000,00

12 030 800 000,00

14 594 965 778,18

13 055 678 105,24

13 584 853 612,34

12 017 241 801,46

97,91 %

99,89 %

1 010 112 165,84

1 038 436 303,78

13

PVN

17 200 276 121,00

15 556 051 275,00

17 220 239 768,36

15 618 999 596,99

17 219 801 792,98

15 618 908 472,73

100,11 %

100,40 %

437 975,38

91 124,26

14

NKI

68 921 215 373,00

68 884 096 623,00

68 604 270 932,85

68 812 063 944,74

68 602 092 852,50

68 811 599 689,02

99,54 %

99,89 %

2 178 080,35

464 255,72

15

BUDŽETA NELĪDZSVAROTĪBAS KOREKCIJA

0,00

0,00

- 5 845 600,80

- 120 279 693,34

- 6 000 366,28

- 120 333 639,94

0,00 %

0,00 %

154 765,48

53 946,60

Kopā

Kopā

101 010 391 494,00

101 010 391 494,00

98 384 147 898,00

98 384 147 898,00

102 272 867 105,75

102 272 867 105,75

99 824 283 203,21

99 824 283 203,21

100 844 158 013,16

100 844 158 013,16

98 373 313 140,90

98 373 313 140,90

99,84 %

99,84 %

99,99 %

99,99 %

1 428 709 092,59

1 428 709 092,59

1 450 970 062,31

1 450 970 062,31

Sīkāka informācija par 3. sadaļu: Pieejamais pārpalikums

| EUR |
| --- |
| Nodaļa | Ieņēmumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budž. | Nenokārtots |
| 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | 2005 |
| 30 | PĀRPALIKUMS NO IEPRIEKŠĒJĀ GADA | 2 502 809 591,00 | 3 262 668 965,00 | 2 502 809 591,35 | 3 262 668 965,49 | 2 502 809 591,35 | 3 262 668 965,49 | 100,00 % | 100,00 % | 0,00 | 0,00 |
| 31 | PVN PĀRPALIKUMS | - 14 157 979,00 | 400 012 558,00 | - 13 451 152,64 | 399 121 900,87 | - 13 560 430,52 | 399 121 900,81 | 95,78 % | 99,78 % | 109 277,88 | 0,06 |
| 32 | NKI PĀRPALIKUMS | 1 530 237 421,00 | 2 051 303 214,00 | 1 529 981 320,31 | 2 048 986 753,84 | 1 529 966 190,91 | 2 048 986 753,57 | 99,98 % | 99,89 % | 15 129,40 | 0,27 |
| 34 | KOREKCIJA PAR NEPIEDALĪŠANOS TIESLIETU UN IEKŠLIETU POLITIKAS JOMĀ | 0,00 | 0,00 | - 30 883,36 | 6 063,63 | - 30 990,89 | 6 013,33 | 0,00 % | 0,00 % | 107,53 | 50,30 |
| 35 | APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJA | 0,00 | 0,00 | - 4 020 590,17 | - 10 330 624,89 | - 4 020 590,16 | - 10 330 624,84 | 0,00 % | 0,00 % | - 0,01 | - 0,05 |
| 36 | APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS STARPPOSMA APRĒĶINS | 0,00 | 0,00 | - 5 247 659,32 | 0,00 | - 5 306 311,06 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 % | 58 651,74 | 0,00 |
| Kopā | 4 018 889 033,00 | 5 713 984 737,00 | 4 010 040 626,17 | 5 700 453 058,94 | 4 009 857 459,63 | 5 700 453 008,36 | 99,78 % | 99,76 % | 183 166,54 | 50,58 |

EUR

Nodaļa

Ieņēmumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budž.

Nenokārtots

2006

2005

2006

2005

2006

2005

2006

2005

2006

2005

30

PĀRPALIKUMS NO IEPRIEKŠĒJĀ GADA

2 502 809 591,00

3 262 668 965,00

2 502 809 591,35

3 262 668 965,49

2 502 809 591,35

3 262 668 965,49

100,00 %

100,00 %

0,00

0,00

31

PVN PĀRPALIKUMS

- 14 157 979,00

400 012 558,00

- 13 451 152,64

399 121 900,87

- 13 560 430,52

399 121 900,81

95,78 %

99,78 %

109 277,88

0,06

32

NKI PĀRPALIKUMS

1 530 237 421,00

2 051 303 214,00

1 529 981 320,31

2 048 986 753,84

1 529 966 190,91

2 048 986 753,57

99,98 %

99,89 %

15 129,40

0,27

34

KOREKCIJA PAR NEPIEDALĪŠANOS TIESLIETU UN IEKŠLIETU POLITIKAS JOMĀ

0,00

0,00

- 30 883,36

6 063,63

- 30 990,89

6 013,33

0,00 %

0,00 %

107,53

50,30

35

APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJA

0,00

0,00

- 4 020 590,17

- 10 330 624,89

- 4 020 590,16

- 10 330 624,84

0,00 %

0,00 %

- 0,01

- 0,05

36

APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS STARPPOSMA APRĒĶINS

0,00

0,00

- 5 247 659,32

0,00

- 5 306 311,06

0,00

0,00 %

0,00 %

58 651,74

0,00

Kopā

Kopā

4 018 889 033,00

4 018 889 033,00

5 713 984 737,00

5 713 984 737,00

4 010 040 626,17

4 010 040 626,17

5 700 453 058,94

5 700 453 058,94

4 009 857 459,63

4 009 857 459,63

5 700 453 008,36

5 700 453 008,36

99,78 %

99,78 %

99,76 %

99,76 %

183 166,54

183 166,54

50,58

50,58

Konsolidēti pārskati par

budžeta izdevumu izpildi

5.   Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums

un izmaiņas tajās pa politikas jomām

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Apropriācijas, kas ir pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada | Iezīmētie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā piešķirts | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Iezīmētie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā piešķirts |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS | 468 476 353,00 | 13 044 223,00 | 0,00 | 7 687 489,89 | 7 687 489,89 | 489 208 065,89 | 472 046 353,00 | - 30 032 803,00 | 5 600 164,22 | 7 621 116,28 | 13 221 280,50 | 455 234 830,50 |
| 02 | UZŅĒMĒJDARBĪBA | 399 828 648,00 | 7 670 470,00 | 14 875 951,00 | 44 996 845,18 | 59 872 796,18 | 467 371 914,18 | 432 613 648,00 | - 22 929 530,00 | 15 510 475,59 | 52 839 748,36 | 68 350 223,95 | 478 034 341,95 |
| 03 | KONKURENCE | 98 657 766,00 | - 179 342,00 | 0,00 | 4 542 034,98 | 4 542 034,98 | 103 020 458,98 | 98 657 766,00 | - 179 342,00 | 7 330 349,34 | 4 541 708,41 | 11 872 057,75 | 110 350 481,75 |
| 04 | NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI | 11 934 359 782,00 | - 21 069 592,14 | 47 839,60 | 16 606 825,70 | 16 654 665,30 | 11 929 944 855,16 | 10 084 836 283,00 | - 502 319 720,00 | 15 696 381,65 | 15 480 020,52 | 31 176 402,17 | 9 613 692 965,17 |
| 05 | LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA | 55 455 078 891,00 | - 901 611 514,00 | 55 647 168,00 | 55 718 926,54 | 111 366 094,54 | 54 664 833 471,54 | 54 778 247 265,00 | - 898 869 625,00 | 67 871 546,84 | 55 582 167,31 | 123 453 714,15 | 54 002 831 354,15 |
| 06 | ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS | 1 462 854 844,00 | - 6 484 784,76 | 1 015 203,07 | 81 779 378,34 | 82 794 581,41 | 1 539 164 640,65 | 1 294 063 844,00 | 68 160 712,00 | 16 851 106,22 | 102 636 632,23 | 119 487 738,45 | 1 481 712 294,45 |
| 07 | VIDE | 346 198 192,00 | 3 906 115,00 | 148 000,00 | 17 211 270,35 | 17 359 270,35 | 367 463 577,35 | 311 565 592,00 | - 3 433 885,00 | 16 909 264,60 | 19 624 293,28 | 36 533 557,88 | 344 665 264,88 |
| 08 | ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ | 3 525 524 298,00 | 3 204 637,76 | 0,00 | 503 195 251,48 | 503 195 251,48 | 4 031 924 187,24 | 3 258 914 298,00 | - 78 302 859,00 | 34 967 804,35 | 782 756 340,98 | 817 724 145,33 | 3 998 335 584,33 |
| 09 | INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI | 1 425 305 907,00 | 70 157,00 | 0,00 | 176 198 176,87 | 176 198 176,87 | 1 601 574 240,87 | 1 417 445 907,00 | - 62 474 843,00 | 17 297 162,14 | 287 739 489,82 | 305 036 651,96 | 1 660 007 715,96 |
| 10 | TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE | 330 209 495,00 | - 6 020,00 | 4 425 000,00 | 310 293 946,28 | 314 718 946,28 | 644 922 421,28 | 347 880 589,00 | - 9 706 020,00 | 38 090 653,66 | 249 227 746,20 | 287 318 399,86 | 625 492 968,86 |
| 11 | ZIVSAIMNIECĪBA | 1 073 914 748,00 | 7 846 575,00 | 687 500,00 | 6 530 152,31 | 7 217 652,31 | 1 088 978 975,31 | 986 454 359,00 | - 21 384 609,00 | 4 461 945,90 | 7 873 925,12 | 12 335 871,02 | 977 405 621,02 |
| 12 | IEKŠĒJAIS TIRGUS | 75 206 248,00 | - 981 183,00 | 1 711 525,41 | 3 443 521,64 | 5 155 047,05 | 79 380 112,05 | 78 856 248,00 | - 6 381 183,00 | 7 908 009,04 | 3 407 059,64 | 11 315 068,68 | 83 790 133,68 |
| 13 | REĢIONĀLĀ POLITIKA | 28 629 207 201,00 | 159 243 548,14 | 124 513 430,00 | 17 718 719,87 | 142 232 149,87 | 28 930 682 899,01 | 22 788 783 362,00 | - 2 923 645 029,00 | 109 655 860,39 | 17 779 495,81 | 127 435 356,20 | 19 992 573 689,20 |
| 14 | NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA | 130 398 219,00 | - 738,00 | 0,00 | 5 660 331,33 | 5 660 331,33 | 136 057 812,33 | 122 383 139,00 | - 8 300 738,00 | 6 459 757,80 | 5 549 328,72 | 12 009 086,52 | 126 091 487,52 |
| 15 | IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA | 1 007 494 882,00 | 202 717,00 | 1 813 605,10 | 215 514 076,87 | 217 327 681,97 | 1 225 025 280,97 | 952 358 282,00 | 49 902 717,00 | 21 519 604,37 | 243 432 091,92 | 264 951 696,29 | 1 267 212 695,29 |
| 16 | PRESE UN SAKARI | 205 327 888,00 | 3 409 324,00 | 0,00 | 6 087 365,74 | 6 087 365,74 | 214 824 577,74 | 197 757 888,00 | 14 909 324,00 | 17 770 212,64 | 5 962 430,07 | 23 732 642,71 | 236 399 854,71 |
| 17 | VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA | 558 930 694,00 | 1 114 153,00 | 3 623 999,55 | 24 277 858,95 | 27 901 858,50 | 587 946 705,50 | 558 741 808,00 | - 14 585 847,00 | 252 646 931,78 | 25 657 308,56 | 278 304 240,34 | 822 460 201,34 |
| 18 | BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA | 604 690 896,00 | 3 647 231,00 | 0,00 | 16 704 715,21 | 16 704 715,21 | 625 042 842,21 | 588 653 896,00 | - 10 887 769,00 | 55 934 522,64 | 16 460 988,17 | 72 395 510,81 | 650 161 637,81 |
| 19 | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 3 476 284 050,00 | 50 782 805,00 | 600 000,00 | 124 672 797,54 | 125 272 797,54 | 3 652 339 652,54 | 3 304 271 000,00 | 50 007 805,00 | 61 225 726,08 | 114 834 610,41 | 176 060 336,49 | 3 530 339 141,49 |
| 20 | TIRDZNIECĪBA | 82 796 875,00 | - 209 693,00 | 250 000,00 | 2 754 066,49 | 3 004 066,49 | 85 591 248,49 | 82 996 875,00 | - 104 693,00 | 6 109 010,67 | 2 754 066,49 | 8 863 077,16 | 91 755 259,16 |
| 21 | ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM | 1 300 607 197,00 | - 20 762 944,00 | 2 000 000,00 | 107 475 578,09 | 109 475 578,09 | 1 389 319 831,09 | 1 260 716 197,00 | - 84 523 218,00 | 38 000 132,95 | 96 495 263,79 | 134 495 396,74 | 1 310 688 375,74 |
| 22 | PAPLAŠINĀŠANĀS | 2 205 171 524,00 | 119 886 085,00 | 0,00 | 85 501 833,66 | 85 501 833,66 | 2 410 559 442,66 | 2 160 321 524,00 | - 109 146 615,00 | 23 901 598,29 | 91 032 187,94 | 114 933 786,23 | 2 166 108 695,23 |
| 23 | HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA | 515 103 476,00 | 140 101 189,00 | 0,00 | 8 162 101,49 | 8 162 101,49 | 663 366 766,49 | 516 503 476,00 | 100 951 189,00 | 4 720 762,94 | 12 798 494,49 | 17 519 257,43 | 634 973 922,43 |
| 24 | KRĀPŠANAS APKAROŠANA | 65 745 124,00 | - 2 708,00 | 0,00 | 151 489,82 | 151 489,82 | 65 893 905,82 | 64 303 924,00 | 997 292,00 | 7 036 177,45 | 151 489,82 | 7 187 667,27 | 72 488 883,27 |
| 25 | KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS | 214 995 745,00 | 1 415 454,00 | 0,00 | 9 198 337,24 | 9 198 337,24 | 225 609 536,24 | 214 995 745,00 | 1 415 454,00 | 15 754 773,55 | 8 486 817,78 | 24 241 591,33 | 240 652 790,33 |
| 26 | KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA | 660 329 166,00 | 1 103 606,00 | 0,00 | 52 060 275,40 | 52 060 275,40 | 713 493 047,40 | 660 329 166,00 | - 3 396 394,00 | 80 277 654,25 | 51 899 373,03 | 132 177 027,28 | 789 109 799,28 |
| 27 | BUDŽETS | 1 159 929 327,00 | - 8 864 801,00 | 0,00 | 2 580 846,77 | 2 580 846,77 | 1 153 645 372,77 | 1 159 929 327,00 | - 8 864 801,00 | 8 992 978,19 | 2 580 846,77 | 11 573 824,96 | 1 162 638 350,96 |
| 28 | REVĪZIJA | 11 547 110,00 | - 124 231,00 | 0,00 | 329 103,27 | 329 103,27 | 11 751 982,27 | 11 547 110,00 | - 124 231,00 | 771 831,87 | 329 103,26 | 1 100 935,13 | 12 523 814,13 |
| 29 | STATISTIKA | 132 987 886,00 | - 543 102,00 | 0,00 | 7 168 446,03 | 7 168 446,03 | 139 613 230,03 | 129 685 686,00 | - 8 943 102,00 | 7 499 217,83 | 4 965 847,08 | 12 465 064,91 | 133 207 648,91 |
| 30 | PENSIJAS | 945 245 000,00 | 2 499 990,00 | 0,00 | 6,94 | 6,94 | 947 744 996,94 | 945 245 000,00 | 2 499 990,00 | 0,00 | 6,94 | 6,94 | 947 744 996,94 |
| 31 | REZERVES | 229 000 000,00 | - 180 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 49 000 000,00 | 229 000 000,00 | - 72 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 157 000 000,00 |
| 90 | CITAS JOMAS | 2 459 501 892,00 | 554 545,00 | 200 000,00 | 98 837 841,12 | 99 037 841,12 | 2 559 094 278,12 | 2 459 501 892,00 | 554 545,00 | 458 533 290,56 | 124 457 549,48 | 582 990 840,04 | 3 043 047 277,04 |
| Kopā | 121 190 909 324,00 | 621 137 828,00 | 211 559 221,73 | 2 013 059 611,39 | 2 224 618 833,12 | 122 794 390 329,12 | 111 969 607 449,00 | 4 591 137 828,00 | 1 425 304 907,80 | 2 414 957 548,68 | 3 840 262 456,48 | 111 218 732 077,48 |

EUR

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Apropriācijas, kas ir pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada

Iezīmētie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā piešķirts

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Iezīmētie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā piešķirts

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS

468 476 353,00

13 044 223,00

0,00

7 687 489,89

7 687 489,89

489 208 065,89

472 046 353,00

- 30 032 803,00

5 600 164,22

7 621 116,28

13 221 280,50

455 234 830,50

02

UZŅĒMĒJDARBĪBA

399 828 648,00

7 670 470,00

14 875 951,00

44 996 845,18

59 872 796,18

467 371 914,18

432 613 648,00

- 22 929 530,00

15 510 475,59

52 839 748,36

68 350 223,95

478 034 341,95

03

KONKURENCE

98 657 766,00

- 179 342,00

0,00

4 542 034,98

4 542 034,98

103 020 458,98

98 657 766,00

- 179 342,00

7 330 349,34

4 541 708,41

11 872 057,75

110 350 481,75

04

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

11 934 359 782,00

- 21 069 592,14

47 839,60

16 606 825,70

16 654 665,30

11 929 944 855,16

10 084 836 283,00

- 502 319 720,00

15 696 381,65

15 480 020,52

31 176 402,17

9 613 692 965,17

05

LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

55 455 078 891,00

- 901 611 514,00

55 647 168,00

55 718 926,54

111 366 094,54

54 664 833 471,54

54 778 247 265,00

- 898 869 625,00

67 871 546,84

55 582 167,31

123 453 714,15

54 002 831 354,15

06

ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS

1 462 854 844,00

- 6 484 784,76

1 015 203,07

81 779 378,34

82 794 581,41

1 539 164 640,65

1 294 063 844,00

68 160 712,00

16 851 106,22

102 636 632,23

119 487 738,45

1 481 712 294,45

07

VIDE

346 198 192,00

3 906 115,00

148 000,00

17 211 270,35

17 359 270,35

367 463 577,35

311 565 592,00

- 3 433 885,00

16 909 264,60

19 624 293,28

36 533 557,88

344 665 264,88

08

ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ

3 525 524 298,00

3 204 637,76

0,00

503 195 251,48

503 195 251,48

4 031 924 187,24

3 258 914 298,00

- 78 302 859,00

34 967 804,35

782 756 340,98

817 724 145,33

3 998 335 584,33

09

INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

1 425 305 907,00

70 157,00

0,00

176 198 176,87

176 198 176,87

1 601 574 240,87

1 417 445 907,00

- 62 474 843,00

17 297 162,14

287 739 489,82

305 036 651,96

1 660 007 715,96

10

TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE

330 209 495,00

- 6 020,00

4 425 000,00

310 293 946,28

314 718 946,28

644 922 421,28

347 880 589,00

- 9 706 020,00

38 090 653,66

249 227 746,20

287 318 399,86

625 492 968,86

11

ZIVSAIMNIECĪBA

1 073 914 748,00

7 846 575,00

687 500,00

6 530 152,31

7 217 652,31

1 088 978 975,31

986 454 359,00

- 21 384 609,00

4 461 945,90

7 873 925,12

12 335 871,02

977 405 621,02

12

IEKŠĒJAIS TIRGUS

75 206 248,00

- 981 183,00

1 711 525,41

3 443 521,64

5 155 047,05

79 380 112,05

78 856 248,00

- 6 381 183,00

7 908 009,04

3 407 059,64

11 315 068,68

83 790 133,68

13

REĢIONĀLĀ POLITIKA

28 629 207 201,00

159 243 548,14

124 513 430,00

17 718 719,87

142 232 149,87

28 930 682 899,01

22 788 783 362,00

- 2 923 645 029,00

109 655 860,39

17 779 495,81

127 435 356,20

19 992 573 689,20

14

NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA

130 398 219,00

- 738,00

0,00

5 660 331,33

5 660 331,33

136 057 812,33

122 383 139,00

- 8 300 738,00

6 459 757,80

5 549 328,72

12 009 086,52

126 091 487,52

15

IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

1 007 494 882,00

202 717,00

1 813 605,10

215 514 076,87

217 327 681,97

1 225 025 280,97

952 358 282,00

49 902 717,00

21 519 604,37

243 432 091,92

264 951 696,29

1 267 212 695,29

16

PRESE UN SAKARI

205 327 888,00

3 409 324,00

0,00

6 087 365,74

6 087 365,74

214 824 577,74

197 757 888,00

14 909 324,00

17 770 212,64

5 962 430,07

23 732 642,71

236 399 854,71

17

VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA

558 930 694,00

1 114 153,00

3 623 999,55

24 277 858,95

27 901 858,50

587 946 705,50

558 741 808,00

- 14 585 847,00

252 646 931,78

25 657 308,56

278 304 240,34

822 460 201,34

18

BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA

604 690 896,00

3 647 231,00

0,00

16 704 715,21

16 704 715,21

625 042 842,21

588 653 896,00

- 10 887 769,00

55 934 522,64

16 460 988,17

72 395 510,81

650 161 637,81

19

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

3 476 284 050,00

50 782 805,00

600 000,00

124 672 797,54

125 272 797,54

3 652 339 652,54

3 304 271 000,00

50 007 805,00

61 225 726,08

114 834 610,41

176 060 336,49

3 530 339 141,49

20

TIRDZNIECĪBA

82 796 875,00

- 209 693,00

250 000,00

2 754 066,49

3 004 066,49

85 591 248,49

82 996 875,00

- 104 693,00

6 109 010,67

2 754 066,49

8 863 077,16

91 755 259,16

21

ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM

1 300 607 197,00

- 20 762 944,00

2 000 000,00

107 475 578,09

109 475 578,09

1 389 319 831,09

1 260 716 197,00

- 84 523 218,00

38 000 132,95

96 495 263,79

134 495 396,74

1 310 688 375,74

22

PAPLAŠINĀŠANĀS

2 205 171 524,00

119 886 085,00

0,00

85 501 833,66

85 501 833,66

2 410 559 442,66

2 160 321 524,00

- 109 146 615,00

23 901 598,29

91 032 187,94

114 933 786,23

2 166 108 695,23

23

HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA

515 103 476,00

140 101 189,00

0,00

8 162 101,49

8 162 101,49

663 366 766,49

516 503 476,00

100 951 189,00

4 720 762,94

12 798 494,49

17 519 257,43

634 973 922,43

24

KRĀPŠANAS APKAROŠANA

65 745 124,00

- 2 708,00

0,00

151 489,82

151 489,82

65 893 905,82

64 303 924,00

997 292,00

7 036 177,45

151 489,82

7 187 667,27

72 488 883,27

25

KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS

214 995 745,00

1 415 454,00

0,00

9 198 337,24

9 198 337,24

225 609 536,24

214 995 745,00

1 415 454,00

15 754 773,55

8 486 817,78

24 241 591,33

240 652 790,33

26

KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA

660 329 166,00

1 103 606,00

0,00

52 060 275,40

52 060 275,40

713 493 047,40

660 329 166,00

- 3 396 394,00

80 277 654,25

51 899 373,03

132 177 027,28

789 109 799,28

27

BUDŽETS

1 159 929 327,00

- 8 864 801,00

0,00

2 580 846,77

2 580 846,77

1 153 645 372,77

1 159 929 327,00

- 8 864 801,00

8 992 978,19

2 580 846,77

11 573 824,96

1 162 638 350,96

28

REVĪZIJA

11 547 110,00

- 124 231,00

0,00

329 103,27

329 103,27

11 751 982,27

11 547 110,00

- 124 231,00

771 831,87

329 103,26

1 100 935,13

12 523 814,13

29

STATISTIKA

132 987 886,00

- 543 102,00

0,00

7 168 446,03

7 168 446,03

139 613 230,03

129 685 686,00

- 8 943 102,00

7 499 217,83

4 965 847,08

12 465 064,91

133 207 648,91

30

PENSIJAS

945 245 000,00

2 499 990,00

0,00

6,94

6,94

947 744 996,94

945 245 000,00

2 499 990,00

0,00

6,94

6,94

947 744 996,94

31

REZERVES

229 000 000,00

- 180 000 000,00

0,00

0,00

0,00

49 000 000,00

229 000 000,00

- 72 000 000,00

0,00

0,00

0,00

157 000 000,00

90

CITAS JOMAS

2 459 501 892,00

554 545,00

200 000,00

98 837 841,12

99 037 841,12

2 559 094 278,12

2 459 501 892,00

554 545,00

458 533 290,56

124 457 549,48

582 990 840,04

3 043 047 277,04

Kopā

121 190 909 324,00

621 137 828,00

211 559 221,73

2 013 059 611,39

2 224 618 833,12

122 794 390 329,12

111 969 607 449,00

4 591 137 828,00

1 425 304 907,80

2 414 957 548,68

3 840 262 456,48

111 218 732 077,48

6.   Saistību apropriāciju izpilde

pa politikas jomām

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām vai apropriācijām, kas no jauna ir pieejamas | iezīmētie ieņēmumi | Kopā | % | iezīmētie ieņēmumi | pārnests atbilstoši lēmumam | Kopā | % | no gada budžeta apropriācijām | apropriācijas, kas pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada | iezīmētie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS | 489 208 065,89 | 378 825 310,24 | 0,00 | 6 201 766,12 | 385 027 076,36 | 78,70 % | 1 485 723,77 | 0,00 | 1 485 723,77 | 0,30 % | 102 695 265,76 | 0,00 | 0,00 | 102 695 265,76 | 20,99 % |
| 02 | UZŅĒMĒJDARBĪBA | 467 371 914,18 | 393 156 824,20 | 7 286 733,54 | 31 109 168,05 | 431 552 725,79 | 92,34 % | 13 696 737,13 | 445 210,00 | 14 141 947,13 | 3,03 % | 13 897 083,80 | 7 589 217,46 | 190 940,00 | 21 677 241,26 | 4,64 % |
| 03 | KONKURENCE | 103 020 458,98 | 97 973 085,25 | 0,00 | 2 061 543,15 | 100 034 628,40 | 97,10 % | 2 475 495,05 | 0,00 | 2 475 495,05 | 2,40 % | 505 338,75 | 0,00 | 4 996,78 | 510 335,53 | 0,50 % |
| 04 | NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI | 11 929 944 855,16 | 11 904 081 832,99 | 47 839,60 | 6 296 428,32 | 11 910 426 100,91 | 99,84 % | 10 241 974,33 | 0,00 | 10 241 974,33 | 0,09 % | 9 208 356,87 | 0,00 | 68 423,05 | 9 276 779,92 | 0,08 % |
| 05 | LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA | 54 664 833 471,54 | 54 216 432 824,28 | 55 646 957,00 | 4 516 387,66 | 54 276 596 168,94 | 99,29 % | 51 202 538,88 | 399 756,00 | 51 602 294,88 | 0,09 % | 336 634 796,72 | 211,00 | 0,00 | 336 635 007,72 | 0,62 % |
| 06 | ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS | 1 539 164 640,65 | 1 427 249 704,06 | 1 015 203,07 | 38 752 813,21 | 1 467 017 720,34 | 95,31 % | 42 926 642,91 | 8 503 223,00 | 51 429 865,91 | 3,34 % | 20 617 132,18 | 0,00 | 99 922,22 | 20 717 054,40 | 1,35 % |
| 07 | VIDE | 367 463 577,35 | 340 075 025,80 | 148 000,00 | 9 013 830,45 | 349 236 856,25 | 95,04 % | 8 071 738,56 | 0,00 | 8 071 738,56 | 2,20 % | 10 029 281,20 | 0,00 | 125 701,34 | 10 154 982,54 | 2,76 % |
| 08 | ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ | 4 031 924 187,24 | 3 518 140 507,17 | 0,00 | 414 341 341,44 | 3 932 481 848,61 | 97,53 % | 88 663 397,18 | 0,00 | 88 663 397,18 | 2,20 % | 10 588 428,59 | 0,00 | 190 512,86 | 10 778 941,45 | 0,27 % |
| 09 | INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI | 1 601 574 240,87 | 1 417 994 821,13 | 0,00 | 110 390 784,86 | 1 528 385 605,99 | 95,43 % | 65 722 938,24 | 278 591,00 | 66 001 529,24 | 4,12 % | 7 102 651,87 | 0,00 | 84 453,77 | 7 187 105,64 | 0,45 % |
| 10 | TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE | 644 922 421,28 | 330 177 033,33 | 3 565 001,00 | 78 727 284,33 | 412 469 318,66 | 63,96 % | 231 566 353,19 | 0,00 | 231 566 353,19 | 35,91 % | 26 441,67 | 859 999,00 | 308,76 | 886 749,43 | 0,14 % |
| 11 | ZIVSAIMNIECĪBA | 1 088 978 975,31 | 1 052 088 091,72 | 637 500,00 | 2 944 037,68 | 1 055 669 629,40 | 96,94 % | 3 579 636,94 | 0,00 | 3 579 636,94 | 0,33 % | 29 673 231,28 | 50 000,00 | 6 477,69 | 29 729 708,97 | 2,73 % |
| 12 | IEKŠĒJAIS TIRGUS | 79 380 112,05 | 71 819 863,37 | 1 426 979,63 | 1 644 938,11 | 74 891 781,11 | 94,35 % | 1 766 831,39 | 0,00 | 1 766 831,39 | 2,23 % | 2 405 201,63 | 284 545,78 | 31 752,14 | 2 721 499,55 | 3,43 % |
| 13 | REĢIONĀLĀ POLITIKA | 28 930 682 899,01 | 28 763 572 699,31 | 124 513 430,00 | 16 029 786,42 | 28 904 115 915,73 | 99,91 % | 1 688 933,45 | 0,00 | 1 688 933,45 | 0,01 % | 24 878 049,83 | 0,00 | 0,00 | 24 878 049,83 | 0,09 % |
| 14 | NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA | 136 057 812,33 | 118 869 915,17 | 0,00 | 2 859 555,46 | 121 729 470,63 | 89,47 % | 2 800 775,87 | 0,00 | 2 800 775,87 | 2,06 % | 11 527 565,83 | 0,00 | 0,00 | 11 527 565,83 | 8,47 % |
| 15 | IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA | 1 225 025 280,97 | 1 000 228 765,96 | 1 684 527,98 | 144 862 079,35 | 1 146 775 373,29 | 93,61 % | 70 546 716,16 | 0,00 | 70 546 716,16 | 5,76 % | 7 468 833,04 | 129 077,12 | 105 281,36 | 7 703 191,52 | 0,63 % |
| 16 | PRESE UN SAKARI | 214 824 577,74 | 202 228 896,38 | 0,00 | 3 647 282,75 | 205 876 179,13 | 95,83 % | 2 440 082,99 | 0,00 | 2 440 082,99 | 1,14 % | 6 508 315,62 | 0,00 | 0,00 | 6 508 315,62 | 3,03 % |
| 17 | VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA | 587 946 705,50 | 523 902 906,97 | 3 550 852,00 | 7 135 886,01 | 534 589 644,98 | 90,92 % | 17 125 289,36 | 0,00 | 17 125 289,36 | 2,91 % | 36 141 940,03 | 73 147,55 | 16 683,58 | 36 231 771,16 | 6,16 % |
| 18 | BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA | 625 042 842,21 | 585 521 985,04 | 0,00 | 4 982 433,16 | 590 504 418,20 | 94,47 % | 11 715 246,95 | 294 000,00 | 12 009 246,95 | 1,92 % | 22 522 141,96 | 0,00 | 7 035,10 | 22 529 177,06 | 3,60 % |
| 19 | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 3 652 339 652,54 | 3 522 696 153,64 | 600 000,00 | 92 546 893,34 | 3 615 843 046,98 | 99,00 % | 32 125 904,20 | 0,00 | 32 125 904,20 | 0,88 % | 4 370 701,36 | 0,00 | 0,00 | 4 370 701,36 | 0,12 % |
| 20 | TIRDZNIECĪBA | 85 591 248,49 | 81 666 300,24 | 204 850,00 | 1 201 426,55 | 83 072 576,79 | 97,06 % | 1 552 639,94 | 0,00 | 1 552 639,94 | 1,81 % | 920 881,76 | 45 150,00 | 0,00 | 966 031,76 | 1,13 % |
| 21 | ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM | 1 389 319 831,09 | 1 273 644 275,35 | 2 000 000,00 | 16 404 808,46 | 1 292 049 083,81 | 93,00 % | 91 070 769,63 | 0,00 | 91 070 769,63 | 6,56 % | 6 199 977,65 | 0,00 | 0,00 | 6 199 977,65 | 0,45 % |
| 22 | PAPLAŠINĀŠANĀS | 2 410 559 442,66 | 2 308 676 644,20 | 0,00 | 45 377 030,78 | 2 354 053 674,98 | 97,66 % | 40 124 802,88 | 0,00 | 40 124 802,88 | 1,66 % | 16 380 964,80 | 0,00 | 0,00 | 16 380 964,80 | 0,68 % |
| 23 | HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA | 663 366 766,49 | 654 873 669,48 | 0,00 | 7 547 708,11 | 662 421 377,59 | 99,86 % | 614 393,38 | 0,00 | 614 393,38 | 0,09 % | 330 995,52 | 0,00 | 0,00 | 330 995,52 | 0,05 % |
| 24 | KRĀPŠANAS APKAROŠANA | 65 893 905,82 | 61 560 969,65 | 0,00 | 75 245,32 | 61 636 214,97 | 93,54 % | 76 244,50 | 0,00 | 76 244,50 | 0,12 % | 4 181 446,35 | 0,00 | 0,00 | 4 181 446,35 | 6,35 % |
| 25 | KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS | 225 609 536,24 | 214 834 828,30 | 0,00 | 3 673 544,26 | 218 508 372,56 | 96,85 % | 5 524 792,98 | 0,00 | 5 524 792,98 | 2,45 % | 1 576 370,70 | 0,00 | 0,00 | 1 576 370,70 | 0,70 % |
| 26 | KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA | 713 493 047,40 | 633 518 446,84 | 0,00 | 28 894 353,35 | 662 412 800,19 | 92,84 % | 23 165 922,05 | 807 200,00 | 23 973 122,05 | 3,36 % | 27 107 125,16 | 0,00 | 0,00 | 27 107 125,16 | 3,80 % |
| 27 | BUDŽETS | 1 153 645 372,77 | 1 145 960 397,45 | 0,00 | 974 902,33 | 1 146 935 299,78 | 99,42 % | 1 605 944,44 | 0,00 | 1 605 944,44 | 0,14 % | 5 104 128,55 | 0,00 | 0,00 | 5 104 128,55 | 0,44 % |
| 28 | REVĪZIJA | 11 751 982,27 | 11 225 836,69 | 0,00 | 120 710,73 | 11 346 547,42 | 96,55 % | 208 392,54 | 0,00 | 208 392,54 | 1,77 % | 197 042,31 | 0,00 | 0,00 | 197 042,31 | 1,68 % |
| 29 | STATISTIKA | 139 613 230,03 | 122 189 642,14 | 0,00 | 4 348 995,20 | 126 538 637,34 | 90,64 % | 2 674 013,27 | 0,00 | 2 674 013,27 | 1,92 % | 10 255 141,86 | 0,00 | 145 437,56 | 10 400 579,42 | 7,45 % |
| 30 | PENSIJAS | 947 744 996,94 | 947 094 264,30 | 0,00 | 0,00 | 947 094 264,30 | 99,93 % | 6,94 | 0,00 | 6,94 | 0,00 % | 650 725,70 | 0,00 | 0,00 | 650 725,70 | 0,07 % |
| 31 | REZERVES | 49 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 49 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 49 000 000,00 | 100,00 % |
| 90 | CITAS JOMAS | 2 559 094 278,12 | 2 381 192 015,53 | 200 000,00 | 69 454 275,18 | 2 450 846 290,71 | 95,77 % | 29 383 565,94 | 0,00 | 29 383 565,94 | 1,15 % | 78 864 421,47 | 0,00 | 0,00 | 78 864 421,47 | 3,08 % |
| Kopā | 122 794 390 329,12 | 119 701 473 536,18 | 202 527 873,82 | 1 156 137 240,14 | 121 060 138 650,14 | 98,59 % | 855 844 445,04 | 10 727 980,00 | 866 572 425,04 | 0,71 % | 857 569 979,82 | 9 031 347,91 | 1 077 926,21 | 867 679 253,94 | 0,71 % |

EUR

Politikas joma

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām vai apropriācijām, kas no jauna ir pieejamas

iezīmētie ieņēmumi

Kopā

%

iezīmētie ieņēmumi

pārnests atbilstoši lēmumam

Kopā

%

no gada budžeta apropriācijām

apropriācijas, kas pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada

iezīmētie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS

489 208 065,89

378 825 310,24

0,00

6 201 766,12

385 027 076,36

78,70 %

1 485 723,77

0,00

1 485 723,77

0,30 %

102 695 265,76

0,00

0,00

102 695 265,76

20,99 %

02

UZŅĒMĒJDARBĪBA

467 371 914,18

393 156 824,20

7 286 733,54

31 109 168,05

431 552 725,79

92,34 %

13 696 737,13

445 210,00

14 141 947,13

3,03 %

13 897 083,80

7 589 217,46

190 940,00

21 677 241,26

4,64 %

03

KONKURENCE

103 020 458,98

97 973 085,25

0,00

2 061 543,15

100 034 628,40

97,10 %

2 475 495,05

0,00

2 475 495,05

2,40 %

505 338,75

0,00

4 996,78

510 335,53

0,50 %

04

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

11 929 944 855,16

11 904 081 832,99

47 839,60

6 296 428,32

11 910 426 100,91

99,84 %

10 241 974,33

0,00

10 241 974,33

0,09 %

9 208 356,87

0,00

68 423,05

9 276 779,92

0,08 %

05

LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

54 664 833 471,54

54 216 432 824,28

55 646 957,00

4 516 387,66

54 276 596 168,94

99,29 %

51 202 538,88

399 756,00

51 602 294,88

0,09 %

336 634 796,72

211,00

0,00

336 635 007,72

0,62 %

06

ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS

1 539 164 640,65

1 427 249 704,06

1 015 203,07

38 752 813,21

1 467 017 720,34

95,31 %

42 926 642,91

8 503 223,00

51 429 865,91

3,34 %

20 617 132,18

0,00

99 922,22

20 717 054,40

1,35 %

07

VIDE

367 463 577,35

340 075 025,80

148 000,00

9 013 830,45

349 236 856,25

95,04 %

8 071 738,56

0,00

8 071 738,56

2,20 %

10 029 281,20

0,00

125 701,34

10 154 982,54

2,76 %

08

ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ

4 031 924 187,24

3 518 140 507,17

0,00

414 341 341,44

3 932 481 848,61

97,53 %

88 663 397,18

0,00

88 663 397,18

2,20 %

10 588 428,59

0,00

190 512,86

10 778 941,45

0,27 %

09

INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

1 601 574 240,87

1 417 994 821,13

0,00

110 390 784,86

1 528 385 605,99

95,43 %

65 722 938,24

278 591,00

66 001 529,24

4,12 %

7 102 651,87

0,00

84 453,77

7 187 105,64

0,45 %

10

TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE

644 922 421,28

330 177 033,33

3 565 001,00

78 727 284,33

412 469 318,66

63,96 %

231 566 353,19

0,00

231 566 353,19

35,91 %

26 441,67

859 999,00

308,76

886 749,43

0,14 %

11

ZIVSAIMNIECĪBA

1 088 978 975,31

1 052 088 091,72

637 500,00

2 944 037,68

1 055 669 629,40

96,94 %

3 579 636,94

0,00

3 579 636,94

0,33 %

29 673 231,28

50 000,00

6 477,69

29 729 708,97

2,73 %

12

IEKŠĒJAIS TIRGUS

79 380 112,05

71 819 863,37

1 426 979,63

1 644 938,11

74 891 781,11

94,35 %

1 766 831,39

0,00

1 766 831,39

2,23 %

2 405 201,63

284 545,78

31 752,14

2 721 499,55

3,43 %

13

REĢIONĀLĀ POLITIKA

28 930 682 899,01

28 763 572 699,31

124 513 430,00

16 029 786,42

28 904 115 915,73

99,91 %

1 688 933,45

0,00

1 688 933,45

0,01 %

24 878 049,83

0,00

0,00

24 878 049,83

0,09 %

14

NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA

136 057 812,33

118 869 915,17

0,00

2 859 555,46

121 729 470,63

89,47 %

2 800 775,87

0,00

2 800 775,87

2,06 %

11 527 565,83

0,00

0,00

11 527 565,83

8,47 %

15

IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

1 225 025 280,97

1 000 228 765,96

1 684 527,98

144 862 079,35

1 146 775 373,29

93,61 %

70 546 716,16

0,00

70 546 716,16

5,76 %

7 468 833,04

129 077,12

105 281,36

7 703 191,52

0,63 %

16

PRESE UN SAKARI

214 824 577,74

202 228 896,38

0,00

3 647 282,75

205 876 179,13

95,83 %

2 440 082,99

0,00

2 440 082,99

1,14 %

6 508 315,62

0,00

0,00

6 508 315,62

3,03 %

17

VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA

587 946 705,50

523 902 906,97

3 550 852,00

7 135 886,01

534 589 644,98

90,92 %

17 125 289,36

0,00

17 125 289,36

2,91 %

36 141 940,03

73 147,55

16 683,58

36 231 771,16

6,16 %

18

BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA

625 042 842,21

585 521 985,04

0,00

4 982 433,16

590 504 418,20

94,47 %

11 715 246,95

294 000,00

12 009 246,95

1,92 %

22 522 141,96

0,00

7 035,10

22 529 177,06

3,60 %

19

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

3 652 339 652,54

3 522 696 153,64

600 000,00

92 546 893,34

3 615 843 046,98

99,00 %

32 125 904,20

0,00

32 125 904,20

0,88 %

4 370 701,36

0,00

0,00

4 370 701,36

0,12 %

20

TIRDZNIECĪBA

85 591 248,49

81 666 300,24

204 850,00

1 201 426,55

83 072 576,79

97,06 %

1 552 639,94

0,00

1 552 639,94

1,81 %

920 881,76

45 150,00

0,00

966 031,76

1,13 %

21

ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM

1 389 319 831,09

1 273 644 275,35

2 000 000,00

16 404 808,46

1 292 049 083,81

93,00 %

91 070 769,63

0,00

91 070 769,63

6,56 %

6 199 977,65

0,00

0,00

6 199 977,65

0,45 %

22

PAPLAŠINĀŠANĀS

2 410 559 442,66

2 308 676 644,20

0,00

45 377 030,78

2 354 053 674,98

97,66 %

40 124 802,88

0,00

40 124 802,88

1,66 %

16 380 964,80

0,00

0,00

16 380 964,80

0,68 %

23

HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA

663 366 766,49

654 873 669,48

0,00

7 547 708,11

662 421 377,59

99,86 %

614 393,38

0,00

614 393,38

0,09 %

330 995,52

0,00

0,00

330 995,52

0,05 %

24

KRĀPŠANAS APKAROŠANA

65 893 905,82

61 560 969,65

0,00

75 245,32

61 636 214,97

93,54 %

76 244,50

0,00

76 244,50

0,12 %

4 181 446,35

0,00

0,00

4 181 446,35

6,35 %

25

KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS

225 609 536,24

214 834 828,30

0,00

3 673 544,26

218 508 372,56

96,85 %

5 524 792,98

0,00

5 524 792,98

2,45 %

1 576 370,70

0,00

0,00

1 576 370,70

0,70 %

26

KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA

713 493 047,40

633 518 446,84

0,00

28 894 353,35

662 412 800,19

92,84 %

23 165 922,05

807 200,00

23 973 122,05

3,36 %

27 107 125,16

0,00

0,00

27 107 125,16

3,80 %

27

BUDŽETS

1 153 645 372,77

1 145 960 397,45

0,00

974 902,33

1 146 935 299,78

99,42 %

1 605 944,44

0,00

1 605 944,44

0,14 %

5 104 128,55

0,00

0,00

5 104 128,55

0,44 %

28

REVĪZIJA

11 751 982,27

11 225 836,69

0,00

120 710,73

11 346 547,42

96,55 %

208 392,54

0,00

208 392,54

1,77 %

197 042,31

0,00

0,00

197 042,31

1,68 %

29

STATISTIKA

139 613 230,03

122 189 642,14

0,00

4 348 995,20

126 538 637,34

90,64 %

2 674 013,27

0,00

2 674 013,27

1,92 %

10 255 141,86

0,00

145 437,56

10 400 579,42

7,45 %

30

PENSIJAS

947 744 996,94

947 094 264,30

0,00

0,00

947 094 264,30

99,93 %

6,94

0,00

6,94

0,00 %

650 725,70

0,00

0,00

650 725,70

0,07 %

31

REZERVES

49 000 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

49 000 000,00

0,00

0,00

49 000 000,00

100,00 %

90

CITAS JOMAS

2 559 094 278,12

2 381 192 015,53

200 000,00

69 454 275,18

2 450 846 290,71

95,77 %

29 383 565,94

0,00

29 383 565,94

1,15 %

78 864 421,47

0,00

0,00

78 864 421,47

3,08 %

Kopā

Kopā

122 794 390 329,12

122 794 390 329,12

119 701 473 536,18

119 701 473 536,18

202 527 873,82

202 527 873,82

1 156 137 240,14

1 156 137 240,14

121 060 138 650,14

121 060 138 650,14

98,59 %

98,59 %

855 844 445,04

855 844 445,04

10 727 980,00

10 727 980,00

866 572 425,04

866 572 425,04

0,71 %

0,71 %

857 569 979,82

857 569 979,82

9 031 347,91

9 031 347,91

1 077 926,21

1 077 926,21

867 679 253,94

867 679 253,94

0,71 %

0,71 %

7.   Maksājumu apropriāciju izpilde

pa politikas jomām

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | iezīmētie ieņēmumi | Kopā | % | automātiski pārnestās apropriācijas | pārnests atbilstoši lēmumam | iezīmētie ieņēmumi | Kopā | % | no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | iezīmētie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01 | EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS | 455 234 830,50 | 331 439 970,03 | 4 726 085,53 | 6 162 230,04 | 342 328 285,60 | 75,20 % | 6 033 250,01 | 0,00 | 1 458 886,24 | 7 492 136,25 | 1,65 % | 104 540 329,96 | 874 078,69 | 0,00 | 105 414 408,65 | 23,16 % |
| 02 | UZŅĒMĒJDARBĪBA | 478 034 341,95 | 303 018 900,05 | 11 959 670,99 | 15 311 488,76 | 330 290 059,80 | 69,09 % | 21 764 224,45 | 0,00 | 36 343 871,92 | 58 108 096,37 | 12,16 % | 84 900 993,50 | 3 550 804,60 | 1 184 387,68 | 89 636 185,78 | 18,75 % |
| 03 | KONKURENCE | 110 350 481,75 | 88 983 491,60 | 6 689 150,06 | 1 769 791,15 | 97 442 432,81 | 88,30 % | 8 624 319,64 | 0,00 | 2 759 395,84 | 11 383 715,48 | 10,32 % | 870 612,76 | 641 199,28 | 12 521,42 | 1 524 333,46 | 1,38 % |
| 04 | NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI | 9 613 692 965,17 | 9 546 762 642,28 | 12 050 242,18 | 4 994 347,42 | 9 563 807 231,88 | 99,48 % | 17 953 955,44 | 0,00 | 10 357 652,89 | 28 311 608,33 | 0,29 % | 17 799 965,28 | 3 646 139,47 | 128 020,21 | 21 574 124,96 | 0,22 % |
| 05 | LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA | 54 002 831 354,15 | 53 509 212 233,87 | 64 333 710,88 | 8 303 592,79 | 53 581 849 537,54 | 99,22 % | 27 456 990,98 | 3 533 784,00 | 47 278 574,52 | 78 269 349,50 | 0,14 % | 339 174 631,15 | 3 537 835,96 | 0,00 | 342 712 467,11 | 0,63 % |
| 06 | ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS | 1 481 712 294,45 | 1 268 887 764,99 | 13 264 998,02 | 18 977 353,53 | 1 301 130 116,54 | 87,81 % | 19 710 288,56 | 0,00 | 82 444 934,37 | 102 155 222,93 | 6,89 % | 73 626 502,45 | 3 586 108,20 | 1 214 344,33 | 78 426 954,98 | 5,29 % |
| 07 | VIDE | 344 665 264,88 | 267 469 426,31 | 15 049 074,92 | 10 718 178,48 | 293 236 679,71 | 85,08 % | 16 960 425,25 | 6 960 000,00 | 8 849 985,56 | 32 770 410,81 | 9,51 % | 16 741 855,44 | 1 860 189,68 | 56 129,24 | 18 658 174,36 | 5,41 % |
| 08 | ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ | 3 998 335 584,33 | 3 104 650 287,95 | 24 164 348,81 | 243 998 692,71 | 3 372 813 329,47 | 84,36 % | 46 495 236,78 | 0,00 | 538 200 908,60 | 584 696 145,38 | 14,62 % | 29 465 914,27 | 10 803 455,54 | 556 739,67 | 40 826 109,48 | 1,02 % |
| 09 | INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI | 1 660 007 715,96 | 1 315 595 092,94 | 13 093 816,75 | 97 836 784,43 | 1 426 525 694,12 | 85,93 % | 18 140 365,13 | 0,00 | 189 625 967,34 | 207 766 332,47 | 12,52 % | 21 235 605,93 | 4 203 345,39 | 276 738,05 | 25 715 689,37 | 1,55 % |
| 10 | TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE | 625 492 968,86 | 298 411 006,78 | 34 052 788,03 | 60 206 831,65 | 392 670 626,46 | 62,78 % | 34 202 041,57 | 0,00 | 188 981 663,02 | 223 183 704,59 | 35,68 % | 5 561 520,65 | 4 037 865,63 | 39 251,53 | 9 638 637,81 | 1,54 % |
| 11 | ZIVSAIMNIECĪBA | 977 405 621,02 | 782 444 639,04 | 3 747 657,10 | 2 570 116,69 | 788 762 412,83 | 80,70 % | 5 042 089,16 | 34 693 952,28 | 5 249 776,55 | 44 985 817,99 | 4,60 % | 142 889 069,52 | 714 288,80 | 54 031,88 | 143 657 390,20 | 14,70 % |
| 12 | IEKŠĒJAIS TIRGUS | 83 790 133,68 | 63 796 731,22 | 6 522 186,89 | 1 396 542,15 | 71 715 460,26 | 85,59 % | 6 336 313,56 | 0,00 | 1 980 084,91 | 8 316 398,47 | 9,93 % | 2 342 020,22 | 1 385 822,15 | 30 432,58 | 3 758 274,95 | 4,49 % |
| 13 | REĢIONĀLĀ POLITIKA | 19 992 573 689,20 | 19 715 504 287,31 | 104 258 117,59 | 15 871 886,73 | 19 835 634 291,63 | 99,22 % | 14 769 673,59 | 0,00 | 1 907 609,08 | 16 677 282,67 | 0,08 % | 134 864 372,10 | 5 397 742,80 | 0,00 | 140 262 114,90 | 0,70 % |
| 14 | NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA | 126 091 487,52 | 97 400 856,66 | 6 204 269,24 | 2 538 971,10 | 106 144 097,00 | 84,18 % | 6 434 136,56 | 0,00 | 3 010 357,62 | 9 444 494,18 | 7,49 % | 10 247 407,78 | 255 488,56 | 0,00 | 10 502 896,34 | 8,33 % |
| 15 | IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA | 1 267 212 695,29 | 954 930 905,40 | 15 125 884,49 | 138 152 174,50 | 1 108 208 964,39 | 87,45 % | 14 822 958,65 | 0,00 | 104 809 595,38 | 119 632 554,03 | 9,44 % | 32 507 134,95 | 6 393 719,88 | 470 322,04 | 39 371 176,87 | 3,11 % |
| 16 | PRESE UN SAKARI | 236 399 854,71 | 171 191 042,93 | 14 875 137,69 | 2 594 419,75 | 188 660 600,37 | 79,81 % | 16 564 296,18 | 10 545 000,00 | 3 368 010,32 | 30 477 306,50 | 12,89 % | 14 366 872,89 | 2 895 074,95 | 0,00 | 17 261 947,84 | 7,30 % |
| 17 | VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA | 822 460 201,34 | 227 655 089,63 | 189 562 370,04 | 7 155 399,96 | 424 372 859,63 | 51,60 % | 268 657 934,80 | 0,00 | 18 473 422,73 | 287 131 357,53 | 34,91 % | 47 842 936,57 | 63 084 561,74 | 28 485,87 | 110 955 984,18 | 13,49 % |
| 18 | BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA | 650 161 637,81 | 540 470 399,57 | 15 488 537,87 | 4 849 043,68 | 560 807 981,12 | 86,26 % | 7 196 416,11 | 0,00 | 11 547 699,64 | 18 744 115,75 | 2,88 % | 30 099 311,32 | 40 445 984,77 | 64 244,85 | 70 609 540,94 | 10,86 % |
| 19 | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 3 530 339 141,49 | 3 194 154 450,52 | 46 638 036,86 | 77 235 394,58 | 3 318 027 881,96 | 93,99 % | 51 882 198,22 | 7 004 728,00 | 37 599 215,83 | 96 486 142,05 | 2,73 % | 101 237 428,26 | 14 587 689,22 | 0,00 | 115 825 117,48 | 3,28 % |
| 20 | TIRDZNIECĪBA | 91 755 259,16 | 73 166 678,92 | 5 607 768,15 | 1 049 372,23 | 79 823 819,30 | 87,00 % | 6 300 632,29 | 0,00 | 1 704 694,26 | 8 005 326,55 | 8,72 % | 3 424 870,79 | 501 242,52 | 0,00 | 3 926 113,31 | 4,28 % |
| 21 | ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM | 1 310 688 375,74 | 945 867 463,97 | 22 913 323,19 | 7 979 027,94 | 976 759 815,10 | 74,52 % | 34 931 000,47 | 1 512 170,00 | 88 516 235,85 | 124 959 406,32 | 9,53 % | 193 882 344,56 | 15 086 809,76 | 0,00 | 208 969 154,32 | 15,94 % |
| 22 | PAPLAŠINĀŠANĀS | 2 166 108 695,23 | 2 016 171 987,48 | 14 286 970,45 | 82 625 591,56 | 2 113 084 549,49 | 97,55 % | 15 478 947,63 | 0,00 | 8 406 596,38 | 23 885 544,01 | 1,10 % | 19 523 973,89 | 9 614 627,84 | 0,00 | 29 138 601,73 | 1,35 % |
| 23 | HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA | 634 973 922,43 | 608 912 195,88 | 4 161 439,69 | 11 980 378,76 | 625 054 014,33 | 98,44 % | 4 772 753,85 | 0,00 | 818 115,73 | 5 590 869,58 | 0,88 % | 3 769 715,27 | 559 323,25 | 0,00 | 4 329 038,52 | 0,68 % |
| 24 | KRĀPŠANAS APKAROŠANA | 72 488 883,27 | 51 670 750,51 | 5 897 963,11 | 29 805,18 | 57 598 518,80 | 79,46 % | 6 152 399,77 | 0,00 | 121 684,64 | 6 274 084,41 | 8,66 % | 7 478 065,72 | 1 138 214,34 | 0,00 | 8 616 280,06 | 11,89 % |
| 25 | KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS | 240 652 790,33 | 191 721 315,54 | 14 304 292,86 | 3 668 311,68 | 209 693 920,08 | 87,14 % | 19 640 941,50 | 2 096 023,84 | 4 818 506,10 | 26 555 471,44 | 11,03 % | 2 952 918,12 | 1 450 480,69 | 0,00 | 4 403 398,81 | 1,83 % |
| 26 | KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA | 789 109 799,28 | 566 507 136,08 | 57 871 453,66 | 21 747 558,42 | 646 126 148,16 | 81,88 % | 66 638 085,31 | 807 200,00 | 30 151 814,61 | 97 597 099,92 | 12,37 % | 22 980 350,61 | 22 406 200,59 | 0,00 | 45 386 551,20 | 5,75 % |
| 27 | BUDŽETS | 1 162 638 350,96 | 1 135 770 934,74 | 8 240 134,55 | 865 380,05 | 1 144 876 449,34 | 98,47 % | 10 189 462,71 | 0,00 | 1 715 466,72 | 11 904 929,43 | 1,02 % | 5 104 128,55 | 752 843,64 | 0,00 | 5 856 972,19 | 0,50 % |
| 28 | REVĪZIJA | 12 523 814,13 | 10 169 811,63 | 651 373,82 | 106 338,38 | 10 927 523,83 | 87,25 % | 1 056 025,06 | 0,00 | 222 764,88 | 1 278 789,94 | 10,21 % | 197 042,31 | 120 458,05 | 0,00 | 317 500,36 | 2,54 % |
| 29 | STATISTIKA | 133 207 648,91 | 102 028 676,93 | 6 198 634,61 | 3 048 445,66 | 111 275 757,20 | 83,54 % | 8 698 894,86 | 0,00 | 1 834 938,99 | 10 533 833,85 | 7,91 % | 10 015 012,21 | 1 300 583,22 | 82 462,43 | 11 398 057,86 | 8,56 % |
| 30 | PENSIJAS | 947 744 996,94 | 947 002 984,24 | 0,00 | 0,00 | 947 002 984,24 | 99,92 % | 91 280,06 | 0,00 | 6,94 | 91 287,00 | 0,01 % | 650 725,70 | 0,00 | 0,00 | 650 725,70 | 0,07 % |
| 31 | REZERVES | 157 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 157 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 157 000 000,00 | 100,00 % |
| 90 | CITAS JOMAS | 3 043 047 277,04 | 2 059 504 544,28 | 421 649 284,95 | 67 694 659,63 | 2 548 848 488,86 | 83,76 % | 321 403 538,80 | 0,00 | 56 762 889,85 | 378 166 428,65 | 12,43 % | 79 148 353,92 | 36 884 005,61 | 0,00 | 116 032 359,53 | 3,81 % |
| Kopā | 111 218 732 077,48 | 104 490 473 699,28 | 1 163 588 722,98 | 921 438 109,59 | 106 575 500 531,85 | 95,83 % | 1 104 401 076,95 | 67 152 858,12 | 1 489 321 327,31 | 2 660 875 262,38 | 2,39 % | 1 716 441 986,65 | 261 716 184,82 | 4 198 111,78 | 1 982 356 283,25 | 1,78 % |

EUR

Politikas joma

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

iezīmētie ieņēmumi

Kopā

%

automātiski pārnestās apropriācijas

pārnests atbilstoši lēmumam

iezīmētie ieņēmumi

Kopā

%

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

iezīmētie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01

EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS

455 234 830,50

331 439 970,03

4 726 085,53

6 162 230,04

342 328 285,60

75,20 %

6 033 250,01

0,00

1 458 886,24

7 492 136,25

1,65 %

104 540 329,96

874 078,69

0,00

105 414 408,65

23,16 %

02

UZŅĒMĒJDARBĪBA

478 034 341,95

303 018 900,05

11 959 670,99

15 311 488,76

330 290 059,80

69,09 %

21 764 224,45

0,00

36 343 871,92

58 108 096,37

12,16 %

84 900 993,50

3 550 804,60

1 184 387,68

89 636 185,78

18,75 %

03

KONKURENCE

110 350 481,75

88 983 491,60

6 689 150,06

1 769 791,15

97 442 432,81

88,30 %

8 624 319,64

0,00

2 759 395,84

11 383 715,48

10,32 %

870 612,76

641 199,28

12 521,42

1 524 333,46

1,38 %

04

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

9 613 692 965,17

9 546 762 642,28

12 050 242,18

4 994 347,42

9 563 807 231,88

99,48 %

17 953 955,44

0,00

10 357 652,89

28 311 608,33

0,29 %

17 799 965,28

3 646 139,47

128 020,21

21 574 124,96

0,22 %

05

LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

54 002 831 354,15

53 509 212 233,87

64 333 710,88

8 303 592,79

53 581 849 537,54

99,22 %

27 456 990,98

3 533 784,00

47 278 574,52

78 269 349,50

0,14 %

339 174 631,15

3 537 835,96

0,00

342 712 467,11

0,63 %

06

ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS

1 481 712 294,45

1 268 887 764,99

13 264 998,02

18 977 353,53

1 301 130 116,54

87,81 %

19 710 288,56

0,00

82 444 934,37

102 155 222,93

6,89 %

73 626 502,45

3 586 108,20

1 214 344,33

78 426 954,98

5,29 %

07

VIDE

344 665 264,88

267 469 426,31

15 049 074,92

10 718 178,48

293 236 679,71

85,08 %

16 960 425,25

6 960 000,00

8 849 985,56

32 770 410,81

9,51 %

16 741 855,44

1 860 189,68

56 129,24

18 658 174,36

5,41 %

08

ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ

3 998 335 584,33

3 104 650 287,95

24 164 348,81

243 998 692,71

3 372 813 329,47

84,36 %

46 495 236,78

0,00

538 200 908,60

584 696 145,38

14,62 %

29 465 914,27

10 803 455,54

556 739,67

40 826 109,48

1,02 %

09

INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

1 660 007 715,96

1 315 595 092,94

13 093 816,75

97 836 784,43

1 426 525 694,12

85,93 %

18 140 365,13

0,00

189 625 967,34

207 766 332,47

12,52 %

21 235 605,93

4 203 345,39

276 738,05

25 715 689,37

1,55 %

10

TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE

625 492 968,86

298 411 006,78

34 052 788,03

60 206 831,65

392 670 626,46

62,78 %

34 202 041,57

0,00

188 981 663,02

223 183 704,59

35,68 %

5 561 520,65

4 037 865,63

39 251,53

9 638 637,81

1,54 %

11

ZIVSAIMNIECĪBA

977 405 621,02

782 444 639,04

3 747 657,10

2 570 116,69

788 762 412,83

80,70 %

5 042 089,16

34 693 952,28

5 249 776,55

44 985 817,99

4,60 %

142 889 069,52

714 288,80

54 031,88

143 657 390,20

14,70 %

12

IEKŠĒJAIS TIRGUS

83 790 133,68

63 796 731,22

6 522 186,89

1 396 542,15

71 715 460,26

85,59 %

6 336 313,56

0,00

1 980 084,91

8 316 398,47

9,93 %

2 342 020,22

1 385 822,15

30 432,58

3 758 274,95

4,49 %

13

REĢIONĀLĀ POLITIKA

19 992 573 689,20

19 715 504 287,31

104 258 117,59

15 871 886,73

19 835 634 291,63

99,22 %

14 769 673,59

0,00

1 907 609,08

16 677 282,67

0,08 %

134 864 372,10

5 397 742,80

0,00

140 262 114,90

0,70 %

14

NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA

126 091 487,52

97 400 856,66

6 204 269,24

2 538 971,10

106 144 097,00

84,18 %

6 434 136,56

0,00

3 010 357,62

9 444 494,18

7,49 %

10 247 407,78

255 488,56

0,00

10 502 896,34

8,33 %

15

IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

1 267 212 695,29

954 930 905,40

15 125 884,49

138 152 174,50

1 108 208 964,39

87,45 %

14 822 958,65

0,00

104 809 595,38

119 632 554,03

9,44 %

32 507 134,95

6 393 719,88

470 322,04

39 371 176,87

3,11 %

16

PRESE UN SAKARI

236 399 854,71

171 191 042,93

14 875 137,69

2 594 419,75

188 660 600,37

79,81 %

16 564 296,18

10 545 000,00

3 368 010,32

30 477 306,50

12,89 %

14 366 872,89

2 895 074,95

0,00

17 261 947,84

7,30 %

17

VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA

822 460 201,34

227 655 089,63

189 562 370,04

7 155 399,96

424 372 859,63

51,60 %

268 657 934,80

0,00

18 473 422,73

287 131 357,53

34,91 %

47 842 936,57

63 084 561,74

28 485,87

110 955 984,18

13,49 %

18

BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA

650 161 637,81

540 470 399,57

15 488 537,87

4 849 043,68

560 807 981,12

86,26 %

7 196 416,11

0,00

11 547 699,64

18 744 115,75

2,88 %

30 099 311,32

40 445 984,77

64 244,85

70 609 540,94

10,86 %

19

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

3 530 339 141,49

3 194 154 450,52

46 638 036,86

77 235 394,58

3 318 027 881,96

93,99 %

51 882 198,22

7 004 728,00

37 599 215,83

96 486 142,05

2,73 %

101 237 428,26

14 587 689,22

0,00

115 825 117,48

3,28 %

20

TIRDZNIECĪBA

91 755 259,16

73 166 678,92

5 607 768,15

1 049 372,23

79 823 819,30

87,00 %

6 300 632,29

0,00

1 704 694,26

8 005 326,55

8,72 %

3 424 870,79

501 242,52

0,00

3 926 113,31

4,28 %

21

ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM

1 310 688 375,74

945 867 463,97

22 913 323,19

7 979 027,94

976 759 815,10

74,52 %

34 931 000,47

1 512 170,00

88 516 235,85

124 959 406,32

9,53 %

193 882 344,56

15 086 809,76

0,00

208 969 154,32

15,94 %

22

PAPLAŠINĀŠANĀS

2 166 108 695,23

2 016 171 987,48

14 286 970,45

82 625 591,56

2 113 084 549,49

97,55 %

15 478 947,63

0,00

8 406 596,38

23 885 544,01

1,10 %

19 523 973,89

9 614 627,84

0,00

29 138 601,73

1,35 %

23

HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA

634 973 922,43

608 912 195,88

4 161 439,69

11 980 378,76

625 054 014,33

98,44 %

4 772 753,85

0,00

818 115,73

5 590 869,58

0,88 %

3 769 715,27

559 323,25

0,00

4 329 038,52

0,68 %

24

KRĀPŠANAS APKAROŠANA

72 488 883,27

51 670 750,51

5 897 963,11

29 805,18

57 598 518,80

79,46 %

6 152 399,77

0,00

121 684,64

6 274 084,41

8,66 %

7 478 065,72

1 138 214,34

0,00

8 616 280,06

11,89 %

25

KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS

240 652 790,33

191 721 315,54

14 304 292,86

3 668 311,68

209 693 920,08

87,14 %

19 640 941,50

2 096 023,84

4 818 506,10

26 555 471,44

11,03 %

2 952 918,12

1 450 480,69

0,00

4 403 398,81

1,83 %

26

KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA

789 109 799,28

566 507 136,08

57 871 453,66

21 747 558,42

646 126 148,16

81,88 %

66 638 085,31

807 200,00

30 151 814,61

97 597 099,92

12,37 %

22 980 350,61

22 406 200,59

0,00

45 386 551,20

5,75 %

27

BUDŽETS

1 162 638 350,96

1 135 770 934,74

8 240 134,55

865 380,05

1 144 876 449,34

98,47 %

10 189 462,71

0,00

1 715 466,72

11 904 929,43

1,02 %

5 104 128,55

752 843,64

0,00

5 856 972,19

0,50 %

28

REVĪZIJA

12 523 814,13

10 169 811,63

651 373,82

106 338,38

10 927 523,83

87,25 %

1 056 025,06

0,00

222 764,88

1 278 789,94

10,21 %

197 042,31

120 458,05

0,00

317 500,36

2,54 %

29

STATISTIKA

133 207 648,91

102 028 676,93

6 198 634,61

3 048 445,66

111 275 757,20

83,54 %

8 698 894,86

0,00

1 834 938,99

10 533 833,85

7,91 %

10 015 012,21

1 300 583,22

82 462,43

11 398 057,86

8,56 %

30

PENSIJAS

947 744 996,94

947 002 984,24

0,00

0,00

947 002 984,24

99,92 %

91 280,06

0,00

6,94

91 287,00

0,01 %

650 725,70

0,00

0,00

650 725,70

0,07 %

31

REZERVES

157 000 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

157 000 000,00

0,00

0,00

157 000 000,00

100,00 %

90

CITAS JOMAS

3 043 047 277,04

2 059 504 544,28

421 649 284,95

67 694 659,63

2 548 848 488,86

83,76 %

321 403 538,80

0,00

56 762 889,85

378 166 428,65

12,43 %

79 148 353,92

36 884 005,61

0,00

116 032 359,53

3,81 %

Kopā

Kopā

111 218 732 077,48

111 218 732 077,48

104 490 473 699,28

104 490 473 699,28

1 163 588 722,98

1 163 588 722,98

921 438 109,59

921 438 109,59

106 575 500 531,85

106 575 500 531,85

95,83 %

95,83 %

1 104 401 076,95

1 104 401 076,95

67 152 858,12

67 152 858,12

1 489 321 327,31

1 489 321 327,31

2 660 875 262,38

2 660 875 262,38

2,39 %

2,39 %

1 716 441 986,65

1 716 441 986,65

261 716 184,82

261 716 184,82

4 198 111,78

4 198 111,78

1 982 356 283,25

1 982 356 283,25

1,78 %

1,78 %

8.   Budžeta izpildes salīdzinājums

2006. un 2005. gadam pa politikas jomām

Saistību

apropriācijas

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 2006 | 2005 | izmaiņas, % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8 | 9=8/1 | 10 | 11=10/2 | 12=1-4-8 | 13=12/1 | 14=2-6-10 | 15=14/2 |
| 01 | EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS | 489 208 065,89 | 407 527 208,93 | 20,04 % | 385 027 076,36 | 78,70 % | 309 784 343,26 | 76,02 % | 1 485 723,77 | 0,30 % | 593 962,61 | 0,15 % | 102 695 265,76 | 20,99 % | 97 148 903,06 | 23,84 % |
| 02 | UZŅĒMĒJDARBĪBA | 467 371 914,18 | 426 592 592,95 | 9,56 % | 431 552 725,79 | 92,34 % | 349 976 535,28 | 82,04 % | 14 141 947,13 | 3,03 % | 36 383 569,61 | 8,53 % | 21 677 241,26 | 4,64 % | 40 232 488,06 | 9,43 % |
| 03 | KONKURENCE | 103 020 458,98 | 92 921 162,67 | 10,87 % | 100 034 628,40 | 97,10 % | 91 535 613,64 | 98,51 % | 2 475 495,05 | 2,40 % | 912 009,08 | 0,98 % | 510 335,53 | 0,50 % | 473 539,95 | 0,51 % |
| 04 | NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI | 11 929 944 855,16 | 11 526 648 203,18 | 3,50 % | 11 910 426 100,91 | 99,84 % | 11 499 353 632,97 | 99,76 % | 10 241 974,33 | 0,09 % | 7 514 005,27 | 0,07 % | 9 276 779,92 | 0,08 % | 19 780 564,94 | 0,17 % |
| 05 | LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA | 54 664 833 471,54 | 53 268 700 112,37 | 2,62 % | 54 276 596 168,94 | 99,29 % | 53 105 501 362,09 | 99,69 % | 51 602 294,88 | 0,09 % | 65 588 515,72 | 0,12 % | 336 635 007,72 | 0,62 % | 97 610 234,56 | 0,18 % |
| 06 | ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS | 1 539 164 640,65 | 1 486 438 871,24 | 3,55 % | 1 467 017 720,34 | 95,31 % | 1 426 019 964,83 | 95,94 % | 51 429 865,91 | 3,34 % | 34 387 551,95 | 2,31 % | 20 717 054,40 | 1,35 % | 26 031 354,46 | 1,75 % |
| 07 | VIDE | 367 463 577,35 | 347 971 130,46 | 5,60 % | 349 236 856,25 | 95,04 % | 333 756 826,31 | 95,92 % | 8 071 738,56 | 2,20 % | 5 513 903,44 | 1,58 % | 10 154 982,54 | 2,76 % | 8 700 400,71 | 2,50 % |
| 08 | ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ | 4 031 924 187,24 | 3 776 900 753,70 | 6,75 % | 3 932 481 848,61 | 97,53 % | 3 642 449 012,70 | 96,44 % | 88 663 397,18 | 2,20 % | 134 002 260,02 | 3,55 % | 10 778 941,45 | 0,27 % | 449 480,98 | 0,01 % |
| 09 | INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI | 1 601 574 240,87 | 1 565 654 841,89 | 2,29 % | 1 528 385 605,99 | 95,43 % | 1 502 184 340,22 | 95,95 % | 66 001 529,24 | 4,12 % | 55 790 812,19 | 3,56 % | 7 187 105,64 | 0,45 % | 7 679 689,48 | 0,49 % |
| 10 | TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE | 644 922 421,28 | 622 855 009,90 | 3,54 % | 412 469 318,66 | 63,96 % | 393 433 794,93 | 63,17 % | 231 566 353,19 | 35,91 % | 214 636 615,68 | 34,46 % | 886 749,43 | 0,14 % | 14 784 599,29 | 2,37 % |
| 11 | ZIVSAIMNIECĪBA | 1 088 978 975,31 | 1 027 724 083,17 | 5,96 % | 1 055 669 629,40 | 96,94 % | 997 735 419,43 | 97,08 % | 3 579 636,94 | 0,33 % | 3 892 296,72 | 0,38 % | 29 729 708,97 | 2,73 % | 26 096 367,02 | 2,54 % |
| 12 | IEKŠĒJAIS TIRGUS | 79 380 112,05 | 76 737 359,69 | 3,44 % | 74 891 781,11 | 94,35 % | 70 329 348,53 | 91,65 % | 1 766 831,39 | 2,23 % | 2 428 212,30 | 3,16 % | 2 721 499,55 | 3,43 % | 3 979 798,86 | 5,19 % |
| 13 | REĢIONĀLĀ POLITIKA | 28 930 682 899,01 | 27 307 413 557,57 | 5,94 % | 28 904 115 915,73 | 99,91 % | 27 203 606 421,36 | 99,62 % | 1 688 933,45 | 0,01 % | 93 615 991,91 | 0,34 % | 24 878 049,83 | 0,09 % | 10 191 144,30 | 0,04 % |
| 14 | NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA | 136 057 812,33 | 129 937 141,75 | 4,71 % | 121 729 470,63 | 89,47 % | 108 310 512,65 | 83,36 % | 2 800 775,87 | 2,06 % | 1 397 863,53 | 1,08 % | 11 527 565,83 | 8,47 % | 20 228 765,57 | 15,57 % |
| 15 | IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA | 1 225 025 280,97 | 1 153 954 314,63 | 6,16 % | 1 146 775 373,29 | 93,61 % | 1 051 670 746,48 | 91,14 % | 70 546 716,16 | 5,76 % | 91 820 790,59 | 7,96 % | 7 703 191,52 | 0,63 % | 10 462 777,56 | 0,91 % |
| 16 | PRESE UN SAKARI | 214 824 577,74 | 192 743 132,33 | 11,46 % | 205 876 179,13 | 95,83 % | 181 309 572,97 | 94,07 % | 2 440 082,99 | 1,14 % | 1 450 898,11 | 0,75 % | 6 508 315,62 | 3,03 % | 9 982 661,25 | 5,18 % |
| 17 | VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA | 587 946 705,50 | 498 193 764,15 | 18,02 % | 534 589 644,98 | 90,92 % | 472 067 559,43 | 94,76 % | 17 125 289,36 | 2,91 % | 12 124 419,78 | 2,43 % | 36 231 771,16 | 6,16 % | 14 001 784,94 | 2,81 % |
| 18 | BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA | 625 042 842,21 | 608 409 488,09 | 2,73 % | 590 504 418,20 | 94,47 % | 594 371 619,52 | 97,69 % | 12 009 246,95 | 1,92 % | 5 376 553,87 | 0,88 % | 22 529 177,06 | 3,60 % | 8 661 314,70 | 1,42 % |
| 19 | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 3 652 339 652,54 | 3 451 788 313,24 | 5,81 % | 3 615 843 046,98 | 99,00 % | 3 387 618 648,81 | 98,14 % | 32 125 904,20 | 0,88 % | 55 448 433,28 | 1,61 % | 4 370 701,36 | 0,12 % | 8 721 231,15 | 0,25 % |
| 20 | TIRDZNIECĪBA | 85 591 248,49 | 79 045 483,69 | 8,28 % | 83 072 576,79 | 97,06 % | 76 411 967,41 | 96,67 % | 1 552 639,94 | 1,81 % | 935 968,45 | 1,18 % | 966 031,76 | 1,13 % | 1 697 547,83 | 2,15 % |
| 21 | ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM | 1 389 319 831,09 | 1 289 036 926,29 | 7,78 % | 1 292 049 083,81 | 93,00 % | 1 252 839 282,97 | 97,19 % | 91 070 769,63 | 6,56 % | 25 378 049,45 | 1,97 % | 6 199 977,65 | 0,45 % | 10 819 593,87 | 0,84 % |
| 22 | PAPLAŠINĀŠANĀS | 2 410 559 442,66 | 2 091 172 264,18 | 15,27 % | 2 354 053 674,98 | 97,66 % | 1 924 853 560,36 | 92,05 % | 40 124 802,88 | 1,66 % | 34 028 225,48 | 1,63 % | 16 380 964,80 | 0,68 % | 132 290 478,34 | 6,33 % |
| 23 | HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA | 663 366 766,49 | 649 607 082,02 | 2,12 % | 662 421 377,59 | 99,86 % | 648 484 098,73 | 99,83 % | 614 393,38 | 0,09 % | 998 669,91 | 0,15 % | 330 995,52 | 0,05 % | 124 313,38 | 0,02 % |
| 24 | KRĀPŠANAS APKAROŠANA | 65 893 905,82 | 58 081 724,61 | 13,45 % | 61 636 214,97 | 93,54 % | 57 291 123,75 | 98,64 % | 76 244,50 | 0,12 % | 46 294,37 | 0,08 % | 4 181 446,35 | 6,35 % | 744 306,49 | 1,28 % |
| 25 | KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS | 225 609 536,24 | 221 979 010,68 | 1,64 % | 218 508 372,56 | 96,85 % | 214 565 740,03 | 96,66 % | 5 524 792,98 | 2,45 % | 3 931 895,71 | 1,77 % | 1 576 370,70 | 0,70 % | 3 481 374,94 | 1,57 % |
| 26 | KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA | 713 493 047,40 | 694 334 023,39 | 2,76 % | 662 412 800,19 | 92,84 % | 646 558 500,04 | 93,12 % | 23 973 122,05 | 3,36 % | 18 946 607,61 | 2,73 % | 27 107 125,16 | 3,80 % | 28 828 915,74 | 4,15 % |
| 27 | BUDŽETS | 1 153 645 372,77 | 1 371 761 854,50 | - 15,90 % | 1 146 935 299,78 | 99,42 % | 1 369 172 980,93 | 99,81 % | 1 605 944,44 | 0,14 % | 694 377,84 | 0,05 % | 5 104 128,55 | 0,44 % | 1 894 495,73 | 0,14 % |
| 28 | REVĪZIJA | 11 751 982,27 | 11 065 776,56 | 6,20 % | 11 346 547,42 | 96,55 % | 10 736 817,48 | 97,03 % | 208 392,54 | 1,77 % | 91 170,19 | 0,82 % | 197 042,31 | 1,68 % | 237 788,89 | 2,15 % |
| 29 | STATISTIKA | 139 613 230,03 | 143 845 832,96 | - 2,94 % | 126 538 637,34 | 90,64 % | 122 598 026,83 | 85,23 % | 2 674 013,27 | 1,92 % | 3 367 160,99 | 2,34 % | 10 400 579,42 | 7,45 % | 17 880 645,14 | 12,43 % |
| 30 | PENSIJAS | 947 744 996,94 | 899 771 006,94 | 5,33 % | 947 094 264,30 | 99,93 % | 897 979 045,67 | 99,80 % | 6,94 | 0,00 % | 6,94 | 0,00 % | 650 725,70 | 0,07 % | 1 791 954,33 | 0,20 % |
| 31 | REZERVES | 49 000 000,00 | 13 000 000,00 | 276,92 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 49 000 000,00 | 100,00 % | 13 000 000,00 | 100,00 % |
| 90 | CITAS JOMAS | 2 559 094 278,12 | 2 444 128 322,90 | 4,70 % | 2 450 846 290,71 | 95,77 % | 2 335 402 908,76 | 95,55 % | 29 383 565,94 | 1,15 % | 48 666 663,84 | 1,99 % | 78 864 421,47 | 3,08 % | 60 058 750,30 | 2,46 % |
| Kopā | 122 794 390 329,12 | 117 935 940 350,63 | 4,12 % | 121 060 138 650,14 | 98,59 % | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 866 572 425,04 | 0,71 % | 959 963 756,44 | 0,81 % | 867 679 253,94 | 0,71 % | 698 067 265,82 | 0,59 % |

EUR

Politikas joma

Apstiprinātās apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

2006

2005

izmaiņas, %

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8

9=8/1

10

11=10/2

12=1-4-8

13=12/1

14=2-6-10

15=14/2

01

EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS

489 208 065,89

407 527 208,93

20,04 %

385 027 076,36

78,70 %

309 784 343,26

76,02 %

1 485 723,77

0,30 %

593 962,61

0,15 %

102 695 265,76

20,99 %

97 148 903,06

23,84 %

02

UZŅĒMĒJDARBĪBA

467 371 914,18

426 592 592,95

9,56 %

431 552 725,79

92,34 %

349 976 535,28

82,04 %

14 141 947,13

3,03 %

36 383 569,61

8,53 %

21 677 241,26

4,64 %

40 232 488,06

9,43 %

03

KONKURENCE

103 020 458,98

92 921 162,67

10,87 %

100 034 628,40

97,10 %

91 535 613,64

98,51 %

2 475 495,05

2,40 %

912 009,08

0,98 %

510 335,53

0,50 %

473 539,95

0,51 %

04

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

11 929 944 855,16

11 526 648 203,18

3,50 %

11 910 426 100,91

99,84 %

11 499 353 632,97

99,76 %

10 241 974,33

0,09 %

7 514 005,27

0,07 %

9 276 779,92

0,08 %

19 780 564,94

0,17 %

05

LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

54 664 833 471,54

53 268 700 112,37

2,62 %

54 276 596 168,94

99,29 %

53 105 501 362,09

99,69 %

51 602 294,88

0,09 %

65 588 515,72

0,12 %

336 635 007,72

0,62 %

97 610 234,56

0,18 %

06

ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS

1 539 164 640,65

1 486 438 871,24

3,55 %

1 467 017 720,34

95,31 %

1 426 019 964,83

95,94 %

51 429 865,91

3,34 %

34 387 551,95

2,31 %

20 717 054,40

1,35 %

26 031 354,46

1,75 %

07

VIDE

367 463 577,35

347 971 130,46

5,60 %

349 236 856,25

95,04 %

333 756 826,31

95,92 %

8 071 738,56

2,20 %

5 513 903,44

1,58 %

10 154 982,54

2,76 %

8 700 400,71

2,50 %

08

ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ

4 031 924 187,24

3 776 900 753,70

6,75 %

3 932 481 848,61

97,53 %

3 642 449 012,70

96,44 %

88 663 397,18

2,20 %

134 002 260,02

3,55 %

10 778 941,45

0,27 %

449 480,98

0,01 %

09

INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

1 601 574 240,87

1 565 654 841,89

2,29 %

1 528 385 605,99

95,43 %

1 502 184 340,22

95,95 %

66 001 529,24

4,12 %

55 790 812,19

3,56 %

7 187 105,64

0,45 %

7 679 689,48

0,49 %

10

TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE

644 922 421,28

622 855 009,90

3,54 %

412 469 318,66

63,96 %

393 433 794,93

63,17 %

231 566 353,19

35,91 %

214 636 615,68

34,46 %

886 749,43

0,14 %

14 784 599,29

2,37 %

11

ZIVSAIMNIECĪBA

1 088 978 975,31

1 027 724 083,17

5,96 %

1 055 669 629,40

96,94 %

997 735 419,43

97,08 %

3 579 636,94

0,33 %

3 892 296,72

0,38 %

29 729 708,97

2,73 %

26 096 367,02

2,54 %

12

IEKŠĒJAIS TIRGUS

79 380 112,05

76 737 359,69

3,44 %

74 891 781,11

94,35 %

70 329 348,53

91,65 %

1 766 831,39

2,23 %

2 428 212,30

3,16 %

2 721 499,55

3,43 %

3 979 798,86

5,19 %

13

REĢIONĀLĀ POLITIKA

28 930 682 899,01

27 307 413 557,57

5,94 %

28 904 115 915,73

99,91 %

27 203 606 421,36

99,62 %

1 688 933,45

0,01 %

93 615 991,91

0,34 %

24 878 049,83

0,09 %

10 191 144,30

0,04 %

14

NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA

136 057 812,33

129 937 141,75

4,71 %

121 729 470,63

89,47 %

108 310 512,65

83,36 %

2 800 775,87

2,06 %

1 397 863,53

1,08 %

11 527 565,83

8,47 %

20 228 765,57

15,57 %

15

IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

1 225 025 280,97

1 153 954 314,63

6,16 %

1 146 775 373,29

93,61 %

1 051 670 746,48

91,14 %

70 546 716,16

5,76 %

91 820 790,59

7,96 %

7 703 191,52

0,63 %

10 462 777,56

0,91 %

16

PRESE UN SAKARI

214 824 577,74

192 743 132,33

11,46 %

205 876 179,13

95,83 %

181 309 572,97

94,07 %

2 440 082,99

1,14 %

1 450 898,11

0,75 %

6 508 315,62

3,03 %

9 982 661,25

5,18 %

17

VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA

587 946 705,50

498 193 764,15

18,02 %

534 589 644,98

90,92 %

472 067 559,43

94,76 %

17 125 289,36

2,91 %

12 124 419,78

2,43 %

36 231 771,16

6,16 %

14 001 784,94

2,81 %

18

BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA

625 042 842,21

608 409 488,09

2,73 %

590 504 418,20

94,47 %

594 371 619,52

97,69 %

12 009 246,95

1,92 %

5 376 553,87

0,88 %

22 529 177,06

3,60 %

8 661 314,70

1,42 %

19

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

3 652 339 652,54

3 451 788 313,24

5,81 %

3 615 843 046,98

99,00 %

3 387 618 648,81

98,14 %

32 125 904,20

0,88 %

55 448 433,28

1,61 %

4 370 701,36

0,12 %

8 721 231,15

0,25 %

20

TIRDZNIECĪBA

85 591 248,49

79 045 483,69

8,28 %

83 072 576,79

97,06 %

76 411 967,41

96,67 %

1 552 639,94

1,81 %

935 968,45

1,18 %

966 031,76

1,13 %

1 697 547,83

2,15 %

21

ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM

1 389 319 831,09

1 289 036 926,29

7,78 %

1 292 049 083,81

93,00 %

1 252 839 282,97

97,19 %

91 070 769,63

6,56 %

25 378 049,45

1,97 %

6 199 977,65

0,45 %

10 819 593,87

0,84 %

22

PAPLAŠINĀŠANĀS

2 410 559 442,66

2 091 172 264,18

15,27 %

2 354 053 674,98

97,66 %

1 924 853 560,36

92,05 %

40 124 802,88

1,66 %

34 028 225,48

1,63 %

16 380 964,80

0,68 %

132 290 478,34

6,33 %

23

HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA

663 366 766,49

649 607 082,02

2,12 %

662 421 377,59

99,86 %

648 484 098,73

99,83 %

614 393,38

0,09 %

998 669,91

0,15 %

330 995,52

0,05 %

124 313,38

0,02 %

24

KRĀPŠANAS APKAROŠANA

65 893 905,82

58 081 724,61

13,45 %

61 636 214,97

93,54 %

57 291 123,75

98,64 %

76 244,50

0,12 %

46 294,37

0,08 %

4 181 446,35

6,35 %

744 306,49

1,28 %

25

KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS

225 609 536,24

221 979 010,68

1,64 %

218 508 372,56

96,85 %

214 565 740,03

96,66 %

5 524 792,98

2,45 %

3 931 895,71

1,77 %

1 576 370,70

0,70 %

3 481 374,94

1,57 %

26

KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA

713 493 047,40

694 334 023,39

2,76 %

662 412 800,19

92,84 %

646 558 500,04

93,12 %

23 973 122,05

3,36 %

18 946 607,61

2,73 %

27 107 125,16

3,80 %

28 828 915,74

4,15 %

27

BUDŽETS

1 153 645 372,77

1 371 761 854,50

- 15,90 %

1 146 935 299,78

99,42 %

1 369 172 980,93

99,81 %

1 605 944,44

0,14 %

694 377,84

0,05 %

5 104 128,55

0,44 %

1 894 495,73

0,14 %

28

REVĪZIJA

11 751 982,27

11 065 776,56

6,20 %

11 346 547,42

96,55 %

10 736 817,48

97,03 %

208 392,54

1,77 %

91 170,19

0,82 %

197 042,31

1,68 %

237 788,89

2,15 %

29

STATISTIKA

139 613 230,03

143 845 832,96

- 2,94 %

126 538 637,34

90,64 %

122 598 026,83

85,23 %

2 674 013,27

1,92 %

3 367 160,99

2,34 %

10 400 579,42

7,45 %

17 880 645,14

12,43 %

30

PENSIJAS

947 744 996,94

899 771 006,94

5,33 %

947 094 264,30

99,93 %

897 979 045,67

99,80 %

6,94

0,00 %

6,94

0,00 %

650 725,70

0,07 %

1 791 954,33

0,20 %

31

REZERVES

49 000 000,00

13 000 000,00

276,92 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

49 000 000,00

100,00 %

13 000 000,00

100,00 %

90

CITAS JOMAS

2 559 094 278,12

2 444 128 322,90

4,70 %

2 450 846 290,71

95,77 %

2 335 402 908,76

95,55 %

29 383 565,94

1,15 %

48 666 663,84

1,99 %

78 864 421,47

3,08 %

60 058 750,30

2,46 %

Kopā

Kopā

122 794 390 329,12

122 794 390 329,12

117 935 940 350,63

117 935 940 350,63

4,12 %

4,12 %

121 060 138 650,14

121 060 138 650,14

98,59 %

98,59 %

116 277 909 328,37

116 277 909 328,37

98,59 %

98,59 %

866 572 425,04

866 572 425,04

0,71 %

0,71 %

959 963 756,44

959 963 756,44

0,81 %

0,81 %

867 679 253,94

867 679 253,94

0,71 %

0,71 %

698 067 265,82

698 067 265,82

0,59 %

0,59 %

9.   Budžeta izpildes salīdzinājums

2006. un 2005. gadam pa politikas jomām

Maksājumu

apropriācijas

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 2006 | 2005 | izmaiņas, % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8 | 9=8/1 | 10 | 11=10/2 | 12=1-4-8 | 13=12/1 | 14=2-6-10 | 15=14/2 |
| 01 | EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS | 455 234 830,50 | 455 723 451,06 | 0,11 % | 342 328 285,60 | 75,20 % | 356 798 011,71 | 78,29 % | 7 492 136,25 | 1,65 % | 6 158 653,19 | 1,35 % | 105 414 408,65 | 23,16 % | 92 766 786,16 | 20,36 % |
| 02 | UZŅĒMĒJDARBĪBA | 478 034 341,95 | 420 813 510,71 | 13,60 % | 330 290 059,80 | 69,09 % | 305 486 312,68 | 72,59 % | 58 108 096,37 | 12,16 % | 47 989 883,15 | 11,40 % | 89 636 185,78 | 18,75 % | 67 337 314,88 | 16,00 % |
| 03 | KONKURENCE | 110 350 481,75 | 99 373 701,44 | 11,05 % | 97 442 432,81 | 88,30 % | 89 655 686,24 | 90,22 % | 11 383 715,48 | 10,32 % | 8 242 358,33 | 8,29 % | 1 524 333,46 | 1,38 % | 1 475 656,87 | 1,48 % |
| 04 | NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI | 9 613 692 965,17 | 9 811 200 592,87 | 2,01 % | 9 563 807 231,88 | 99,48 % | 9 756 257 708,52 | 99,44 % | 28 311 608,33 | 0,29 % | 24 079 509,44 | 0,25 % | 21 574 124,96 | 0,22 % | 30 863 374,91 | 0,31 % |
| 05 | LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA | 54 002 831 354,15 | 52 984 768 230,41 | 1,92 % | 53 581 849 537,54 | 99,22 % | 52 736 906 945,54 | 99,53 % | 78 269 349,50 | 0,14 % | 69 843 303,26 | 0,13 % | 342 712 467,11 | 0,63 % | 178 017 981,61 | 0,34 % |
| 06 | ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS | 1 481 712 294,45 | 1 347 410 097,94 | 9,97 % | 1 301 130 116,54 | 87,81 % | 1 205 229 065,70 | 89,45 % | 102 155 222,93 | 6,89 % | 78 332 113,72 | 5,81 % | 78 426 954,98 | 5,29 % | 63 848 918,52 | 4,74 % |
| 07 | VIDE | 344 665 264,88 | 342 671 583,23 | 0,58 % | 293 236 679,71 | 85,08 % | 275 876 257,76 | 80,51 % | 32 770 410,81 | 9,51 % | 25 155 239,45 | 7,34 % | 18 658 174,36 | 5,41 % | 41 640 086,02 | 12,15 % |
| 08 | ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ | 3 998 335 584,33 | 3 516 317 721,69 | 13,71 % | 3 372 813 329,47 | 84,36 % | 3 015 486 495,85 | 85,76 % | 584 696 145,38 | 14,62 % | 487 689 644,76 | 13,87 % | 40 826 109,48 | 1,02 % | 13 141 581,08 | 0,37 % |
| 09 | INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI | 1 660 007 715,96 | 1 448 488 027,38 | 14,60 % | 1 426 525 694,12 | 85,93 % | 1 227 318 675,95 | 84,73 % | 207 766 332,47 | 12,52 % | 197 526 887,33 | 13,64 % | 25 715 689,37 | 1,55 % | 23 642 464,10 | 1,63 % |
| 10 | TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE | 625 492 968,86 | 594 480 964,37 | 5,22 % | 392 670 626,46 | 62,78 % | 355 815 491,08 | 59,85 % | 223 183 704,59 | 35,68 % | 216 107 331,04 | 36,35 % | 9 638 637,81 | 1,54 % | 22 558 142,25 | 3,79 % |
| 11 | ZIVSAIMNIECĪBA | 977 405 621,02 | 921 487 723,07 | 6,07 % | 788 762 412,83 | 80,70 % | 818 585 676,41 | 88,83 % | 44 985 817,99 | 4,60 % | 9 096 638,99 | 0,99 % | 143 657 390,20 | 14,70 % | 93 805 407,67 | 10,18 % |
| 12 | IEKŠĒJAIS TIRGUS | 83 790 133,68 | 78 284 561,36 | 7,03 % | 71 715 460,26 | 85,59 % | 66 677 796,39 | 85,17 % | 8 316 398,47 | 9,93 % | 8 659 241,63 | 11,06 % | 3 758 274,95 | 4,49 % | 2 947 523,34 | 3,77 % |
| 13 | REĢIONĀLĀ POLITIKA | 19 992 573 689,20 | 20 152 243 333,70 | 0,79 % | 19 835 634 291,63 | 99,22 % | 19 982 317 107,34 | 99,16 % | 16 677 282,67 | 0,08 % | 111 104 553,91 | 0,55 % | 140 262 114,90 | 0,70 % | 58 821 672,45 | 0,29 % |
| 14 | NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA | 126 091 487,52 | 110 123 014,03 | 14,50 % | 106 144 097,00 | 84,18 % | 94 048 564,70 | 85,40 % | 9 444 494,18 | 7,49 % | 7 746 618,65 | 7,03 % | 10 502 896,34 | 8,33 % | 8 327 830,68 | 7,56 % |
| 15 | IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA | 1 267 212 695,29 | 1 171 624 946,68 | 8,16 % | 1 108 208 964,39 | 87,45 % | 1 002 857 479,56 | 85,60 % | 119 632 554,03 | 9,44 % | 143 154 278,28 | 12,22 % | 39 371 176,87 | 3,11 % | 25 613 188,84 | 2,19 % |
| 16 | PRESE UN SAKARI | 236 399 854,71 | 201 916 890,24 | 17,08 % | 188 660 600,37 | 79,81 % | 159 016 725,77 | 78,75 % | 30 477 306,50 | 12,89 % | 19 156 186,75 | 9,49 % | 17 261 947,84 | 7,30 % | 23 743 977,72 | 11,76 % |
| 17 | VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA | 822 460 201,34 | 837 689 986,30 | 1,82 % | 424 372 859,63 | 51,60 % | 498 837 321,88 | 59,55 % | 287 131 357,53 | 34,91 % | 262 871 415,90 | 31,38 % | 110 955 984,18 | 13,49 % | 75 981 248,52 | 9,07 % |
| 18 | BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA | 650 161 637,81 | 589 590 155,25 | 10,27 % | 560 807 981,12 | 86,26 % | 470 786 913,49 | 79,85 % | 18 744 115,75 | 2,88 % | 61 070 829,05 | 10,36 % | 70 609 540,94 | 10,86 % | 57 732 412,71 | 9,79 % |
| 19 | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 3 530 339 141,49 | 3 335 618 358,92 | 5,84 % | 3 318 027 881,96 | 93,99 % | 3 164 706 890,99 | 94,88 % | 96 486 142,05 | 2,73 % | 111 182 901,14 | 3,33 % | 115 825 117,48 | 3,28 % | 59 728 566,79 | 1,79 % |
| 20 | TIRDZNIECĪBA | 91 755 259,16 | 84 797 756,27 | 8,20 % | 79 823 819,30 | 87,00 % | 74 500 528,37 | 87,86 % | 8 005 326,55 | 8,72 % | 6 817 667,05 | 8,04 % | 3 926 113,31 | 4,28 % | 3 479 560,85 | 4,10 % |
| 21 | ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM | 1 310 688 375,74 | 1 244 240 629,79 | 5,34 % | 976 759 815,10 | 74,52 % | 1 140 061 224,15 | 91,63 % | 124 959 406,32 | 9,53 % | 51 957 023,01 | 4,18 % | 208 969 154,32 | 15,94 % | 52 222 382,63 | 4,20 % |
| 22 | PAPLAŠINĀŠANĀS | 2 166 108 695,23 | 2 547 666 825,37 | 14,98 % | 2 113 084 549,49 | 97,55 % | 1 902 618 042,80 | 74,68 % | 23 885 544,01 | 1,10 % | 65 392 530,87 | 2,57 % | 29 138 601,73 | 1,35 % | 579 656 251,70 | 22,75 % |
| 23 | HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA | 634 973 922,43 | 626 900 784,47 | 1,29 % | 625 054 014,33 | 98,44 % | 596 062 922,91 | 95,08 % | 5 590 869,58 | 0,88 % | 10 441 082,36 | 1,67 % | 4 329 038,52 | 0,68 % | 20 396 779,20 | 3,25 % |
| 24 | KRĀPŠANAS APKAROŠANA | 72 488 883,27 | 62 887 691,19 | 15,27 % | 57 598 518,80 | 79,46 % | 53 161 961,37 | 84,53 % | 6 274 084,41 | 8,66 % | 7 082 471,82 | 11,26 % | 8 616 280,06 | 11,89 % | 2 643 258,00 | 4,20 % |
| 25 | KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS | 240 652 790,33 | 236 109 319,02 | 1,92 % | 209 693 920,08 | 87,14 % | 209 965 876,20 | 88,93 % | 26 555 471,44 | 11,03 % | 18 975 149,72 | 8,04 % | 4 403 398,81 | 1,83 % | 7 168 293,10 | 3,04 % |
| 26 | KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA | 789 109 799,28 | 799 466 175,00 | 1,30 % | 646 126 148,16 | 81,88 % | 648 589 592,37 | 81,13 % | 97 597 099,92 | 12,37 % | 100 315 741,93 | 12,55 % | 45 386 551,20 | 5,75 % | 50 560 840,70 | 6,32 % |
| 27 | BUDŽETS | 1 162 638 350,96 | 1 383 209 636,30 | 15,95 % | 1 144 876 449,34 | 98,47 % | 1 371 108 963,77 | 99,13 % | 11 904 929,43 | 1,02 % | 9 690 803,33 | 0,70 % | 5 856 972,19 | 0,50 % | 2 409 869,20 | 0,17 % |
| 28 | REVĪZIJA | 12 523 814,13 | 11 737 179,47 | 6,70 % | 10 927 523,83 | 87,25 % | 10 463 779,17 | 89,15 % | 1 278 789,94 | 10,21 % | 863 002,01 | 7,35 % | 317 500,36 | 2,54 % | 410 398,29 | 3,50 % |
| 29 | STATISTIKA | 133 207 648,91 | 141 296 861,25 | 5,72 % | 111 275 757,20 | 83,54 % | 111 123 383,02 | 78,65 % | 10 533 833,85 | 7,91 % | 10 002 427,05 | 7,08 % | 11 398 057,86 | 8,56 % | 20 171 051,18 | 14,28 % |
| 30 | PENSIJAS | 947 744 996,94 | 899 771 006,94 | 5,33 % | 947 002 984,24 | 99,92 % | 895 202 618,12 | 99,49 % | 91 287,00 | 0,01 % | 2 776 434,49 | 0,31 % | 650 725,70 | 0,07 % | 1 791 954,33 | 0,20 % |
| 31 | REZERVES | 157 000 000,00 | 123 000 000,00 | 27,64 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 157 000 000,00 | 100,00 % | 123 000 000,00 | 100,00 % |
| 90 | CITAS JOMAS | 3 043 047 277,04 | 2 853 089 900,39 | 6,66 % | 2 548 848 488,86 | 83,76 % | 2 239 705 806,44 | 78,50 % | 378 166 428,65 | 12,43 % | 507 418 983,90 | 17,78 % | 116 032 359,53 | 3,81 % | 105 965 110,05 | 3,71 % |
| Kopā | 111 218 732 077,48 | 109 434 000 616,11 | 1,63 % | 106 575 500 531,85 | 95,83 % | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 2 660 875 262,38 | 2,39 % | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 1 982 356 283,25 | 1,78 % | 1 911 869 884,35 | 1,75 % |

EUR

Politikas joma

Apstiprinātās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

2006

2005

izmaiņas, %

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8

9=8/1

10

11=10/2

12=1-4-8

13=12/1

14=2-6-10

15=14/2

01

EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS

455 234 830,50

455 723 451,06

0,11 %

342 328 285,60

75,20 %

356 798 011,71

78,29 %

7 492 136,25

1,65 %

6 158 653,19

1,35 %

105 414 408,65

23,16 %

92 766 786,16

20,36 %

02

UZŅĒMĒJDARBĪBA

478 034 341,95

420 813 510,71

13,60 %

330 290 059,80

69,09 %

305 486 312,68

72,59 %

58 108 096,37

12,16 %

47 989 883,15

11,40 %

89 636 185,78

18,75 %

67 337 314,88

16,00 %

03

KONKURENCE

110 350 481,75

99 373 701,44

11,05 %

97 442 432,81

88,30 %

89 655 686,24

90,22 %

11 383 715,48

10,32 %

8 242 358,33

8,29 %

1 524 333,46

1,38 %

1 475 656,87

1,48 %

04

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

9 613 692 965,17

9 811 200 592,87

2,01 %

9 563 807 231,88

99,48 %

9 756 257 708,52

99,44 %

28 311 608,33

0,29 %

24 079 509,44

0,25 %

21 574 124,96

0,22 %

30 863 374,91

0,31 %

05

LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

54 002 831 354,15

52 984 768 230,41

1,92 %

53 581 849 537,54

99,22 %

52 736 906 945,54

99,53 %

78 269 349,50

0,14 %

69 843 303,26

0,13 %

342 712 467,11

0,63 %

178 017 981,61

0,34 %

06

ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS

1 481 712 294,45

1 347 410 097,94

9,97 %

1 301 130 116,54

87,81 %

1 205 229 065,70

89,45 %

102 155 222,93

6,89 %

78 332 113,72

5,81 %

78 426 954,98

5,29 %

63 848 918,52

4,74 %

07

VIDE

344 665 264,88

342 671 583,23

0,58 %

293 236 679,71

85,08 %

275 876 257,76

80,51 %

32 770 410,81

9,51 %

25 155 239,45

7,34 %

18 658 174,36

5,41 %

41 640 086,02

12,15 %

08

ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ

3 998 335 584,33

3 516 317 721,69

13,71 %

3 372 813 329,47

84,36 %

3 015 486 495,85

85,76 %

584 696 145,38

14,62 %

487 689 644,76

13,87 %

40 826 109,48

1,02 %

13 141 581,08

0,37 %

09

INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

1 660 007 715,96

1 448 488 027,38

14,60 %

1 426 525 694,12

85,93 %

1 227 318 675,95

84,73 %

207 766 332,47

12,52 %

197 526 887,33

13,64 %

25 715 689,37

1,55 %

23 642 464,10

1,63 %

10

TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE

625 492 968,86

594 480 964,37

5,22 %

392 670 626,46

62,78 %

355 815 491,08

59,85 %

223 183 704,59

35,68 %

216 107 331,04

36,35 %

9 638 637,81

1,54 %

22 558 142,25

3,79 %

11

ZIVSAIMNIECĪBA

977 405 621,02

921 487 723,07

6,07 %

788 762 412,83

80,70 %

818 585 676,41

88,83 %

44 985 817,99

4,60 %

9 096 638,99

0,99 %

143 657 390,20

14,70 %

93 805 407,67

10,18 %

12

IEKŠĒJAIS TIRGUS

83 790 133,68

78 284 561,36

7,03 %

71 715 460,26

85,59 %

66 677 796,39

85,17 %

8 316 398,47

9,93 %

8 659 241,63

11,06 %

3 758 274,95

4,49 %

2 947 523,34

3,77 %

13

REĢIONĀLĀ POLITIKA

19 992 573 689,20

20 152 243 333,70

0,79 %

19 835 634 291,63

99,22 %

19 982 317 107,34

99,16 %

16 677 282,67

0,08 %

111 104 553,91

0,55 %

140 262 114,90

0,70 %

58 821 672,45

0,29 %

14

NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA

126 091 487,52

110 123 014,03

14,50 %

106 144 097,00

84,18 %

94 048 564,70

85,40 %

9 444 494,18

7,49 %

7 746 618,65

7,03 %

10 502 896,34

8,33 %

8 327 830,68

7,56 %

15

IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

1 267 212 695,29

1 171 624 946,68

8,16 %

1 108 208 964,39

87,45 %

1 002 857 479,56

85,60 %

119 632 554,03

9,44 %

143 154 278,28

12,22 %

39 371 176,87

3,11 %

25 613 188,84

2,19 %

16

PRESE UN SAKARI

236 399 854,71

201 916 890,24

17,08 %

188 660 600,37

79,81 %

159 016 725,77

78,75 %

30 477 306,50

12,89 %

19 156 186,75

9,49 %

17 261 947,84

7,30 %

23 743 977,72

11,76 %

17

VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA

822 460 201,34

837 689 986,30

1,82 %

424 372 859,63

51,60 %

498 837 321,88

59,55 %

287 131 357,53

34,91 %

262 871 415,90

31,38 %

110 955 984,18

13,49 %

75 981 248,52

9,07 %

18

BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA

650 161 637,81

589 590 155,25

10,27 %

560 807 981,12

86,26 %

470 786 913,49

79,85 %

18 744 115,75

2,88 %

61 070 829,05

10,36 %

70 609 540,94

10,86 %

57 732 412,71

9,79 %

19

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

3 530 339 141,49

3 335 618 358,92

5,84 %

3 318 027 881,96

93,99 %

3 164 706 890,99

94,88 %

96 486 142,05

2,73 %

111 182 901,14

3,33 %

115 825 117,48

3,28 %

59 728 566,79

1,79 %

20

TIRDZNIECĪBA

91 755 259,16

84 797 756,27

8,20 %

79 823 819,30

87,00 %

74 500 528,37

87,86 %

8 005 326,55

8,72 %

6 817 667,05

8,04 %

3 926 113,31

4,28 %

3 479 560,85

4,10 %

21

ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM

1 310 688 375,74

1 244 240 629,79

5,34 %

976 759 815,10

74,52 %

1 140 061 224,15

91,63 %

124 959 406,32

9,53 %

51 957 023,01

4,18 %

208 969 154,32

15,94 %

52 222 382,63

4,20 %

22

PAPLAŠINĀŠANĀS

2 166 108 695,23

2 547 666 825,37

14,98 %

2 113 084 549,49

97,55 %

1 902 618 042,80

74,68 %

23 885 544,01

1,10 %

65 392 530,87

2,57 %

29 138 601,73

1,35 %

579 656 251,70

22,75 %

23

HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA

634 973 922,43

626 900 784,47

1,29 %

625 054 014,33

98,44 %

596 062 922,91

95,08 %

5 590 869,58

0,88 %

10 441 082,36

1,67 %

4 329 038,52

0,68 %

20 396 779,20

3,25 %

24

KRĀPŠANAS APKAROŠANA

72 488 883,27

62 887 691,19

15,27 %

57 598 518,80

79,46 %

53 161 961,37

84,53 %

6 274 084,41

8,66 %

7 082 471,82

11,26 %

8 616 280,06

11,89 %

2 643 258,00

4,20 %

25

KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS

240 652 790,33

236 109 319,02

1,92 %

209 693 920,08

87,14 %

209 965 876,20

88,93 %

26 555 471,44

11,03 %

18 975 149,72

8,04 %

4 403 398,81

1,83 %

7 168 293,10

3,04 %

26

KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA

789 109 799,28

799 466 175,00

1,30 %

646 126 148,16

81,88 %

648 589 592,37

81,13 %

97 597 099,92

12,37 %

100 315 741,93

12,55 %

45 386 551,20

5,75 %

50 560 840,70

6,32 %

27

BUDŽETS

1 162 638 350,96

1 383 209 636,30

15,95 %

1 144 876 449,34

98,47 %

1 371 108 963,77

99,13 %

11 904 929,43

1,02 %

9 690 803,33

0,70 %

5 856 972,19

0,50 %

2 409 869,20

0,17 %

28

REVĪZIJA

12 523 814,13

11 737 179,47

6,70 %

10 927 523,83

87,25 %

10 463 779,17

89,15 %

1 278 789,94

10,21 %

863 002,01

7,35 %

317 500,36

2,54 %

410 398,29

3,50 %

29

STATISTIKA

133 207 648,91

141 296 861,25

5,72 %

111 275 757,20

83,54 %

111 123 383,02

78,65 %

10 533 833,85

7,91 %

10 002 427,05

7,08 %

11 398 057,86

8,56 %

20 171 051,18

14,28 %

30

PENSIJAS

947 744 996,94

899 771 006,94

5,33 %

947 002 984,24

99,92 %

895 202 618,12

99,49 %

91 287,00

0,01 %

2 776 434,49

0,31 %

650 725,70

0,07 %

1 791 954,33

0,20 %

31

REZERVES

157 000 000,00

123 000 000,00

27,64 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

157 000 000,00

100,00 %

123 000 000,00

100,00 %

90

CITAS JOMAS

3 043 047 277,04

2 853 089 900,39

6,66 %

2 548 848 488,86

83,76 %

2 239 705 806,44

78,50 %

378 166 428,65

12,43 %

507 418 983,90

17,78 %

116 032 359,53

3,81 %

105 965 110,05

3,71 %

Kopā

Kopā

111 218 732 077,48

111 218 732 077,48

109 434 000 616,11

109 434 000 616,11

1,63 %

1,63 %

106 575 500 531,85

106 575 500 531,85

95,83 %

95,83 %

104 835 229 826,25

104 835 229 826,25

95,80 %

95,80 %

2 660 875 262,38

2 660 875 262,38

2,39 %

2,39 %

2 686 900 905,51

2 686 900 905,51

2,46 %

2,46 %

1 982 356 283,25

1 982 356 283,25

1,78 %

1,78 %

1 911 869 884,35

1 911 869 884,35

1,75 %

1,75 %

10.   Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums

un izmaiņas tajās pa finanšu plāniem

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Apropriācijas, kas ir pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprināts | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprināts |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | LAUKSAIMNIECĪBA | 51 050 720 000,00 | - 860 000 000,00 | 43 400 000,00 | 2 510 270,02 | 45 910 270,02 | 50 236 630 270,02 | 50 991 020 000,00 | - 780 500 000,00 | 285 496 606,20 | 2 510 270,02 | 288 006 876,22 | 50 498 526 876,22 |
| 2 | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | 44 555 004 990,00 | - 500 000,00 | 43 847 607,60 | 61 246 706,01 | 105 094 313,61 | 44 659 599 303,61 | 35 639 599 237,00 | - 3 144 390 000,00 | 13 863 714,64 | 61 554 300,06 | 75 418 014,70 | 32 570 627 251,70 |
| 3 | IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS | 9 372 714 185,00 | 27 090 825,00 | 120 346 114,13 | 1 378 082 746,77 | 1 498 428 860,90 | 10 898 233 870,90 | 8 889 218 143,00 | - 119 948 995,84 | 273 330 476,36 | 1 765 175 131,07 | 2 038 505 607,43 | 10 807 774 754,59 |
| 4 | ĀRĒJIE DARĪJUMI | 5 544 000 000,00 | 180 157 764,00 | 3 685 500,00 | 286 168 673,88 | 289 854 173,88 | 6 014 011 937,88 | 5 369 049 920,00 | 38 033 714,00 | 61 234 984,55 | 263 002 173,72 | 324 237 158,27 | 5 731 320 792,27 |
| 5 | ADMINISTRĀCIJA | 6 656 369 817,00 | 554 545,00 | 280 000,00 | 256 346 572,52 | 256 626 572,52 | 6 913 550 934,52 | 6 656 369 817,00 | - 2 023 884,16 | 775 950 931,48 | 282 695 929,48 | 1 058 646 860,96 | 7 712 992 793,80 |
| 6 | REZERVES | 458 000 000,00 | - 180 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 278 000 000,00 | 458 000 000,00 | - 72 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 386 000 000,00 |
| 7 | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA | 2 480 600 000,00 | 211 559 038,00 | 0,00 | 28 704 642,19 | 28 704 642,19 | 2 720 863 680,19 | 2 892 850 000,00 | - 510 308 662,00 | 15 428 194,57 | 40 019 744,33 | 55 447 938,90 | 2 437 989 276,90 |
| 8 | KOMPENSĀCIJA | 1 073 500 332,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 073 500 332,00 | 1 073 500 332,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 073 500 332,00 |
| Kopā | 121 190 909 324,00 | - 621 137 828,00 | 211 559 221,73 | 2 013 059 611,39 | 2 224 618 833,12 | 122 794 390 329,12 | 111 969 607 449,00 | - 4 591 137 828,00 | 1 425 304 907,80 | 2 414 957 548,68 | 3 840 262 456,48 | 111 218 732 077,48 |

EUR

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Apropriācijas, kas ir pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprināts

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprināts

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

LAUKSAIMNIECĪBA

51 050 720 000,00

- 860 000 000,00

43 400 000,00

2 510 270,02

45 910 270,02

50 236 630 270,02

50 991 020 000,00

- 780 500 000,00

285 496 606,20

2 510 270,02

288 006 876,22

50 498 526 876,22

2

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

44 555 004 990,00

- 500 000,00

43 847 607,60

61 246 706,01

105 094 313,61

44 659 599 303,61

35 639 599 237,00

- 3 144 390 000,00

13 863 714,64

61 554 300,06

75 418 014,70

32 570 627 251,70

3

IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS

9 372 714 185,00

27 090 825,00

120 346 114,13

1 378 082 746,77

1 498 428 860,90

10 898 233 870,90

8 889 218 143,00

- 119 948 995,84

273 330 476,36

1 765 175 131,07

2 038 505 607,43

10 807 774 754,59

4

ĀRĒJIE DARĪJUMI

5 544 000 000,00

180 157 764,00

3 685 500,00

286 168 673,88

289 854 173,88

6 014 011 937,88

5 369 049 920,00

38 033 714,00

61 234 984,55

263 002 173,72

324 237 158,27

5 731 320 792,27

5

ADMINISTRĀCIJA

6 656 369 817,00

554 545,00

280 000,00

256 346 572,52

256 626 572,52

6 913 550 934,52

6 656 369 817,00

- 2 023 884,16

775 950 931,48

282 695 929,48

1 058 646 860,96

7 712 992 793,80

6

REZERVES

458 000 000,00

- 180 000 000,00

0,00

0,00

0,00

278 000 000,00

458 000 000,00

- 72 000 000,00

0,00

0,00

0,00

386 000 000,00

7

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

2 480 600 000,00

211 559 038,00

0,00

28 704 642,19

28 704 642,19

2 720 863 680,19

2 892 850 000,00

- 510 308 662,00

15 428 194,57

40 019 744,33

55 447 938,90

2 437 989 276,90

8

KOMPENSĀCIJA

1 073 500 332,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 073 500 332,00

1 073 500 332,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 073 500 332,00

Kopā

Kopā

121 190 909 324,00

121 190 909 324,00

- 621 137 828,00

- 621 137 828,00

211 559 221,73

211 559 221,73

2 013 059 611,39

2 013 059 611,39

2 224 618 833,12

2 224 618 833,12

122 794 390 329,12

122 794 390 329,12

111 969 607 449,00

111 969 607 449,00

- 4 591 137 828,00

- 4 591 137 828,00

1 425 304 907,80

1 425 304 907,80

2 414 957 548,68

2 414 957 548,68

3 840 262 456,48

3 840 262 456,48

111 218 732 077,48

111 218 732 077,48

11.   Saistību apropriāciju izpilde

pa finanšu plāniem

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām vai apropriācijām, kas no jauna ir pieejamas | no piešķirtiem ieņēmumiem | kopā | % | piešķirtie ieņēmumi | pārnests atbilstoši lēmumam | kopā | % | no gada budžeta apropriācijām | apropriācijas, kas pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada | piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | LAUKSAIMNIECĪBA | 50 236 630 270,02 | 49 821 805 270,19 | 43 400 000,00 | 24 142,40 | 49 865 229 412,59 | 99,26 % | 2 486 127,62 | 0,00 | 2 486 127,62 | 0,00 % | 368 914 729,81 | 0,00 | 0,00 | 368 914 729,81 | 0,73 % |
| 2 | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | 44 659 599 303,61 | 44 520 148 630,58 | 43 847 606,60 | 14 797 398,80 | 44 578 793 635,98 | 99,82 % | 46 449 307,21 | 0,00 | 46 449 307,21 | 0,10 % | 34 356 359,42 | 1,00 | 0,00 | 34 356 360,42 | 0,08 % |
| 3 | IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS | 10 898 233 870,90 | 9 245 863 515,32 | 111 410 127,22 | 837 722 836,80 | 10 194 996 479,34 | 93,55 % | 539 286 968,66 | 9 521 024,00 | 548 807 992,66 | 5,04 % | 144 420 470,68 | 8 935 986,91 | 1 072 941,31 | 154 429 398,90 | 1,42 % |
| 4 | ĀRĒJIE DARĪJUMI | 6 014 011 937,88 | 5 708 777 633,33 | 3 590 350,00 | 154 825 948,36 | 5 867 193 931,69 | 97,56 % | 131 341 335,02 | 0,00 | 131 341 335,02 | 2,18 % | 15 380 130,67 | 95 150,00 | 1 390,50 | 15 476 671,17 | 0,26 % |
| 5 | ADMINISTRĀCIJA | 6 913 550 934,52 | 6 528 741 570,53 | 279 790,00 | 145 569 933,90 | 6 674 591 294,43 | 96,54 % | 110 773 044,22 | 1 206 956,00 | 111 980 000,22 | 1,62 % | 126 975 835,47 | 210,00 | 3 594,40 | 126 979 639,87 | 1,84 % |
| 6 | REZERVES | 278 000 000,00 | 127 640 000,00 | 0,00 | 0,00 | 127 640 000,00 | 45,91 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 150 360 000,00 | 0,00 | 0,00 | 150 360 000,00 | 54,09 % |
| 7 | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA | 2 720 863 680,19 | 2 674 996 584,23 | 0,00 | 3 196 979,88 | 2 678 193 564,11 | 98,43 % | 25 507 662,31 | 0,00 | 25 507 662,31 | 0,94 % | 17 162 453,77 | 0,00 | 0,00 | 17 162 453,77 | 0,63 % |
| 8 | KOMPENSĀCIJA | 1 073 500 332,00 | 1 073 500 332,00 | 0,00 | 0,00 | 1 073 500 332,00 | 100,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % |
| Kopā | 122 794 390 329,12 | 119 701 473 536,18 | 202 527 873,82 | 1 156 137 240,14 | 121 060 138 650,14 | 98,59 % | 855 844 445,04 | 10 727 980,00 | 866 572 425,04 | 0,71 % | 857 569 979,82 | 9 031 347,91 | 1 077 926,21 | 867 679 253,94 | 0,71 % |

EUR

Politikas joma

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām vai apropriācijām, kas no jauna ir pieejamas

no piešķirtiem ieņēmumiem

kopā

%

piešķirtie ieņēmumi

pārnests atbilstoši lēmumam

kopā

%

no gada budžeta apropriācijām

apropriācijas, kas pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada

piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

LAUKSAIMNIECĪBA

50 236 630 270,02

49 821 805 270,19

43 400 000,00

24 142,40

49 865 229 412,59

99,26 %

2 486 127,62

0,00

2 486 127,62

0,00 %

368 914 729,81

0,00

0,00

368 914 729,81

0,73 %

2

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

44 659 599 303,61

44 520 148 630,58

43 847 606,60

14 797 398,80

44 578 793 635,98

99,82 %

46 449 307,21

0,00

46 449 307,21

0,10 %

34 356 359,42

1,00

0,00

34 356 360,42

0,08 %

3

IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS

10 898 233 870,90

9 245 863 515,32

111 410 127,22

837 722 836,80

10 194 996 479,34

93,55 %

539 286 968,66

9 521 024,00

548 807 992,66

5,04 %

144 420 470,68

8 935 986,91

1 072 941,31

154 429 398,90

1,42 %

4

ĀRĒJIE DARĪJUMI

6 014 011 937,88

5 708 777 633,33

3 590 350,00

154 825 948,36

5 867 193 931,69

97,56 %

131 341 335,02

0,00

131 341 335,02

2,18 %

15 380 130,67

95 150,00

1 390,50

15 476 671,17

0,26 %

5

ADMINISTRĀCIJA

6 913 550 934,52

6 528 741 570,53

279 790,00

145 569 933,90

6 674 591 294,43

96,54 %

110 773 044,22

1 206 956,00

111 980 000,22

1,62 %

126 975 835,47

210,00

3 594,40

126 979 639,87

1,84 %

6

REZERVES

278 000 000,00

127 640 000,00

0,00

0,00

127 640 000,00

45,91 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

150 360 000,00

0,00

0,00

150 360 000,00

54,09 %

7

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

2 720 863 680,19

2 674 996 584,23

0,00

3 196 979,88

2 678 193 564,11

98,43 %

25 507 662,31

0,00

25 507 662,31

0,94 %

17 162 453,77

0,00

0,00

17 162 453,77

0,63 %

8

KOMPENSĀCIJA

1 073 500 332,00

1 073 500 332,00

0,00

0,00

1 073 500 332,00

100,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

Kopā

Kopā

122 794 390 329,12

122 794 390 329,12

119 701 473 536,18

119 701 473 536,18

202 527 873,82

202 527 873,82

1 156 137 240,14

1 156 137 240,14

121 060 138 650,14

121 060 138 650,14

98,59 %

98,59 %

855 844 445,04

855 844 445,04

10 727 980,00

10 727 980,00

866 572 425,04

866 572 425,04

0,71 %

0,71 %

857 569 979,82

857 569 979,82

9 031 347,91

9 031 347,91

1 077 926,21

1 077 926,21

867 679 253,94

867 679 253,94

0,71 %

0,71 %

12.   Maksājumu apropriāciju izpilde

pa finanšu plāniem

| EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | no piešķirtiem ieņēmumiem | kopā | % | automātiski pārnestās apropriācijas | pārnests atbilstoši lēmumam | piešķirtie ieņēmumi | kopā | % | no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | LAUKSAIMNIECĪBA | 50 498 526 876,22 | 49 572 765 283,42 | 225 986 614,06 | 0,00 | 49 798 751 897,48 | 98,61 % | 268 754 563,77 | 0,00 | 2 510 270,02 | 271 264 833,79 | 0,54 % | 369 000 152,81 | 59 509 992,14 | 0,00 | 428 510 144,95 | 0,85 % |
| 2 | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | 32 570 627 251,70 | 32 371 258 322,61 | 9 226 584,43 | 18 859 930,24 | 32 399 344 837,28 | 99,47 % | 15 726 487,62 | 0,00 | 42 694 369,82 | 58 420 857,44 | 0,18 % | 108 224 426,77 | 4 637 130,21 | 0,00 | 112 861 556,98 | 0,35 % |
| 3 | IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS | 10 807 774 754,59 | 8 216 185 027,47 | 201 399 550,61 | 596 101 531,22 | 9 013 686 109,30 | 83,40 % | 132 356 360,73 | 20 639 028,00 | 1 164 913 054,23 | 1 317 908 442,96 | 12,19 % | 400 088 730,96 | 71 930 925,75 | 4 160 545,62 | 476 180 202,33 | 4,41 % |
| 4 | ĀRĒJIE DARĪJUMI | 5 731 320 792,27 | 5 005 486 440,49 | 38 865 277,12 | 141 824 434,53 | 5 186 176 152,14 | 90,49 % | 48 771 360,00 | 43 210 850,28 | 121 149 270,01 | 213 131 480,29 | 3,72 % | 309 614 983,23 | 22 369 707,43 | 28 469,18 | 332 013 159,84 | 5,79 % |
| 5 | ADMINISTRĀCIJA | 7 712 992 793,80 | 5 888 507 416,41 | 680 320 161,69 | 130 895 509,08 | 6 699 723 087,18 | 86,86 % | 630 006 349,39 | 3 302 979,84 | 151 791 323,42 | 785 100 652,65 | 10,18 % | 132 529 187,20 | 95 630 769,79 | 9 096,98 | 228 169 053,97 | 2,95 % |
| 6 | REZERVES | 386 000 000,00 | 127 640 000,00 | 0,00 | 0,00 | 127 640 000,00 | 33,07 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 258 360 000,00 | 0,00 | 0,00 | 258 360 000,00 | 66,93 % |
| 7 | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA | 2 437 989 276,90 | 2 235 130 876,88 | 7 790 535,07 | 33 756 704,52 | 2 276 678 116,47 | 93,38 % | 8 785 955,44 | 0,00 | 6 263 039,81 | 15 048 995,25 | 0,62 % | 138 624 505,68 | 7 637 659,50 | 0,00 | 146 262 165,18 | 6,00 % |
| 8 | KOMPENSĀCIJA | 1 073 500 332,00 | 1 073 500 332,00 | 0,00 | 0,00 | 1 073 500 332,00 | 100,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % |
| Kopā | 111 218 732 077,48 | 104 490 473 699,28 | 1 163 588 722,98 | 921 438 109,59 | 106 575 500 531,85 | 95,83 % | 1 104 401 076,95 | 67 152 858,12 | 1 489 321 327,31 | 2 660 875 262,38 | 2,39 % | 1 716 441 986,65 | 261 716 184,82 | 4 198 111,78 | 1 982 356 283,25 | 1,78 % |

EUR

Politikas joma

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

no piešķirtiem ieņēmumiem

kopā

%

automātiski pārnestās apropriācijas

pārnests atbilstoši lēmumam

piešķirtie ieņēmumi

kopā

%

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

LAUKSAIMNIECĪBA

50 498 526 876,22

49 572 765 283,42

225 986 614,06

0,00

49 798 751 897,48

98,61 %

268 754 563,77

0,00

2 510 270,02

271 264 833,79

0,54 %

369 000 152,81

59 509 992,14

0,00

428 510 144,95

0,85 %

2

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

32 570 627 251,70

32 371 258 322,61

9 226 584,43

18 859 930,24

32 399 344 837,28

99,47 %

15 726 487,62

0,00

42 694 369,82

58 420 857,44

0,18 %

108 224 426,77

4 637 130,21

0,00

112 861 556,98

0,35 %

3

IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS

10 807 774 754,59

8 216 185 027,47

201 399 550,61

596 101 531,22

9 013 686 109,30

83,40 %

132 356 360,73

20 639 028,00

1 164 913 054,23

1 317 908 442,96

12,19 %

400 088 730,96

71 930 925,75

4 160 545,62

476 180 202,33

4,41 %

4

ĀRĒJIE DARĪJUMI

5 731 320 792,27

5 005 486 440,49

38 865 277,12

141 824 434,53

5 186 176 152,14

90,49 %

48 771 360,00

43 210 850,28

121 149 270,01

213 131 480,29

3,72 %

309 614 983,23

22 369 707,43

28 469,18

332 013 159,84

5,79 %

5

ADMINISTRĀCIJA

7 712 992 793,80

5 888 507 416,41

680 320 161,69

130 895 509,08

6 699 723 087,18

86,86 %

630 006 349,39

3 302 979,84

151 791 323,42

785 100 652,65

10,18 %

132 529 187,20

95 630 769,79

9 096,98

228 169 053,97

2,95 %

6

REZERVES

386 000 000,00

127 640 000,00

0,00

0,00

127 640 000,00

33,07 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

258 360 000,00

0,00

0,00

258 360 000,00

66,93 %

7

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

2 437 989 276,90

2 235 130 876,88

7 790 535,07

33 756 704,52

2 276 678 116,47

93,38 %

8 785 955,44

0,00

6 263 039,81

15 048 995,25

0,62 %

138 624 505,68

7 637 659,50

0,00

146 262 165,18

6,00 %

8

KOMPENSĀCIJA

1 073 500 332,00

1 073 500 332,00

0,00

0,00

1 073 500 332,00

100,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

Kopā

Kopā

111 218 732 077,48

111 218 732 077,48

104 490 473 699,28

104 490 473 699,28

1 163 588 722,98

1 163 588 722,98

921 438 109,59

921 438 109,59

106 575 500 531,85

106 575 500 531,85

95,83 %

95,83 %

1 104 401 076,95

1 104 401 076,95

67 152 858,12

67 152 858,12

1 489 321 327,31

1 489 321 327,31

2 660 875 262,38

2 660 875 262,38

2,39 %

2,39 %

1 716 441 986,65

1 716 441 986,65

261 716 184,82

261 716 184,82

4 198 111,78

4 198 111,78

1 982 356 283,25

1 982 356 283,25

1,78 %

1,78 %

13.   Budžeta izpildes salīdzinājums

2006. un 2005. gadam pa finanšu plāniem

Saistību

apropriācijas

| EUR |
| --- |
| Pozīcija | Apstiprinātās apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 2006 | 2005 | izmaiņas, % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8 | 9=8/1 | 10 | 11=10/2 | 12=1-4-8 | 13=12/1 | 14=2-6-10 | 15=14/2 |
| 1 | LAUKSAIMNIECĪBA | 50 236 630 270,02 | 49 076 246 092,42 | 2,36 % | 49 865 229 412,59 | 99,26 % | 48 928 359 920,62 | 99,70 % | 2 486 127,62 | 0,00 % | 43 527 062,95 | 0,09 % | 368 914 729,81 | 0,73 % | 104 359 108,85 | 0,21 % |
| 2 | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | 44 659 599 303,61 | 42 536 191 404,48 | 4,99 % | 44 578 793 635,98 | 99,82 % | 42 490 498 505,57 | 99,89 % | 46 449 307,21 | 0,10 % | 20 114 968,63 | 0,05 % | 34 356 360,42 | 0,08 % | 25 577 930,28 | 0,06 % |
| 3 | IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS | 10 898 233 870,90 | 10 440 606 310,84 | 4,38 % | 10 194 996 479,34 | 93,55 % | 9 548 604 176,33 | 91,46 % | 548 807 992,66 | 5,04 % | 683 822 033,31 | 6,55 % | 154 429 398,90 | 1,42 % | 208 180 101,20 | 1,99 % |
| 4 | ĀRĒJIE DARĪJUMI | 6 014 011 937,88 | 5 660 331 574,76 | 6,25 % | 5 867 193 931,69 | 97,56 % | 5 516 105 602,78 | 97,45 % | 131 341 335,02 | 2,18 % | 106 063 905,88 | 1,87 % | 15 476 671,17 | 0,26 % | 38 162 066,10 | 0,67 % |
| 5 | ADMINISTRĀCIJA | 6 913 550 934,52 | 6 550 862 383,95 | 5,54 % | 6 674 591 294,43 | 96,54 % | 6 354 856 192,85 | 97,01 % | 111 980 000,22 | 1,62 % | 97 325 444,06 | 1,49 % | 126 979 639,87 | 1,84 % | 98 680 747,04 | 1,51 % |
| 6 | REZERVES | 278 000 000,00 | 236 000 000,00 | 17,80 % | 127 640 000,00 | 45,91 % | 140 110 000,00 | 59,37 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 150 360 000,00 | 54,09 % | 95 890 000,00 | 40,63 % |
| 7 | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA | 2 720 863 680,19 | 2 130 713 588,18 | 27,70 % | 2 678 193 564,11 | 98,43 % | 1 994 385 934,22 | 93,60 % | 25 507 662,31 | 0,94 % | 9 110 341,61 | 0,43 % | 17 162 453,77 | 0,63 % | 127 217 312,35 | 5,97 % |
| 8 | KOMPENSĀCIJA | 1 073 500 332,00 | 1 304 988 996,00 | - 17,74 % | 1 073 500 332,00 | 100,00 % | 1 304 988 996,00 | 100,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % |
| Kopā | 122 794 390 329,12 | 117 935 940 350,63 | 4,12 % | 121 060 138 650,14 | 98,59 % | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 866 572 425,04 | 0,71 % | 959 963 756,44 | 0,81 % | 867 679 253,94 | 0,71 % | 698 067 265,82 | 0,59 % |

EUR

Pozīcija

Apstiprinātās apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

2006

2005

izmaiņas, %

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8

9=8/1

10

11=10/2

12=1-4-8

13=12/1

14=2-6-10

15=14/2

1

LAUKSAIMNIECĪBA

50 236 630 270,02

49 076 246 092,42

2,36 %

49 865 229 412,59

99,26 %

48 928 359 920,62

99,70 %

2 486 127,62

0,00 %

43 527 062,95

0,09 %

368 914 729,81

0,73 %

104 359 108,85

0,21 %

2

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

44 659 599 303,61

42 536 191 404,48

4,99 %

44 578 793 635,98

99,82 %

42 490 498 505,57

99,89 %

46 449 307,21

0,10 %

20 114 968,63

0,05 %

34 356 360,42

0,08 %

25 577 930,28

0,06 %

3

IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS

10 898 233 870,90

10 440 606 310,84

4,38 %

10 194 996 479,34

93,55 %

9 548 604 176,33

91,46 %

548 807 992,66

5,04 %

683 822 033,31

6,55 %

154 429 398,90

1,42 %

208 180 101,20

1,99 %

4

ĀRĒJIE DARĪJUMI

6 014 011 937,88

5 660 331 574,76

6,25 %

5 867 193 931,69

97,56 %

5 516 105 602,78

97,45 %

131 341 335,02

2,18 %

106 063 905,88

1,87 %

15 476 671,17

0,26 %

38 162 066,10

0,67 %

5

ADMINISTRĀCIJA

6 913 550 934,52

6 550 862 383,95

5,54 %

6 674 591 294,43

96,54 %

6 354 856 192,85

97,01 %

111 980 000,22

1,62 %

97 325 444,06

1,49 %

126 979 639,87

1,84 %

98 680 747,04

1,51 %

6

REZERVES

278 000 000,00

236 000 000,00

17,80 %

127 640 000,00

45,91 %

140 110 000,00

59,37 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

150 360 000,00

54,09 %

95 890 000,00

40,63 %

7

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

2 720 863 680,19

2 130 713 588,18

27,70 %

2 678 193 564,11

98,43 %

1 994 385 934,22

93,60 %

25 507 662,31

0,94 %

9 110 341,61

0,43 %

17 162 453,77

0,63 %

127 217 312,35

5,97 %

8

KOMPENSĀCIJA

1 073 500 332,00

1 304 988 996,00

- 17,74 %

1 073 500 332,00

100,00 %

1 304 988 996,00

100,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

Kopā

Kopā

122 794 390 329,12

122 794 390 329,12

117 935 940 350,63

117 935 940 350,63

4,12 %

4,12 %

121 060 138 650,14

121 060 138 650,14

98,59 %

98,59 %

116 277 909 328,37

116 277 909 328,37

98,59 %

98,59 %

866 572 425,04

866 572 425,04

0,71 %

0,71 %

959 963 756,44

959 963 756,44

0,81 %

0,81 %

867 679 253,94

867 679 253,94

0,71 %

0,71 %

698 067 265,82

698 067 265,82

0,59 %

0,59 %

Maksājumu

apropriācijas

| EUR |
| --- |
| Pozīcija | Apstiprinātās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 2006 | 2005 | izmaiņas, % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % | 2006 | % | 2005 | % |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8 | 9=8/1 | 10 | 11=10/2 | 12=1-4-8 | 13=12/1 | 14=2-6-10 | 15=14/2 |
| 1 | LAUKSAIMNIECĪBA | 50 498 526 876,22 | 48 907 981 350,25 | 3,25 % | 49 798 751 897,48 | 98,61 % | 48 465 768 985,88 | 99,10 % | 271 264 833,79 | 0,54 % | 285 623 669,15 | 0,58 % | 428 510 144,95 | 0,85 % | 156 588 695,22 | 0,32 % |
| 2 | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | 32 570 627 251,70 | 32 838 251 159,96 | 0,81 % | 32 399 344 837,28 | 99,47 % | 32 763 192 073,85 | 99,77 % | 58 420 857,44 | 0,18 % | 16 456 109,43 | 0,05 % | 112 861 556,98 | 0,35 % | 58 602 976,68 | 0,18 % |
| 3 | IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS | 10 807 774 754,59 | 9 753 639 107,10 | 10,81 % | 9 013 686 109,30 | 83,40 % | 7 972 110 336,75 | 81,73 % | 1 317 908 442,96 | 12,19 % | 1 322 025 501,16 | 13,55 % | 476 180 202,33 | 4,41 % | 459 503 269,19 | 4,71 % |
| 4 | ĀRĒJIE DARĪJUMI | 5 731 320 792,27 | 5 435 407 948,46 | 5,44 % | 5 186 176 152,14 | 90,49 % | 5 013 054 063,21 | 92,23 % | 213 131 480,29 | 3,72 % | 146 344 072,42 | 2,69 % | 332 013 159,84 | 5,79 % | 276 009 812,83 | 5,08 % |
| 5 | ADMINISTRĀCIJA | 7 712 992 793,80 | 7 301 184 292,62 | 5,64 % | 6 699 723 087,18 | 86,86 % | 6 191 378 792,90 | 84,80 % | 785 100 652,65 | 10,18 % | 879 417 144,82 | 12,04 % | 228 169 053,97 | 2,95 % | 230 388 354,90 | 3,16 % |
| 6 | REZERVES | 386 000 000,00 | 346 000 000,00 | 11,56 % | 127 640 000,00 | 33,07 % | 140 110 000,00 | 40,49 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 258 360 000,00 | 66,93 % | 205 890 000,00 | 59,51 % |
| 7 | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA | 2 437 989 276,90 | 3 546 547 761,72 | 31,26 % | 2 276 678 116,47 | 93,38 % | 2 984 626 577,66 | 84,16 % | 15 048 995,25 | 0,62 % | 37 034 408,53 | 1,04 % | 146 262 165,18 | 6,00 % | 524 886 775,53 | 14,80 % |
| 8 | KOMPENSĀCIJA | 1 073 500 332,00 | 1 304 988 996,00 | 17,74 % | 1 073 500 332,00 | 100,00 % | 1 304 988 996,00 | 100,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % |
| Kopā | 111 218 732 077,48 | 109 434 000 616,11 | 1,63 % | 106 575 500 531,85 | 95,83 % | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 2 660 875 262,38 | 2,39 % | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 1 982 356 283,25 | 1,78 % | 1 911 869 884,35 | 1,75 % |

EUR

Pozīcija

Apstiprinātās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

2006

2005

izmaiņas, %

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

2006

%

2005

%

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8

9=8/1

10

11=10/2

12=1-4-8

13=12/1

14=2-6-10

15=14/2

1

LAUKSAIMNIECĪBA

50 498 526 876,22

48 907 981 350,25

3,25 %

49 798 751 897,48

98,61 %

48 465 768 985,88

99,10 %

271 264 833,79

0,54 %

285 623 669,15

0,58 %

428 510 144,95

0,85 %

156 588 695,22

0,32 %

2

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

32 570 627 251,70

32 838 251 159,96

0,81 %

32 399 344 837,28

99,47 %

32 763 192 073,85

99,77 %

58 420 857,44

0,18 %

16 456 109,43

0,05 %

112 861 556,98

0,35 %

58 602 976,68

0,18 %

3

IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS

10 807 774 754,59

9 753 639 107,10

10,81 %

9 013 686 109,30

83,40 %

7 972 110 336,75

81,73 %

1 317 908 442,96

12,19 %

1 322 025 501,16

13,55 %

476 180 202,33

4,41 %

459 503 269,19

4,71 %

4

ĀRĒJIE DARĪJUMI

5 731 320 792,27

5 435 407 948,46

5,44 %

5 186 176 152,14

90,49 %

5 013 054 063,21

92,23 %

213 131 480,29

3,72 %

146 344 072,42

2,69 %

332 013 159,84

5,79 %

276 009 812,83

5,08 %

5

ADMINISTRĀCIJA

7 712 992 793,80

7 301 184 292,62

5,64 %

6 699 723 087,18

86,86 %

6 191 378 792,90

84,80 %

785 100 652,65

10,18 %

879 417 144,82

12,04 %

228 169 053,97

2,95 %

230 388 354,90

3,16 %

6

REZERVES

386 000 000,00

346 000 000,00

11,56 %

127 640 000,00

33,07 %

140 110 000,00

40,49 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

258 360 000,00

66,93 %

205 890 000,00

59,51 %

7

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

2 437 989 276,90

3 546 547 761,72

31,26 %

2 276 678 116,47

93,38 %

2 984 626 577,66

84,16 %

15 048 995,25

0,62 %

37 034 408,53

1,04 %

146 262 165,18

6,00 %

524 886 775,53

14,80 %

8

KOMPENSĀCIJA

1 073 500 332,00

1 304 988 996,00

17,74 %

1 073 500 332,00

100,00 %

1 304 988 996,00

100,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

Kopā

Kopā

111 218 732 077,48

111 218 732 077,48

109 434 000 616,11

109 434 000 616,11

1,63 %

1,63 %

106 575 500 531,85

106 575 500 531,85

95,83 %

95,83 %

104 835 229 826,25

104 835 229 826,25

95,80 %

95,80 %

2 660 875 262,38

2 660 875 262,38

2,39 %

2,39 %

2 686 900 905,51

2 686 900 905,51

2,46 %

2,46 %

1 982 356 283,25

1 982 356 283,25

1,78 %

1,78 %

1 911 869 884,35

1 911 869 884,35

1,75 %

1,75 %

14.   Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde

pa iestādēm

Saistību

apropriācijas

| EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Nodibinātās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām vai apropriācijām, kas no jauna ir pieejamas | no iezīmētajiem ieņēmumiem | kopā | % | no iezīmētajiem ieņēmumiem | pārnests atbilstoši lēmumam | kopā | % | no gada budžeta apropriācijām | apropriācijas, kas pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada | iezīmētie ieņēmumi (EBTA) | kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 368 486 316,11 | 1 306 325 432,30 | 200 000,00 | 37 213 465,75 | 1 343 738 898,05 | 98,19 % | 9 472 850,36 | 0,00 | 9 472 850,36 | 0,69 % | 15 274 567,70 | 0,00 | 0,00 | 15 274 567,70 | 1,12 % |
| Padome | 626 102 378,31 | 558 172 930,11 | 0,00 | 16 548 153,74 | 574 721 083,85 | 91,79 % | 17 801 271,57 | 0,00 | 17 801 271,57 | 2,84 % | 33 580 022,89 | 0,00 | 0,00 | 33 580 022,89 | 5,36 % |
| Komisija | 120 235 296 051,00 | 117 320 281 520,65 | 202 327 873,82 | 1 086 682 964,96 | 118 609 292 359,43 | 98,65 % | 826 460 879,10 | 10 727 980,00 | 837 188 859,10 | 0,70 % | 778 705 558,35 | 9 031 347,91 | 1 077 926,21 | 788 814 832,47 | 0,66 % |
| Tiesa | 252 306 372,60 | 238 293 961,93 | 0,00 | 325 504,40 | 238 619 466,33 | 94,58 % | 1 642 266,20 | 0,00 | 1 642 266,20 | 0,65 % | 12 044 640,07 | 0,00 | 0,00 | 12 044 640,07 | 4,77 % |
| Revīzijas palāta | 113 596 668,31 | 100 976 934,57 | 0,00 | 268 360,80 | 101 245 295,37 | 89,13 % | 131 816,51 | 0,00 | 131 816,51 | 0,12 % | 12 219 556,43 | 0,00 | 0,00 | 12 219 556,43 | 10,76 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 112 389 673,52 | 104 821 188,97 | 0,00 | 4 211 501,12 | 109 032 690,09 | 97,01 % | 193 367,40 | 0,00 | 193 367,40 | 0,17 % | 3 163 616,03 | 0,00 | 0,00 | 3 163 616,03 | 2,81 % |
| Reģionu komiteja | 74 391 953,27 | 61 969 537,55 | 0,00 | 10 887 289,37 | 72 856 826,92 | 97,94 % | 141 993,90 | 0,00 | 141 993,90 | 0,19 % | 1 393 132,45 | 0,00 | 0,00 | 1 393 132,45 | 1,87 % |
| Eiropas Ombuds | 7 682 538,00 | 6 770 255,52 | 0,00 | 0,00 | 6 770 255,52 | 88,13 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 912 282,48 | 0,00 | 0,00 | 912 282,48 | 11,87 % |
| Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs | 4 138 378,00 | 3 861 774,58 | 0,00 | 0,00 | 3 861 774,58 | 93,32 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 276 603,42 | 0,00 | 0,00 | 276 603,42 | 6,68 % |
| Kopā | 122 794 390 329,12 | 119 701 473 536,18 | 202 527 873,82 | 1 156 137 240,14 | 121 060 138 650,14 | 98,59 % | 855 844 445,04 | 10 727 980,00 | 866 572 425,04 | 0,71 % | 857 569 979,82 | 9 031 347,91 | 1 077 926,21 | 867 679 253,94 | 0,71 % |

EUR

Iestāde

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Nodibinātās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām vai apropriācijām, kas no jauna ir pieejamas

no iezīmētajiem ieņēmumiem

kopā

%

no iezīmētajiem ieņēmumiem

pārnests atbilstoši lēmumam

kopā

%

no gada budžeta apropriācijām

apropriācijas, kas pārnestas vai no jauna pieejamas no 2005. gada

iezīmētie ieņēmumi (EBTA)

kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Eiropas Parlaments

1 368 486 316,11

1 306 325 432,30

200 000,00

37 213 465,75

1 343 738 898,05

98,19 %

9 472 850,36

0,00

9 472 850,36

0,69 %

15 274 567,70

0,00

0,00

15 274 567,70

1,12 %

Padome

626 102 378,31

558 172 930,11

0,00

16 548 153,74

574 721 083,85

91,79 %

17 801 271,57

0,00

17 801 271,57

2,84 %

33 580 022,89

0,00

0,00

33 580 022,89

5,36 %

Komisija

120 235 296 051,00

117 320 281 520,65

202 327 873,82

1 086 682 964,96

118 609 292 359,43

98,65 %

826 460 879,10

10 727 980,00

837 188 859,10

0,70 %

778 705 558,35

9 031 347,91

1 077 926,21

788 814 832,47

0,66 %

Tiesa

252 306 372,60

238 293 961,93

0,00

325 504,40

238 619 466,33

94,58 %

1 642 266,20

0,00

1 642 266,20

0,65 %

12 044 640,07

0,00

0,00

12 044 640,07

4,77 %

Revīzijas palāta

113 596 668,31

100 976 934,57

0,00

268 360,80

101 245 295,37

89,13 %

131 816,51

0,00

131 816,51

0,12 %

12 219 556,43

0,00

0,00

12 219 556,43

10,76 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

112 389 673,52

104 821 188,97

0,00

4 211 501,12

109 032 690,09

97,01 %

193 367,40

0,00

193 367,40

0,17 %

3 163 616,03

0,00

0,00

3 163 616,03

2,81 %

Reģionu komiteja

74 391 953,27

61 969 537,55

0,00

10 887 289,37

72 856 826,92

97,94 %

141 993,90

0,00

141 993,90

0,19 %

1 393 132,45

0,00

0,00

1 393 132,45

1,87 %

Eiropas Ombuds

7 682 538,00

6 770 255,52

0,00

0,00

6 770 255,52

88,13 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

912 282,48

0,00

0,00

912 282,48

11,87 %

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

4 138 378,00

3 861 774,58

0,00

0,00

3 861 774,58

93,32 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

276 603,42

0,00

0,00

276 603,42

6,68 %

Kopā

Kopā

122 794 390 329,12

122 794 390 329,12

119 701 473 536,18

119 701 473 536,18

202 527 873,82

202 527 873,82

1 156 137 240,14

1 156 137 240,14

121 060 138 650,14

121 060 138 650,14

98,59 %

98,59 %

855 844 445,04

855 844 445,04

10 727 980,00

10 727 980,00

866 572 425,04

866 572 425,04

0,71 %

0,71 %

857 569 979,82

857 569 979,82

9 031 347,91

9 031 347,91

1 077 926,21

1 077 926,21

867 679 253,94

867 679 253,94

0,71 %

0,71 %

Maksājumu

apropriācijas

| EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | no iezīmētajiem ieņēmumiem | kopā | % | automātiski pārnestās apropriācijas | pārnests atbilstoši lēmumam | no iezīmētajiem ieņēmumiem | kopā | % | no attiecīgā gada apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | iezīmētie ieņēmumi (EBTA) | kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 701 269 660,65 | 1 117 578 610,06 | 285 778 030,55 | 36 945 146,42 | 1 440 301 787,03 | 84,66 % | 188 746 822,24 | 0,00 | 35 360 878,05 | 224 107 700,29 | 13,17 % | 15 274 567,70 | 21 585 605,63 | 0,00 | 36 860 173,33 | 2,17 % |
| Padome | 736 264 158,20 | 466 963 905,97 | 101 169 948,48 | 16 548 153,74 | 584 682 008,19 | 79,41 % | 91 209 024,14 | 0,00 | 17 801 271,57 | 109 010 295,71 | 14,81 % | 33 580 022,89 | 8 991 831,41 | 0,00 | 42 571 854,30 | 5,78 % |
| Komisija | 108 175 684 800,44 | 102 430 969 155,00 | 741 939 438,03 | 853 743 449,96 | 104 026 652 042,99 | 96,16 % | 782 997 538,15 | 67 152 858,12 | 1 432 558 437,46 | 2 282 708 833,73 | 2,11 % | 1 637 293 632,73 | 224 832 179,21 | 4 198 111,78 | 1 866 323 923,72 | 1,73 % |
| Tiesa | 267 048 157,10 | 225 025 288,09 | 12 399 434,36 | 325 504,40 | 237 750 226,85 | 89,03 % | 13 268 673,84 | 0,00 | 1 642 266,20 | 14 910 940,04 | 5,58 % | 12 044 640,07 | 2 342 350,14 | 0,00 | 14 386 990,21 | 5,39 % |
| Revīzijas palāta | 119 881 073,16 | 93 728 633,21 | 5 353 989,80 | 268 360,80 | 99 350 983,81 | 82,87 % | 7 248 301,36 | 0,00 | 131 816,51 | 7 380 117,87 | 6,16 % | 12 219 556,43 | 930 415,05 | 0,00 | 13 149 971,48 | 10,97 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 123 841 644,55 | 94 412 786,16 | 10 333 755,87 | 3 139 932,72 | 107 886 474,75 | 87,12 % | 10 124 989,54 | 0,00 | 1 264 935,80 | 11 389 925,34 | 9,20 % | 3 447 029,30 | 1 118 215,16 | 0,00 | 4 565 244,46 | 3,69 % |
| Reģionu komiteja | 82 016 334,70 | 52 968 650,29 | 5 851 818,02 | 10 467 561,55 | 69 288 029,86 | 84,48 % | 9 000 368,08 | 0,00 | 561 721,72 | 9 562 089,80 | 11,66 % | 1 393 651,63 | 1 772 563,41 | 0,00 | 3 166 215,04 | 3,86 % |
| Eiropas Ombuds | 8 306 286,57 | 6 365 069,79 | 596 606,04 | 0,00 | 6 961 675,83 | 83,81 % | 405 185,73 | 0,00 | 0,00 | 405 185,73 | 4,88 % | 912 282,48 | 27 142,53 | 0,00 | 939 425,01 | 11,31 % |
| Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs | 4 419 962,11 | 2 461 600,71 | 165 701,83 | 0,00 | 2 627 302,54 | 59,44 % | 1 400 173,87 | 0,00 | 0,00 | 1 400 173,87 | 31,68 % | 276 603,42 | 115 882,28 | 0,00 | 392 485,70 | 8,88 % |
| Kopā | 111 218 732 077,48 | 104 490 473 699,28 | 1 163 588 722,98 | 921 438 109,59 | 106 575 500 531,85 | 95,83 % | 1 104 401 076,95 | 67 152 858,12 | 1 489 321 327,31 | 2 660 875 262,38 | 2,39 % | 1 716 441 986,65 | 261 716 184,82 | 4 198 111,78 | 1 982 356 283,25 | 1,78 % |

EUR

Iestāde

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

no iezīmētajiem ieņēmumiem

kopā

%

automātiski pārnestās apropriācijas

pārnests atbilstoši lēmumam

no iezīmētajiem ieņēmumiem

kopā

%

no attiecīgā gada apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

iezīmētie ieņēmumi (EBTA)

kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Eiropas Parlaments

1 701 269 660,65

1 117 578 610,06

285 778 030,55

36 945 146,42

1 440 301 787,03

84,66 %

188 746 822,24

0,00

35 360 878,05

224 107 700,29

13,17 %

15 274 567,70

21 585 605,63

0,00

36 860 173,33

2,17 %

Padome

736 264 158,20

466 963 905,97

101 169 948,48

16 548 153,74

584 682 008,19

79,41 %

91 209 024,14

0,00

17 801 271,57

109 010 295,71

14,81 %

33 580 022,89

8 991 831,41

0,00

42 571 854,30

5,78 %

Komisija

108 175 684 800,44

102 430 969 155,00

741 939 438,03

853 743 449,96

104 026 652 042,99

96,16 %

782 997 538,15

67 152 858,12

1 432 558 437,46

2 282 708 833,73

2,11 %

1 637 293 632,73

224 832 179,21

4 198 111,78

1 866 323 923,72

1,73 %

Tiesa

267 048 157,10

225 025 288,09

12 399 434,36

325 504,40

237 750 226,85

89,03 %

13 268 673,84

0,00

1 642 266,20

14 910 940,04

5,58 %

12 044 640,07

2 342 350,14

0,00

14 386 990,21

5,39 %

Revīzijas palāta

119 881 073,16

93 728 633,21

5 353 989,80

268 360,80

99 350 983,81

82,87 %

7 248 301,36

0,00

131 816,51

7 380 117,87

6,16 %

12 219 556,43

930 415,05

0,00

13 149 971,48

10,97 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

123 841 644,55

94 412 786,16

10 333 755,87

3 139 932,72

107 886 474,75

87,12 %

10 124 989,54

0,00

1 264 935,80

11 389 925,34

9,20 %

3 447 029,30

1 118 215,16

0,00

4 565 244,46

3,69 %

Reģionu komiteja

82 016 334,70

52 968 650,29

5 851 818,02

10 467 561,55

69 288 029,86

84,48 %

9 000 368,08

0,00

561 721,72

9 562 089,80

11,66 %

1 393 651,63

1 772 563,41

0,00

3 166 215,04

3,86 %

Eiropas Ombuds

8 306 286,57

6 365 069,79

596 606,04

0,00

6 961 675,83

83,81 %

405 185,73

0,00

0,00

405 185,73

4,88 %

912 282,48

27 142,53

0,00

939 425,01

11,31 %

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

4 419 962,11

2 461 600,71

165 701,83

0,00

2 627 302,54

59,44 %

1 400 173,87

0,00

0,00

1 400 173,87

31,68 %

276 603,42

115 882,28

0,00

392 485,70

8,88 %

Kopā

Kopā

111 218 732 077,48

111 218 732 077,48

104 490 473 699,28

104 490 473 699,28

1 163 588 722,98

1 163 588 722,98

921 438 109,59

921 438 109,59

106 575 500 531,85

106 575 500 531,85

95,83 %

95,83 %

1 104 401 076,95

1 104 401 076,95

67 152 858,12

67 152 858,12

1 489 321 327,31

1 489 321 327,31

2 660 875 262,38

2 660 875 262,38

2,39 %

2,39 %

1 716 441 986,65

1 716 441 986,65

261 716 184,82

261 716 184,82

4 198 111,78

4 198 111,78

1 982 356 283,25

1 982 356 283,25

1,78 %

1,78 %

15.   KONSOLIDĒTS NESAMAKSĀTO SAISTĪBU KOPSAVILKUMS

| EUR |
| --- |
| | NEDIFERENCĒTĀS APROPRIĀCIJAS | DIFERENCĒTĀS APROPRIĀCIJAS | Kopā |
| Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada | 1 253 640 180,79 | 117 825 874 585,07 | 119 079 514 765,86 |
| Anulētas saistības/pārvērtēšana | - 56 394 461,62 | - 1 674 266 331,73 | - 1 730 660 793,35 |
| Maksājumi | 1 005 841 701,50 | 43 576 201 831,27 | 44 582 043 532,77 |
| Atcelšana | 162 616 139,62 | 0,00 | 162 616 139,62 |
| Saistības par attiecīgo gadu | 56 464 704 523,77 | 64 595 434 126,37 | 121 060 138 650,14 |
| Maksājumi | 55 333 886 613,11 | 6 659 570 385,97 | 61 993 456 999,08 |
| To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | 15 404 798,94 | 0,00 | 15 404 798,94 |
| Nesamaksātās saistības gada beigās | 1 115 413 111,72 | 57 935 863 740,40 | 59 051 276 852,12 |
| 1 144 200 989,77 | 130 511 270 162,47 | 131 655 471 152,24 |

EUR

NEDIFERENCĒTĀS APROPRIĀCIJAS

DIFERENCĒTĀS APROPRIĀCIJAS

Kopā

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

1 253 640 180,79

117 825 874 585,07

119 079 514 765,86

119 079 514 765,86

Anulētas saistības/pārvērtēšana

- 56 394 461,62

- 1 674 266 331,73

- 1 730 660 793,35

- 1 730 660 793,35

Maksājumi

1 005 841 701,50

43 576 201 831,27

44 582 043 532,77

44 582 043 532,77

Atcelšana

162 616 139,62

0,00

162 616 139,62

162 616 139,62

Saistības par attiecīgo gadu

Saistības par attiecīgo gadu

56 464 704 523,77

64 595 434 126,37

121 060 138 650,14

121 060 138 650,14

Maksājumi

55 333 886 613,11

6 659 570 385,97

61 993 456 999,08

61 993 456 999,08

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

15 404 798,94

0,00

15 404 798,94

15 404 798,94

Nesamaksātās saistības gada beigās

1 115 413 111,72

57 935 863 740,40

59 051 276 852,12

59 051 276 852,12

1 144 200 989,77

1 144 200 989,77

130 511 270 162,47

130 511 270 162,47

131 655 471 152,24

131 655 471 152,24

16.a   Konsolidēts nesamaksāto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās

| Pozīcija | < 2000 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | LAUKSAIMNIECĪBA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 5 745 553,00 | 1 863 821 801,17 | 1 869 567 354,17 |
| 2 | STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | 1 046 379 952,67 | 95 111 649,63 | 346 206 288,59 | 634 516 796,30 | 1 804 396 389,27 | 13 127 211 296,67 | 32 371 651 135,10 | 43 745 215 383,04 | 93 170 688 891,27 |
| 3 | IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS | 109 678 911,53 | 143 987 913,52 | 364 743 438,90 | 617 025 435,66 | 1 424 882 909,53 | 2 549 110 805,93 | 4 130 539 748,33 | 5 977 796 682,48 | 15 317 765 845,88 |
| 4 | ĀRĒJIE DARĪJUMI | 651 259 480,32 | 372 207 082,25 | 564 927 650,83 | 906 509 624,16 | 1 112 601 806,61 | 2 094 712 415,23 | 2 791 938 263,37 | 4 239 851 507,66 | 12 734 007 830,43 |
| 5 | ADMINISTRĀCIJA | 1 089 781,57 | 2 099,92 | 0,00 | 0,00 | 17 995,00 | 901 495,91 | 30 690 148,33 | 673 950 354,56 | 706 651 875,29 |
| 6 | REZERVES | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 7 | PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA | 191 694 438,30 | 214 005 465,69 | 456 758 228,51 | 640 226 854,60 | 960 522 568,19 | 1 217 902 840,89 | 1 625 037 835,81 | 2 550 641 123,21 | 7 856 789 355,20 |
| 8 | KOMPENSĀCIJA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Kopā | 2 000 102 564,39 | 825 314 211,01 | 1 732 635 606,83 | 2 798 278 710,72 | 5 302 421 668,60 | 18 989 838 854,63 | 40 955 602 683,94 | 59 051 276 852,12 | 131 655 471 152,30 |

Pozīcija

< 2000

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Kopā

1

LAUKSAIMNIECĪBA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

5 745 553,00

1 863 821 801,17

1 869 567 354,17

2

STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS

1 046 379 952,67

95 111 649,63

346 206 288,59

634 516 796,30

1 804 396 389,27

13 127 211 296,67

32 371 651 135,10

43 745 215 383,04

93 170 688 891,27

3

IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS

109 678 911,53

143 987 913,52

364 743 438,90

617 025 435,66

1 424 882 909,53

2 549 110 805,93

4 130 539 748,33

5 977 796 682,48

15 317 765 845,88

4

ĀRĒJIE DARĪJUMI

651 259 480,32

372 207 082,25

564 927 650,83

906 509 624,16

1 112 601 806,61

2 094 712 415,23

2 791 938 263,37

4 239 851 507,66

12 734 007 830,43

5

ADMINISTRĀCIJA

1 089 781,57

2 099,92

0,00

0,00

17 995,00

901 495,91

30 690 148,33

673 950 354,56

706 651 875,29

6

REZERVES

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJA

191 694 438,30

214 005 465,69

456 758 228,51

640 226 854,60

960 522 568,19

1 217 902 840,89

1 625 037 835,81

2 550 641 123,21

7 856 789 355,20

8

KOMPENSĀCIJA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Kopā

Kopā

2 000 102 564,39

2 000 102 564,39

825 314 211,01

825 314 211,01

1 732 635 606,83

1 732 635 606,83

2 798 278 710,72

2 798 278 710,72

5 302 421 668,60

5 302 421 668,60

18 989 838 854,63

18 989 838 854,63

40 955 602 683,94

40 955 602 683,94

59 051 276 852,12

59 051 276 852,12

131 655 471 152,30

131 655 471 152,30

16.b   Konsolidēts nesamaksāto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās

| Politikas joma | < 2000 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS | 7 025 681,45 | 2 156 540,24 | 5 258 400,00 | 0,00 | 0,00 | 78 157 335,32 | 65 793 626,76 | 169 731 341,87 | 328 122 925,64 |
| 02 | UZŅĒMĒJDARBĪBA | 5 099 551,83 | 2 065 080,30 | 12 363 436,83 | 11 739 714,82 | 42 114 042,31 | 46 646 726,02 | 100 003 794,45 | 221 198 351,72 | 441 230 698,28 |
| 03 | KONKURENCE | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 142 450,83 | 408 647,64 | 9 417 954,16 | 9 969 052,63 |
| 04 | NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI | 165 733 458,94 | 40 613 656,40 | 13 664 978,87 | 56 995 963,02 | 327 468 439,63 | 2 765 006 636,15 | 8 419 185 302,33 | 11 332 944 748,21 | 23 121 613 183,55 |
| 05 | LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA | 326 968 318,18 | 20 778 242,27 | 0,00 | 1 381 554,00 | 64 540 983,54 | 1 242 639 624,18 | 2 636 168 689,59 | 5 959 215 196,46 | 10 251 692 608,22 |
| 06 | ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS | 49 688 501,85 | 59 086 068,15 | 89 925 441,13 | 92 610 637,65 | 178 929 907,45 | 415 335 496,08 | 667 680 993,15 | 900 372 186,59 | 2 453 629 232,05 |
| 07 | VIDE | 2 504 876,94 | 0,00 | 19 816 218,83 | 39 513 347,44 | 53 430 658,85 | 95 209 378,31 | 115 901 023,46 | 168 699 485,46 | 495 074 989,29 |
| 08 | ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ | 17 544 316,07 | 55 420 945,89 | 175 417 722,18 | 344 977 010,53 | 856 632 301,43 | 1 317 074 632,95 | 1 861 328 520,89 | 2 766 508 961,47 | 7 394 904 411,41 |
| 09 | INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI | 5 675 071,07 | 3 446 124,06 | 21 786 448,25 | 59 621 524,41 | 180 325 882,22 | 333 470 368,19 | 776 068 013,97 | 880 686 423,30 | 2 261 079 855,47 |
| 10 | TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE | 390 258,24 | 855 266,78 | 947 904,17 | 2 072 193,22 | 6 897 420,07 | 5 117 292,90 | 37 012 707,02 | 104 724 087,39 | 158 017 129,79 |
| 11 | ZIVSAIMNIECĪBA | 43 784 924,81 | 6 018 260,46 | 15 525 481,47 | 44 201 345,12 | 68 291 759,54 | 205 700 335,20 | 507 071 196,04 | 813 000 802,49 | 1 703 594 105,13 |
| 12 | IEKŠĒJAIS TIRGUS | 0,00 | 0,00 | 30 000,00 | 14 000,00 | 2 659,35 | 1 822 211,84 | 1 607 523,59 | 13 893 125,31 | 17 369 520,09 |
| 13 | REĢIONĀLĀ POLITIKA | 513 245 826,84 | 181 089 462,19 | 614 710 204,54 | 1 029 167 214,71 | 2 093 528 442,08 | 9 696 437 327,36 | 21 655 695 839,44 | 28 393 448 715,93 | 64 177 323 033,09 |
| 14 | NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 6 161,28 | 1 142 156,34 | 2 907 411,64 | 17 559 526,96 | 48 102 423,69 | 69 717 679,91 |
| 15 | IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA | 26 937 633,40 | 14 137 941,54 | 13 705 319,23 | 21 346 363,42 | 37 261 101,01 | 54 021 934,50 | 110 647 471,84 | 289 284 801,79 | 567 342 566,73 |
| 16 | PRESE UN SAKARI | 112 581,37 | 103 302,22 | 296 757,69 | 509 847,52 | 777 488,31 | 2 167 456,28 | 6 980 773,98 | 65 779 731,12 | 76 727 938,49 |
| 17 | VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA | 923 158,91 | 0,00 | 285 596,54 | 4 804 900,64 | 20 468 298,46 | 30 081 717,72 | 40 833 924,39 | 352 381 670,57 | 449 779 267,23 |
| 18 | BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA | 238 439,04 | 522 616,96 | 9 893 071,64 | 12 461 443,47 | 13 783 469,02 | 34 804 047,57 | 94 408 907,56 | 130 602 383,48 | 296 714 378,74 |
| 19 | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 523 633 413,09 | 271 194 176,90 | 367 125 148,21 | 667 352 544,86 | 679 537 990,84 | 1 319 365 107,73 | 1 755 333 573,50 | 2 528 141 736,28 | 8 111 683 691,41 |
| 20 | TIRDZNIECĪBA | 0,00 | 0,00 | 23 729,88 | 0,00 | 108 218,34 | 765 576,60 | 2 811 507,72 | 15 155 632,26 | 18 864 664,80 |
| 21 | ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM | 80 392 729,58 | 78 729 431,16 | 166 746 017,28 | 185 821 030,98 | 300 885 727,76 | 427 470 754,44 | 617 423 313,37 | 922 327 597,24 | 2 779 796 601,81 |
| 22 | PAPLAŠINĀŠANĀS | 228 514 215,28 | 89 074 681,65 | 204 968 077,22 | 221 838 954,05 | 366 899 924,94 | 884 404 108,83 | 1 310 981 898,59 | 2 192 666 367,42 | 5 499 348 227,98 |
| 23 | HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA | 1 688 607,50 | 0,00 | 0,00 | 775 292,29 | 6 179 839,24 | 22 611 321,19 | 105 267 711,22 | 274 887 000,58 | 411 409 772,02 |
| 24 | KRĀPŠANAS APKAROŠANA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 12 740,20 | 626 790,92 | 2 065 832,22 | 15 636 875,50 | 18 342 238,84 |
| 25 | KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 62 641,71 | 25 022 743,09 | 25 085 384,80 |
| 26 | KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 794 763,05 | 0,00 | 47 025,38 | 79 137 153,31 | 79 978 941,74 |
| 27 | BUDŽETS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 10 298 984,99 | 10 298 984,99 |
| 28 | REVĪZIJA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 070 397,41 | 1 070 397,41 |
| 29 | STATISTIKA | 1 000,00 | 22 413,84 | 145 652,87 | 1 067 667,29 | 2 407 454,62 | 7 852 811,88 | 20 522 992,26 | 43 492 812,70 | 75 512 805,46 |
| 30 | PENSIJAS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 31 | REZERVES | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 90 | CITAS JOMAS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 26 729 704,91 | 323 447 160,33 | 350 176 865,24 |
| Kopā | 2 000 102 564,39 | 825 314 211,01 | 1 732 635 606,83 | 2 798 278 710,72 | 5 302 421 668,60 | 18 989 838 854,63 | 40 955 602 683,94 | 59 051 276 852,12 | 131 655 471 152,30 |

Politikas joma

< 2000

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Kopā

01

EKONOMIKA UN FINANŠU LIETAS

7 025 681,45

2 156 540,24

5 258 400,00

0,00

0,00

78 157 335,32

65 793 626,76

169 731 341,87

328 122 925,64

02

UZŅĒMĒJDARBĪBA

5 099 551,83

2 065 080,30

12 363 436,83

11 739 714,82

42 114 042,31

46 646 726,02

100 003 794,45

221 198 351,72

441 230 698,28

03

KONKURENCE

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

142 450,83

408 647,64

9 417 954,16

9 969 052,63

04

NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

165 733 458,94

40 613 656,40

13 664 978,87

56 995 963,02

327 468 439,63

2 765 006 636,15

8 419 185 302,33

11 332 944 748,21

23 121 613 183,55

05

LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

326 968 318,18

20 778 242,27

0,00

1 381 554,00

64 540 983,54

1 242 639 624,18

2 636 168 689,59

5 959 215 196,46

10 251 692 608,22

06

ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS

49 688 501,85

59 086 068,15

89 925 441,13

92 610 637,65

178 929 907,45

415 335 496,08

667 680 993,15

900 372 186,59

2 453 629 232,05

07

VIDE

2 504 876,94

0,00

19 816 218,83

39 513 347,44

53 430 658,85

95 209 378,31

115 901 023,46

168 699 485,46

495 074 989,29

08

ZINĀTNISKĀ IZPĒTĒ

17 544 316,07

55 420 945,89

175 417 722,18

344 977 010,53

856 632 301,43

1 317 074 632,95

1 861 328 520,89

2 766 508 961,47

7 394 904 411,41

09

INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

5 675 071,07

3 446 124,06

21 786 448,25

59 621 524,41

180 325 882,22

333 470 368,19

776 068 013,97

880 686 423,30

2 261 079 855,47

10

TIEŠĀ ZINĀTNISKĀ IZPĒTE

390 258,24

855 266,78

947 904,17

2 072 193,22

6 897 420,07

5 117 292,90

37 012 707,02

104 724 087,39

158 017 129,79

11

ZIVSAIMNIECĪBA

43 784 924,81

6 018 260,46

15 525 481,47

44 201 345,12

68 291 759,54

205 700 335,20

507 071 196,04

813 000 802,49

1 703 594 105,13

12

IEKŠĒJAIS TIRGUS

0,00

0,00

30 000,00

14 000,00

2 659,35

1 822 211,84

1 607 523,59

13 893 125,31

17 369 520,09

13

REĢIONĀLĀ POLITIKA

513 245 826,84

181 089 462,19

614 710 204,54

1 029 167 214,71

2 093 528 442,08

9 696 437 327,36

21 655 695 839,44

28 393 448 715,93

64 177 323 033,09

14

NODOKĻU UN MUITAS SAVIENĪBA

0,00

0,00

0,00

6 161,28

1 142 156,34

2 907 411,64

17 559 526,96

48 102 423,69

69 717 679,91

15

IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

26 937 633,40

14 137 941,54

13 705 319,23

21 346 363,42

37 261 101,01

54 021 934,50

110 647 471,84

289 284 801,79

567 342 566,73

16

PRESE UN SAKARI

112 581,37

103 302,22

296 757,69

509 847,52

777 488,31

2 167 456,28

6 980 773,98

65 779 731,12

76 727 938,49

17

VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU TIESĪBU AIZSARDZĪBA

923 158,91

0,00

285 596,54

4 804 900,64

20 468 298,46

30 081 717,72

40 833 924,39

352 381 670,57

449 779 267,23

18

BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA TELPA

238 439,04

522 616,96

9 893 071,64

12 461 443,47

13 783 469,02

34 804 047,57

94 408 907,56

130 602 383,48

296 714 378,74

19

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

523 633 413,09

271 194 176,90

367 125 148,21

667 352 544,86

679 537 990,84

1 319 365 107,73

1 755 333 573,50

2 528 141 736,28

8 111 683 691,41

20

TIRDZNIECĪBA

0,00

0,00

23 729,88

0,00

108 218,34

765 576,60

2 811 507,72

15 155 632,26

18 864 664,80

21

ATTĪSTĪBA UN ATTIECĪBAS AR ĀFRIKAS, KARĪBU UN KLUSĀ OKEĀNA (ĀKK) VALSTĪM

80 392 729,58

78 729 431,16

166 746 017,28

185 821 030,98

300 885 727,76

427 470 754,44

617 423 313,37

922 327 597,24

2 779 796 601,81

22

PAPLAŠINĀŠANĀS

228 514 215,28

89 074 681,65

204 968 077,22

221 838 954,05

366 899 924,94

884 404 108,83

1 310 981 898,59

2 192 666 367,42

5 499 348 227,98

23

HUMANITĀRĀ PALĪDZĪBA

1 688 607,50

0,00

0,00

775 292,29

6 179 839,24

22 611 321,19

105 267 711,22

274 887 000,58

411 409 772,02

24

KRĀPŠANAS APKAROŠANA

0,00

0,00

0,00

0,00

12 740,20

626 790,92

2 065 832,22

15 636 875,50

18 342 238,84

25

KOMISIJAS POLITIKAS KOORDINĒŠANA UN JURIDISKAS KONSULTĀCIJAS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

62 641,71

25 022 743,09

25 085 384,80

26

KOMISIJAS ADMINISTRĀCIJA

0,00

0,00

0,00

0,00

794 763,05

0,00

47 025,38

79 137 153,31

79 978 941,74

27

BUDŽETS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

10 298 984,99

10 298 984,99

28

REVĪZIJA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 070 397,41

1 070 397,41

29

STATISTIKA

1 000,00

22 413,84

145 652,87

1 067 667,29

2 407 454,62

7 852 811,88

20 522 992,26

43 492 812,70

75 512 805,46

30

PENSIJAS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

31

REZERVES

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

90

CITAS JOMAS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

26 729 704,91

323 447 160,33

350 176 865,24

Kopā

Kopā

2 000 102 564,39

2 000 102 564,39

825 314 211,01

825 314 211,01

1 732 635 606,83

1 732 635 606,83

2 798 278 710,72

2 798 278 710,72

5 302 421 668,60

5 302 421 668,60

18 989 838 854,63

18 989 838 854,63

40 955 602 683,94

40 955 602 683,94

59 051 276 852,12

59 051 276 852,12

131 655 471 152,30

131 655 471 152,30

17.   Aģentūras — 2006. finanšu gads — Prognozētais budžets, konstatētie prasījumi un saņemtās summas

Aģentūru ienākumi

| EUR |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Finansētā Komisijas
  politikas joma |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 65 663 000,00 | 66 831 669,77 | 66 831 669,77 | 0,00 | 06 |
| Frontex | 19 462 300,00 | 17 590 042,62 | 17 590 042,62 | 0,00 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 17 571 260,00 | 15 344 405,14 | 15 344 065,60 | 339,54 | 15 |
| Eiropas Policijas koledža | 6 075 144,00 | 6 075 144,00 | 6 075 144,00 | 0,00 | 18 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 17 146 080,00 | 16 211 313,00 | 16 211 313,00 | 0,00 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 13 121 125,00 | 13 121 125,00 | 13 094 915,96 | 26 209,04 | 18 |
| Eiropas Vides aģentūra | 37 314 090,00 | 36 831 054,00 | 34 562 415,15 | 2 268 638,85 | 07 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 40 248 981,75 | 37 543 431,25 | 37 543 431,25 | 0,00 | 17 |
| Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde | 6 962 880,19 | 7 026 214,20 | 7 026 214,20 | 0,00 | 06 |
| Eurojust | 14 700 000,00 | 15 704 194,04 | 15 704 194,04 | 0,00 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 44 738 440,00 | 32 392 190,03 | 32 392 190,03 | 0,00 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 211 728 860,00 | 192 264 250,61 | 192 264 250,61 | 0,00 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 138 676 000,00 | 149 722 303,64 | 141 301 875,45 | 8 420 428,19 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 6 800 000,00 | 6 612 309,12 | 6 612 309,12 | 0,00 | 09 |
| Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs | 9 393 907,50 | 9 682 219,47 | 9 416 126,97 | 266 092,50 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības aģentūra | 14 398 000,00 | 12 405 715,89 | 12 405 715,89 | 0,00 | 06 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | 270 575 000,00 | 277 085 772,92 | 277 085 772,92 | 0,00 | 22 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 14 108 161,00 | 12 460 046,64 | 12 459 095,54 | 951,10 | 04 |
| Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs | 40 876 392,00 | 39 583 840,89 | 33 204 621,09 | 6 379 219,80 | 31 |
| Eiropas Izglītības fonds | 19 450 000,00 | 22 423 380,52 | 22 423 380,52 | 0,00 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 8 720 000,00 | 9 330 302,73 | 9 330 302,73 | 0,00 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 19 760 000,00 | 19 522 812,65 | 19 506 150,24 | 16 662,41 | 04 |
| Izglītības un kultūras izpildaģentūra | 29 199 000,00 | 27 749 000,00 | 27 749 000,00 | 0,00 | 15 |
| Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra | 5 628 819,22 | 5 628 819,22 | 5 628 819,22 | 0,00 | 06 |
| Kopā | 1 072 317 440,66 | 1 049 141 557,35 | 1 031 763 015,92 | 17 378 541,43 | |

EUR

Aģentūra

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Finansētā Komisijas

politikas joma

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

65 663 000,00

66 831 669,77

66 831 669,77

0,00

06

Frontex

19 462 300,00

17 590 042,62

17 590 042,62

0,00

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

17 571 260,00

15 344 405,14

15 344 065,60

339,54

15

Eiropas Policijas koledža

6 075 144,00

6 075 144,00

6 075 144,00

0,00

18

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

17 146 080,00

16 211 313,00

16 211 313,00

0,00

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

13 121 125,00

13 121 125,00

13 094 915,96

26 209,04

18

Eiropas Vides aģentūra

37 314 090,00

36 831 054,00

34 562 415,15

2 268 638,85

07

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

40 248 981,75

37 543 431,25

37 543 431,25

0,00

17

Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde

GNSS

6 962 880,19

7 026 214,20

7 026 214,20

0,00

06

Eurojust

14 700 000,00

15 704 194,04

15 704 194,04

0,00

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

44 738 440,00

32 392 190,03

32 392 190,03

0,00

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

211 728 860,00

192 264 250,61

192 264 250,61

0,00

12

Eiropas Zāļu aģentūra

138 676 000,00

149 722 303,64

141 301 875,45

8 420 428,19

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

6 800 000,00

6 612 309,12

6 612 309,12

0,00

09

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs

9 393 907,50

9 682 219,47

9 416 126,97

266 092,50

18

Eiropas Dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības aģentūra

14 398 000,00

12 405 715,89

12 405 715,89

0,00

06

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

270 575 000,00

277 085 772,92

277 085 772,92

0,00

22

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

14 108 161,00

12 460 046,64

12 459 095,54

951,10

04

Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs

40 876 392,00

39 583 840,89

33 204 621,09

6 379 219,80

31

Eiropas Izglītības fonds

19 450 000,00

22 423 380,52

22 423 380,52

0,00

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

8 720 000,00

9 330 302,73

9 330 302,73

0,00

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

19 760 000,00

19 522 812,65

19 506 150,24

16 662,41

04

Izglītības un kultūras izpildaģentūra

29 199 000,00

27 749 000,00

27 749 000,00

0,00

15

Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra

5 628 819,22

5 628 819,22

5 628 819,22

0,00

06

Kopā

Kopā

1 072 317 440,66

1 072 317 440,66

1 049 141 557,35

1 049 141 557,35

1 031 763 015,92

1 031 763 015,92

17 378 541,43

17 378 541,43

Ienākumi pēc ieņēmumu veida

| EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Eiropas Komisijas subsīdijas | 653 587 219,41 | 635 349 505,58 | 635 349 237,42 | 268,16 |
| Ienākumi no maksām | 278 993 042,00 | 328 414 018,82 | 320 847 683,07 | 7 566 335,75 |
| Citi ienākumi | 139 737 179,25 | 85 378 032,95 | 75 566 095,43 | 9 811 937,52 |
| Kopā | 1 072 317 440,66 | 1 049 141 557,35 | 1 031 763 015,92 | 17 378 541,43 |

EUR

Ieņēmumu veids

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Eiropas Komisijas subsīdijas

653 587 219,41

635 349 505,58

635 349 237,42

268,16

Ienākumi no maksām

278 993 042,00

328 414 018,82

320 847 683,07

7 566 335,75

Citi ienākumi

139 737 179,25

85 378 032,95

75 566 095,43

9 811 937,52

Kopā

Kopā

1 072 317 440,66

1 072 317 440,66

1 049 141 557,35

1 049 141 557,35

1 031 763 015,92

1 031 763 015,92

17 378 541,43

17 378 541,43

18.   Aģentūras — 2006. finanšu gads — Apropriācijas un saistību apropriāciju izpilde

| EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Nodibinātās saistības | Pārnestas uz 2007.g. | Summas, kas zaudē spēku | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestas uz 2007.g. | Summas, kas zaudē spēku |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 66 562 970,23 | 60 412 514,46 | 15 146,59 | 6 135 309,18 | 72 369 278,60 | 49 028 674,87 | 19 351 968,30 | 3 988 635,43 |
| Frontex | 17 537 597,62 | 14 627 229,34 | 741 891,00 | 2 168 477,28 | 17 537 597,62 | 3 385 325,13 | 11 932 495,94 | 2 219 776,55 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 278 222,43 | 16 388 597,09 | 545 564,32 | 1 344 061,02 | 18 630 545,11 | 14 158 812,61 | 1 853 009,38 | 2 618 723,12 |
| Eiropas Policijas koledža | 6 075 144,00 | 4 321 495,43 | 990 407,08 | 763 241,49 | 6 075 144,00 | 2 153 106,53 | 3 158 795,98 | 763 241,49 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 17 146 080,00 | 16 064 921,93 | 0,00 | 1 081 158,07 | 18 583 087,71 | 10 088 690,34 | 7 097 157,11 | 1 397 240,26 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 13 548 968,34 | 12 873 208,15 | 491 506,10 | 184 254,09 | 14 051 138,40 | 12 255 485,45 | 1 229 083,16 | 566 569,79 |
| Eiropas Vides aģentūra | 40 525 421,49 | 35 915 861,97 | 4 592 441,57 | 17 117,95 | 45 998 302,34 | 33 454 115,48 | 11 852 774,97 | 691 411,89 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 40 248 981,75 | 36 407 899,95 | 0,00 | 3 841 081,80 | 46 556 959,01 | 33 562 711,69 | 7 889 175,60 | 5 105 071,72 |
| Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde | 6 962 880,19 | 3 107 295,90 | 0,00 | 3 855 584,29 | 6 962 880,19 | 704 146,74 | 1 276 617,07 | 4 982 116,38 |
| Eurojust | 14 985 483,55 | 14 330 791,72 | 71 000,00 | 583 691,83 | 16 813 964,47 | 13 385 613,35 | 2 590 329,78 | 838 021,34 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 44 738 440,00 | 34 287 177,64 | 0,00 | 10 451 262,36 | 45 232 542,38 | 24 279 657,43 | 1 269 659,16 | 19 683 225,79 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 211 728 860,00 | 126 055 866,64 | 0,00 | 85 672 993,36 | 236 634 990,93 | 121 075 929,69 | 26 488 164,94 | 89 070 896,30 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 140 643 000,00 | 137 235 660,61 | 0,00 | 3 407 339,39 | 157 509 000,82 | 123 435 768,34 | 29 413 020,40 | 4 660 212,08 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 6 940 080,00 | 6 238 387,04 | 49 530,00 | 652 162,96 | 9 051 581,01 | 6 682 308,21 | 917 363,62 | 1 451 909,18 |
| Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs | 9 483 907,50 | 8 775 582,17 | 269 185,88 | 439 139,45 | 10 692 575,03 | 8 685 246,28 | 1 520 227,96 | 487 100,79 |
| Eiropas Dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības aģentūra | 14 398 000,00 | 10 421 586,80 | 0,00 | 3 976 413,20 | 17 275 724,82 | 9 239 725,88 | 2 680 034,30 | 5 355 964,64 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | 970 475 803,99 | 208 692 527,58 | 758 996 977,63 | 2 786 298,78 | 971 470 537,05 | 276 112 502,76 | 679 500 592,00 | 15 857 442,29 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 14 246 990,40 | 13 093 365,31 | 291 683,97 | 861 941,12 | 16 764 114,42 | 12 451 617,82 | 2 662 667,89 | 1 649 828,71 |
| Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs | 40 876 392,00 | 26 847 612,28 | 0,00 | 14 028 779,72 | 28 998 537,52 | 26 020 996,83 | 2 886 129,74 | 91 410,95 |
| Eiropas Izglītības fonds | 26 482 381,89 | 23 870 747,11 | 1 714 492,67 | 897 142,11 | 26 482 381,87 | 20 364 127,25 | 5 473 905,44 | 644 349,18 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 018 000,00 | 11 355 753,43 | 0,00 | 1 662 246,57 | 11 855 039,50 | 9 829 574,04 | 902 568,17 | 1 122 897,29 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 19 760 000,00 | 19 216 906,46 | 343 167,30 | 199 926,24 | 24 378 442,10 | 19 595 971,34 | 4 311 913,04 | 470 557,72 |
| Izglītības un kultūras izpildaģentūra | 29 199 000,00 | 26 682 387,54 | 0,00 | 2 516 612,46 | 29 199 000,00 | 19 708 393,04 | 6 688 124,89 | 2 802 482,07 |
| Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra | 5 628 819,22 | 5 469 284,25 | 0,00 | 159 534,97 | 5 628 819,22 | 4 074 700,31 | 981 586,69 | 572 532,22 |
| Kopā | 1 789 491 424,60 | 872 692 660,80 | 769 112 994,11 | 147 685 769,69 | 1 854 752 184,12 | 853 733 201,41 | 833 927 365,53 | 167 091 617,18 |

EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Nodibinātās saistības

Pārnestas uz 2007.g.

Summas, kas zaudē spēku

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestas uz 2007.g.

Summas, kas zaudē spēku

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

66 562 970,23

60 412 514,46

15 146,59

6 135 309,18

72 369 278,60

49 028 674,87

19 351 968,30

3 988 635,43

Frontex

17 537 597,62

14 627 229,34

741 891,00

2 168 477,28

17 537 597,62

3 385 325,13

11 932 495,94

2 219 776,55

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18 278 222,43

16 388 597,09

545 564,32

1 344 061,02

18 630 545,11

14 158 812,61

1 853 009,38

2 618 723,12

Eiropas Policijas koledža

6 075 144,00

4 321 495,43

990 407,08

763 241,49

6 075 144,00

2 153 106,53

3 158 795,98

763 241,49

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

17 146 080,00

16 064 921,93

0,00

1 081 158,07

18 583 087,71

10 088 690,34

7 097 157,11

1 397 240,26

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

13 548 968,34

12 873 208,15

491 506,10

184 254,09

14 051 138,40

12 255 485,45

1 229 083,16

566 569,79

Eiropas Vides aģentūra

40 525 421,49

35 915 861,97

4 592 441,57

17 117,95

45 998 302,34

33 454 115,48

11 852 774,97

691 411,89

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

40 248 981,75

36 407 899,95

0,00

3 841 081,80

46 556 959,01

33 562 711,69

7 889 175,60

5 105 071,72

Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde

6 962 880,19

3 107 295,90

0,00

3 855 584,29

6 962 880,19

704 146,74

1 276 617,07

4 982 116,38

Eurojust

14 985 483,55

14 330 791,72

71 000,00

583 691,83

16 813 964,47

13 385 613,35

2 590 329,78

838 021,34

Eiropas Jūras drošības aģentūra

44 738 440,00

34 287 177,64

0,00

10 451 262,36

45 232 542,38

24 279 657,43

1 269 659,16

19 683 225,79

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

211 728 860,00

126 055 866,64

0,00

85 672 993,36

236 634 990,93

121 075 929,69

26 488 164,94

89 070 896,30

Eiropas Zāļu aģentūra

140 643 000,00

137 235 660,61

0,00

3 407 339,39

157 509 000,82

123 435 768,34

29 413 020,40

4 660 212,08

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

6 940 080,00

6 238 387,04

49 530,00

652 162,96

9 051 581,01

6 682 308,21

917 363,62

1 451 909,18

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs

9 483 907,50

8 775 582,17

269 185,88

439 139,45

10 692 575,03

8 685 246,28

1 520 227,96

487 100,79

Eiropas Dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības aģentūra

14 398 000,00

10 421 586,80

0,00

3 976 413,20

17 275 724,82

9 239 725,88

2 680 034,30

5 355 964,64

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

970 475 803,99

208 692 527,58

758 996 977,63

2 786 298,78

971 470 537,05

276 112 502,76

679 500 592,00

15 857 442,29

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

14 246 990,40

13 093 365,31

291 683,97

861 941,12

16 764 114,42

12 451 617,82

2 662 667,89

1 649 828,71

Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs

40 876 392,00

26 847 612,28

0,00

14 028 779,72

28 998 537,52

26 020 996,83

2 886 129,74

91 410,95

Eiropas Izglītības fonds

26 482 381,89

23 870 747,11

1 714 492,67

897 142,11

26 482 381,87

20 364 127,25

5 473 905,44

644 349,18

Kopienas Augu šķirņu birojs

13 018 000,00

11 355 753,43

0,00

1 662 246,57

11 855 039,50

9 829 574,04

902 568,17

1 122 897,29

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

19 760 000,00

19 216 906,46

343 167,30

199 926,24

24 378 442,10

19 595 971,34

4 311 913,04

470 557,72

Izglītības un kultūras izpildaģentūra

29 199 000,00

26 682 387,54

0,00

2 516 612,46

29 199 000,00

19 708 393,04

6 688 124,89

2 802 482,07

Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra

5 628 819,22

5 469 284,25

0,00

159 534,97

5 628 819,22

4 074 700,31

981 586,69

572 532,22

Kopā

Kopā

1 789 491 424,60

1 789 491 424,60

872 692 660,80

872 692 660,80

769 112 994,11

769 112 994,11

147 685 769,69

147 685 769,69

1 854 752 184,12

1 854 752 184,12

853 733 201,41

853 733 201,41

833 927 365,53

833 927 365,53

167 091 617,18

167 091 617,18

| EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Nodibinātās saistības | Pārnestas uz 2007.g. | Summas, kas zaudē spēku | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestas uz 2007.g. | Summas, kas zaudē spēku |
| Personāls | 319 158 938,89 | 300 855 962,71 | 458 160,33 | 17 844 815,85 | 323 268 014,26 | 291 701 302,29 | 10 451 097,35 | 21 115 614,62 |
| Administratīvie izdevumi | 143 712 090,58 | 127 277 441,39 | 1 651 025,91 | 14 783 623,28 | 171 754 012,83 | 105 350 733,97 | 49 147 905,01 | 17 255 373,85 |
| Darbības izdevumi | 1 326 620 395,13 | 444 559 256,70 | 767 003 807,87 | 115 057 330,56 | 1 359 730 157,03 | 456 681 165,15 | 774 328 363,17 | 128 720 628,71 |
| Kopā | 1 789 491 424,60 | 872 692 660,80 | 769 112 994,11 | 147 685 769,69 | 1 854 752 184,12 | 853 733 201,41 | 833 927 365,53 | 167 091 617,18 |

EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Nodibinātās saistības

Pārnestas uz 2007.g.

Summas, kas zaudē spēku

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestas uz 2007.g.

Summas, kas zaudē spēku

Personāls

319 158 938,89

300 855 962,71

458 160,33

17 844 815,85

323 268 014,26

291 701 302,29

10 451 097,35

21 115 614,62

Administratīvie izdevumi

143 712 090,58

127 277 441,39

1 651 025,91

14 783 623,28

171 754 012,83

105 350 733,97

49 147 905,01

17 255 373,85

Darbības izdevumi

1 326 620 395,13

444 559 256,70

767 003 807,87

115 057 330,56

1 359 730 157,03

456 681 165,15

774 328 363,17

128 720 628,71

Kopā

Kopā

1 789 491 424,60

1 789 491 424,60

872 692 660,80

872 692 660,80

769 112 994,11

769 112 994,11

147 685 769,69

147 685 769,69

1 854 752 184,12

1 854 752 184,12

853 733 201,41

853 733 201,41

833 927 365,53

833 927 365,53

167 091 617,18

167 091 617,18

19.   AĢENTŪRAS

Budžeta izlietojums Eiropas Kopienām ir ietverts 1.A.1. pozīcijā konsolidētās bilances pasīvu daļā.

| EUR |
| --- |
| Attiecīgā gada ieņēmumi | Eiropas Kopienas | Aģentūras | Subsīdiju aģentūrām izslēgšana | Kopā |
| | 108 423 010 965,79 | 1 031 763 015,92 | - 635 349 237,42 | 108 819 424 744,29 |

EUR

Attiecīgā gada ieņēmumi

Eiropas Kopienas

Aģentūras

Subsīdiju aģentūrām izslēgšana

Kopā

108 423 010 965,79

1 031 763 015,92

- 635 349 237,42

108 819 424 744,29

| Maksājumi no 2006. gada apropriācijām | Eiropas Kopienas | Aģentūras | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | - 105 411 911 808,87 | - 777 832 118,03 | 635 349 237,42 | - 105 554 394 689,48 |

Maksājumi no 2006. gada apropriācijām

Eiropas Kopienas

Aģentūras

- 105 411 911 808,87

- 777 832 118,03

635 349 237,42

- 105 554 394 689,48

| Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu | Eiropas Kopienas | Aģentūras | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | - 1 400 894 862,16 | - 833 927 365,53 | | - 2 234 822 227,69 |

Apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu

Eiropas Kopienas

Aģentūras

- 1 400 894 862,16

- 833 927 365,53

- 2 234 822 227,69

| EBTA un EEZ apropriācijas, kas pārnestas no 2005. gada | Eiropas Kopienas | Aģentūras | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | - 67 568,00 | 0,00 | | - 67 568,00 |

EBTA un EEZ apropriācijas, kas pārnestas no 2005. gada

Eiropas Kopienas

Aģentūras

- 67 568,00

0,00

- 67 568,00

| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no 2005. gada | Eiropas Kopienas | Aģentūras | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 263 331 782,31 | 692 966 930,78 | | 956 298 713,09 |

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no 2005. gada

Eiropas Kopienas

Aģentūras

263 331 782,31

692 966 930,78

956 298 713,09

| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | Eiropas Kopienas | Aģentūras | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | - 16 836 905,85 | 761 631,34 | | - 16 075 274,51 |

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

Eiropas Kopienas

Aģentūras

- 16 836 905,85

761 631,34

- 16 075 274,51

| Budžeta izlietojums | Eiropas Kopienas | Aģentūras | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 1 856 631 603,22 | 113 732 094,48 | | 1 970 363 697,70 |

Budžeta izlietojums

Eiropas Kopienas

Aģentūras

1 856 631 603,22

113 732 094,48

1 970 363 697,70

B IEDAĻA:

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētiem pārskatiem par budžeta izpildi

| 1. | BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS |
| --- | --- |

1.

| 2. | KOMENTĀRI KONSOLIDĒTIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI 2006. FINANŠU GADĀ |
| --- | --- |

2.

1.   BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS

1.1.   BUDŽETA PRINCIPI

Kopienu vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:

| — | vienotības un budžeta precizitātes principi: visiem Kopienu izdevumiem un ieņēmumiem jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas; |
| --- | --- |

—

vienotības un budžeta precizitātes principi: visiem Kopienu izdevumiem un ieņēmumiem jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas;

vienotības un budžeta precizitātes principi

| — | universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:






  — | nepiešķiršanas noteikums, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst iezīmēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi); |
| --- | --- | --- |

—

universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:

universāluma princips

—

nepiešķiršanas noteikums, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst iezīmēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi);

| — | bruto budžeta noteikums, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas; |
| --- | --- |

—

bruto budžeta noteikums, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas;

| — | gada pārskata princips: iegrāmatotās apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tādējādi tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā; |
| --- | --- |

—

gada pārskata princips: iegrāmatotās apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tādējādi tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā;

gada pārskata princips

| — | līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām); |
| --- | --- |

—

līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām);

līdzsvara princips

| — | specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim; |
| --- | --- |

—

specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim;

specifikācijas princips

| — | norēķinu vienības princips: budžetu sastāda un izpilda EUR, un pārskatus sniedz EUR; |
| --- | --- |

—

norēķinu vienības princips: budžetu sastāda un izpilda EUR, un pārskatus sniedz EUR;

norēķinu vienības princips

| — | pareizas finanšu vadības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus; |
| --- | --- |

—

pareizas finanšu vadības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus;

pareizas finanšu vadības princips

| — | pārredzamības princips: budžetu veido un izpilda, kā arī pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu, — budžetu un budžeta grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

pārredzamības princips: budžetu veido un izpilda, kā arī pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu, — budžetu un budžeta grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

pārredzamības princips

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1.2.   BUDŽETA STRUKTŪRA

Budžetu veido:

| a) | vispārējs ieņēmumu dokuments; |
| --- | --- |

a)

vispārējs ieņēmumu dokuments;

| b) | atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: A. daļa “Eiropas Ombuds”, B. daļa “Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs”. |
| --- | --- |

b)

atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: A. daļa “Eiropas Ombuds”, B. daļa “Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs”.

Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti.

Daļa likvidējamās EOTK līdzekļu tika iekļauta izlietojumam likvidējamās EOTK darbības budžetā. Katru gadu minēto darbības budžetu pieņēma Komisija, apspriežoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Pēdējo reizi budžetu pieņēma laikposmam no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam. No 2002. gada 24. jūlija ieņēmumi un maksājumi, kas saistīti ar darbības budžetu, tiek iekļauti likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir norādītas bilances pasīvu daļā.

1.3.   BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas.

Budžetā izšķir divu veidu apropriācijas — nediferencētās un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību vajadzībām.

| a) | Nediferencētās apropriācijas attiecas uz:






  — | visām budžeta administratīvajām iedaļām (iedaļas “Komisija” 1. nodaļa un pārējās iedaļas pilnībā); |
| --- | --- | --- |

a)

Nediferencētās apropriācijas attiecas uz:

Nediferencētās apropriācijas

—

visām budžeta administratīvajām iedaļām (iedaļas “Komisija” 1. nodaļa un pārējās iedaļas pilnībā);

| — | ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām, kas paredzētas vienam gadam, un |
| --- | --- |

—

ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijām, kas paredzētas vienam gadam, un

| — | konkrētam tehniskām apropriācijām (atmaksas, aizņēmumu un aizdevumu garantijas, u.c.). |
| --- | --- |

—

konkrētam tehniskām apropriācijām (atmaksas, aizņēmumu un aizdevumu garantijas, u.c.).

Nediferencētajām apropriācijām saistību apropriāciju apmērs ir vienāds ar to, kāds ir maksājumu apropriācijām.

| b) | Diferencētās apropriācijas ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām un tās ietver apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot iedaļas “Komisija” 1. nodaļu (izņemot ELVGF).
  Minētās diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:






  — | saistību apropriācijas:
  sedz to tiesisko saistību kopējās izmaksas, kas nodibinātas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi (23). Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā. Diferencētajām apropriācijām budžeta saistības, kas vēl nav uzņemtas attiecībā uz turpmākajiem gadiem, bilancē norāda kā iespējamās saistības; |
| --- | --- | --- |

b)

Diferencētās apropriācijas ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām un tās ietver apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot iedaļas “Komisija” 1. nodaļu (izņemot ELVGF).

Diferencētās apropriācijas

Minētās diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

—

saistību apropriācijas:
  sedz to tiesisko saistību kopējās izmaksas, kas nodibinātas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi (23). Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā. Diferencētajām apropriācijām budžeta saistības, kas vēl nav uzņemtas attiecībā uz turpmākajiem gadiem, bilancē norāda kā iespējamās saistības;

saistību apropriācijas:

23

| — | maksājumu apropriācijas:
  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības (24). |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas:
  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības (24).

maksājumu apropriācijas:

24

1.4.   APROPRIĀCIJU IZCELSME

Galvenais apropriāciju avots ir Kopienu budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem.

1.4.1.   Galīgā budžeta apropriācijas

Sākotnējā budžetā noteiktās apropriācijas

Pārvietojumi

Apropriācijas ir iespējams pārvietot no vienas pozīcijas uz citu saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti Finanšu regulas 22. līdz 24. pantā (25).

25

Budžeta grozījumi

Pieņemto budžetu var grozīt vai palielināt, izmantojot budžeta grozījumus. Noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulas 37. un 38. pantā.

1.4.2.   No iepriekšējā gada pārnestās vai no jauna pieejamās apropriācijas

Automātiski pārnestās apropriācijas

Tās ir nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu (attiecībā uz likvidējamo EOTK ierobežojumu nav) saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu.

Apropriācijas, ko pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu

Iestāde var nolemt pārnest apropriācijas no iepriekšējā budžeta vienā no diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts par vēlu (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts).

Apropriācijas, kas no jauna ir pieejamas saistību anulēšanas rezultātā

Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants).

1.4.3.   Piešķirtie ieņēmumi

Atmaksājumi

Šīs apropriācijas rodas, atmaksājot nepareizi samaksātās summas, kā arī no ieņēmumiem par preču piegādi/pakalpojumu sniegšanu citām Kopienu struktūrām, saņemtajiem apdrošināšanas maksājumiem un ieņēmumiem no izīrēšanas un publikāciju pārdošanas;- summas ir piešķirtie ieņēmumi budžeta pozīcijā, ko izmantoja sākotnējiem izdevumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta e), f), g), h), i) un j) apakšpunkts), un tās var pārnest bez ierobežojumiem.

EBTA apropriācijas

Eiropas Ekonomikas zonas līgumā ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas Kopienu budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas Kopienu budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izmantotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ.

Eiropas Ekonomikas zonas

Ieņēmumi no trešām personām

Tāpat kā saistībā ar EBTA apropriācijām, citas valstis ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Kopienām par finanšu iemaksām Kopienu darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži saistībā ar izpētes jomu), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts).

Darbs trešo personu uzdevumā

Saistībā ar savām izpētes darbībām Kopienu izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Ieņēmumus par trešo personu uzdevumā veikto darbu (tāpat kā ieņēmumus no trešām personām) piešķir īpašām budžeta pozīcijām, un tos var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Pēc avansa maksājumu atmaksāšanas no jauna pieejamās apropriācijas

Tie ir saņēmēju atmaksātie Kopienu līdzekļi. Avansa maksājumu atmaksas iegrāmato kā piešķirtos ieņēmumus (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 2. punkts) un var pārnest bez ierobežojumiem. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas noteikumu 228. pants).

1.5.   PIEEJAMO APROPRIĀCIJU SASTĀVDAĻAS

| — | Galīgā budžeta apropriācijas ir pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas, pieskaitot budžeta grozījumu apropriācijas, pieskaitot pārvietojumus. |
| --- | --- |

—

Galīgā budžeta apropriācijas ir pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas, pieskaitot budžeta grozījumu apropriācijas, pieskaitot pārvietojumus.

Galīgā budžeta apropriācijas

| — | Papildu apropriācijas ir piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš), pieskaitot apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai no jauna pieejamas saistību anulēšanas rezultātā. |
| --- | --- |

—

Papildu apropriācijas ir piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš), pieskaitot apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai no jauna pieejamas saistību anulēšanas rezultātā.

Papildu apropriācijas

| — | Kopējās piešķirtās apropriācijas ir galīgā budžeta apropriācijas, pieskaitot papildu apropriācijas. |
| --- | --- |

—

Kopējās piešķirtās apropriācijas ir galīgā budžeta apropriācijas, pieskaitot papildu apropriācijas.

Kopējās piešķirtās apropriācijas

| — | Gada apropriācijas (budžeta rezultātu aprēķināšanai izmantotās) ir galīgā budžeta apropriācijas, pieskaitot piešķirtos ieņēmumus. |
| --- | --- |

—

Gada apropriācijas (budžeta rezultātu aprēķināšanai izmantotās) ir galīgā budžeta apropriācijas, pieskaitot piešķirtos ieņēmumus.

Gada apropriācijas

1.6.   BUDŽETA IZPILDE

Finanšu regulas 48. panta 1. punktā ir noteikts: “Komisija izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās”.

Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

1.6.1.   Ieņēmumu izpilde

Budžetā izmanto ieņēmumu prognozes, uz ko attiecas visas izmaiņas, kas saistītas ar budžeta grozījumu pieņemšanu, ar kuriem precizē prognozes sākotnējā budžetā saskaņā ar ieņēmumu samazinājumu vai pieaugumu, kas konstatēts izpildes laikā. Budžeta ieņēmumi attiecas uz maksājumu apropriācijām.

Ieņēmumu izpilde ietver konstatētos prasījumus, faktiski iekasētos ieņēmumus par minētajiem konstatētajiem prasījumiem un atgūstamo atlikumu.

Faktiskie finanšu gada ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, ko iekasē par prasījumiem, kas radušies attiecīgā gada laikā, un summām, ko iekasē par prasījumiem, kas atgūstami no iepriekšējā gada.

1.6.2.   Izdevumu izpilde

Izdevumu (tāpat kā ieņēmumu) prognozes ir iekļautas sākotnējā budžetā. Izdevumu izpildē redzams, kādas ir izmaiņas attiecībā uz saistību apropriācijām (26) un maksājumu apropriācijām (27), kā tās izlieto un pārnes, kā arī to, kā tās zaudē spēku attiecīgajā gadā.

26

27

—   Apropriāciju izlietojums

Saistību apropriācijas: piešķirtās apropriācijas finanšu gadā ir pieejamas saistību nodibināšanai.

Saistību apropriācijas:

Maksājumu apropriācijas: piešķirtās apropriācijas finanšu gadā ir pieejamas maksājumu veikšanai.

Maksājumu apropriācijas:

—   Uz nākamo gadu pārnestās apropriācijas

Saistību apropriācijas:

Dažus tādu apropriāciju veidus, par kurām saistības vēl nav nodibinātas, var pārnest automātiski, tāpat kā piešķirto ieņēmumu gadījumā (Finanšu regulas 10. pants).

Iestādes var piešķirt pārnestās apropriācijas:

| — | ja lielākā daļā sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūra ir pabeigta līdz 31. decembrim (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai |
| --- | --- |

—

ja lielākā daļā sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūra ir pabeigta līdz 31. decembrim (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai

| — | ja saimnieciskā gada pēdējā ceturksnī ir pieņemts pamatakts (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

ja saimnieciskā gada pēdējā ceturksnī ir pieņemts pamatakts (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta b) apakšpunkts).

Par šādu lēmumu ir jāpaziņo budžeta lēmējinstitūcijai (Finanšu regulas 9. panta 5. punkts).

Maksājumu apropriācijas

Tāpat kā attiecībā uz saistību apropriācijām, neizlietotās maksājumu apropriācijas automātiski pārnes no piešķirtajiem ieņēmumiem.

| — | Nediferencētas apropriācijas: parasti pārnes automātiski, ja ir jāsedz nenokārtotas saistības (Finanšu regulas 9. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

—

Nediferencētas apropriācijas: parasti pārnes automātiski, ja ir jāsedz nenokārtotas saistības (Finanšu regulas 9. panta 4. punkts).

| — | Diferencētās apropriācijas: neizlietotās maksājumu apropriācijas parasti zaudē spēku, taču ar Komisijas lēmumu tās var pārnest, ja maksājumu apropriācijas nākamajam finanšu gadam nesedz esošās saistības vai tās saistības, kas ir saistītas ar pārvietotām saistību apropriācijām (Finanšu regulas 9. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

—

Diferencētās apropriācijas: neizlietotās maksājumu apropriācijas parasti zaudē spēku, taču ar Komisijas lēmumu tās var pārnest, ja maksājumu apropriācijas nākamajam finanšu gadam nesedz esošās saistības vai tās saistības, kas ir saistītas ar pārvietotām saistību apropriācijām (Finanšu regulas 9. panta 3. punkts).

—   Apropriāciju anulēšana

Visas saistību un maksājumu apropriācijas, kas nav izlietotas vai pārnestas, gada beigās atceļ (Finanšu regulas 9. panta 1. punkts).

1.7.   GADA BUDŽETA IZLIETOJUMS

1.7.1.   Ieņēmumi

Pašu resursu un finanšu iemaksu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos.

Starpību starp PVN pašu resursu, NKI resursu summu un finanšu iemaksām, ko iegrāmato budžetā, no vienas puses, un faktiski maksājamo summu, no otras puses, aprēķina līdz nākamā gada 1. jūlijam un iegrāmato budžeta grozījumos attiecīgajam gadam.

Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

1.7.2.   Izdevumi

Lai aprēķinātu gada budžeta izlietojumu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu.

Maksājumi, kas veikti no gada apropriācijām par maksājumiem, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļu maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no 2005. gada 16. oktobra līdz 2006. gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz 2007. gada 31. janvārim. Saistībā ar ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem var pieņemt atbilstības lēmumu pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs.

1.7.3.   Gada budžeta izpilde

Budžeta izpilde ietver divus elementus: Eiropas Kopienu rezultātu un EEZ esošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētie rezultāti atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā,

| — | un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu (28). |
| --- | --- |

—

un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu (28).

28

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pievieno vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju tīro atlikumu un visus maksājumus, kas EUR kursa svārstību rezultātā pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem; |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju tīro atlikumu un visus maksājumus, kas EUR kursa svārstību rezultātā pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem;

| — | gada laikā iegrāmatoto apmaiņas kursa ieguvumu un zaudējumu bilanci. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto apmaiņas kursa ieguvumu un zaudējumu bilanci.

Budžeta atlikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta atlikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

1.8.   NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS

Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp nodibinātajām saistībām un veiktajiem maksājumiem; minētā starpība, kas saistīta ar nesamaksātajām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek iegrāmatotas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.

2.   KOMENTĀRI KONSOLIDĒTIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI 2006. FINANŠU GADĀ

JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

Budžeta pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, OV L 390, 30.12.2006.), un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu Regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 28. martā.

Vispārējais budžets, proti, Kopienu finanšu politikas galvenais instruments, ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti Kopienas ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Budžeta procedūra ir noteikta EK līguma 272. pantā, kur izklāstīta posmu secība un termiņi, kas jāievēro abām budžeta lēmējinstitūcijām — Padomei un Parlamentam. Komisija katru gadu novērtē visus Eiropas iestāžu ieņēmumus un izdevumus nākamajam gadam un izveido provizorisku budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz provizorisko budžeta projektu, Padome sastāda budžeta projektu, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par budžeta galīgu pieņemšanu, tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

FINANŠU PLĀNS

2006. finanšu gads ir septītais gads, kas iekļauts finanšu plānā no 2000. gada līdz 2006. gadam, ko noslēdza 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, pamatojoties uz Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmes secinājumiem, kuros ieteikts veidot stingrāku budžeta disciplīnu un uzlabot budžeta procedūras.

Noslēdzot šāda veida nolīgumu, iestādes iepriekš vienojās par galvenajām turpmākajām prioritātēm attiecībā uz budžetu un finanšu plāna veidā izveidoja sistēmu Kopienu izdevumiem. Finanšu plānā ir redzams Kopienu paredzamo izdevumu apjoms un struktūra.

Tā kā sākotnējo finanšu plānu izveidoja, izmantojot 1999. gada salīdzināmās cenas, nolīguma 15. punktā ir paredzēts, ka Komisija katru gadu veic tehniskas korekcijas finanšu plānā saistībā ar Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI) un cenu izmaiņām. Tomēr lauksaimniecības un struktūrfondu vajadzībām vienojās izmantot 2 % deflatoru.

Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2006. gadā ir 123 515 miljoni EUR, proti, 1,12 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 119 112 miljoni EUR, t. i., 1,08 % no NKI.

Turpmāk norādītajā tabulā ir parādīts koriģētais finanšu plāns 25 ES dalībvalstīm 2006. gada cenās.

FINANŠU PLĀNS 2000.-2006. gadam

| miljoni EUR |
| --- |
| | Esošās cenas |
| 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. |
| Saistību apropriācijas: ES 25 dalībvalstis | 93 792 | 97 189 | 100 672 | 102 145 | 115 434 | 119 419 | 123 515 |
| 1. | Lauksaimniecība |

miljoni EUR

Esošās cenas

2000.

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

2006.

Saistību apropriācijas: ES 25 dalībvalstis

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

1.

Lauksaimniecība

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 2. | Strukturālās darbības |
| --- | --- |

2.

Strukturālās darbības

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

| 3. | Iekšējās politikas jomas |
| --- | --- |

3.

Iekšējās politikas jomas

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | Ārējās darbības |
| --- | --- |

4.

Ārējās darbības

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | Pārvaldība |
| --- | --- |

5.

Pārvaldība

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | Rezerves |
| --- | --- |

6.

Rezerves

906

916

676

434

442

446

458

| 7. | Pirmspievienošanās atbalsts |
| --- | --- |

7.

Pirmspievienošanās atbalsts

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

| 8. | Kompensācija |
| --- | --- |

8.

Kompensācija

1 410

1 305

1 074

Maksājumu apropriāciju kopējā summa: ES 25 dalībvalstis

Maksājumu apropriāciju kopējā summa: ES 25 dalībvalstis

91 322

91 322

94 730

94 730

100 078

100 078

102 767

102 767

111 380

111 380

114 060

114 060

119 112

119 112

Jaunu finanšu plānu starp dalībvalstīm apstiprināja 2005. gada beigās, un tas ietver laikposmu no 2007. gada līdz 2013. gadam. Minētajam laikposmam ir paredzēti maksimālie Kopienu izdevumi — 862 363 miljoni EUR, kas ir 1,045 % no ES NKI.

BUDŽETA KONSOLIDĀCIJA

Konsolidēti pārskati par Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildi ietver, tāpat kā iepriekšējos gados, visu iestāžu budžeta izpildi, jo Kopienu budžetā ir paredzēti atsevišķi budžeti katrai iestādei.

Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti Kopienu budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām. Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi pārskati par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi. Minētie pārskati ir šādi:

| — | tabula par budžeta ienākumiem, norādot saņemto summu no Komisijas budžeta; |
| --- | --- |

—

tabula par budžeta ienākumiem, norādot saņemto summu no Komisijas budžeta;

| — | divas tabulas par budžeta izdevumiem (maksājumu saistības, maksājumi), kas sniedz sīku informāciju pa aģentūrām un sadala budžetu un papildu apropriācijas; |
| --- | --- |

—

divas tabulas par budžeta izdevumiem (maksājumu saistības, maksājumi), kas sniedz sīku informāciju pa aģentūrām un sadala budžetu un papildu apropriācijas;

| — | katras tabulas apakšā ir iestarpināta starpsumma, kas sniedz informāciju par aģentūras kopējo finansiālo ietekmi pa izdevumu/ienākumu veidiem; |
| --- | --- |

—

katras tabulas apakšā ir iestarpināta starpsumma, kas sniedz informāciju par aģentūras kopējo finansiālo ietekmi pa izdevumu/ienākumu veidiem;

| — | budžeta izpildes tabula, kurā Kopienu budžeta rezultātam ir pievienoti aģentūru budžetu rezultāti (izslēdzot subsīdijas, kas maksātas no Kopienu izdevumiem, un subsīdijas, kas ir saņemtas kā aģentūru ieņēmumi). |
| --- | --- |

—

budžeta izpildes tabula, kurā Kopienu budžeta rezultātam ir pievienoti aģentūru budžetu rezultāti (izslēdzot subsīdijas, kas maksātas no Kopienu izdevumiem, un subsīdijas, kas ir saņemtas kā aģentūru ieņēmumi).

IEŅĒMUMI

Eiropas Kopienu vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās galvenajās kategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Iedalījums ir noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 269. pantā, kurā ir norādīts: “Neatkarīgi no citiem ieņēmumiem, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem”. Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Pārējie ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

Pastāv trīs veidu pašu resursi — tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver lauksaimniecības nodevas, cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību ir pašu resursu sistēmas daļa.

2.1.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

Tradicionālie pašu resursi: visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu grāmatvedības kontiem.

| — | Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā, iegrāmato visas atgūtās vai garantētās summas. |
| --- | --- |

—

Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā, iegrāmato visas atgūtās vai garantētās summas.

| — | Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā, iegrāmato summas, kas vēl nav atgūtas un/vai garantētas. Šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā, iegrāmato summas, kas vēl nav atgūtas un/vai garantētas. Šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu; |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu;

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas; |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas;

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos pamatojuma labojumus (korekcijas/anulējumus); |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos pamatojuma labojumus (korekcijas/anulējumus);

| — | norakstītās summas; |
| --- | --- |

—

norakstītās summas;

| — | atlikumu, kas jāatgūst konkrētā ceturkšņa beigās. |
| --- | --- |

—

atlikumu, kas jāatgūst konkrētā ceturkšņa beigās.

Dalībvalstu iesūtītā informācija nav pamats tam, lai gadā atgūtās summas attiecinātu uz gadu, kurā tiesības radušās. Šā iemesla dēļ saistībā ar pārnešanu saņemtajām summām paredzētā aile tabulā “Vispārējā budžeta ieņēmumu izpildes pārskats par 2006. gadu” ietver summas, kas saņemtas attiecīgajā gadā, un to prasījumu apjomu, ko atceļ un aizstāj ar jaunu prasījumu apjomu, kuru deklarējušas dalībvalstis, veidojot savu jauno pārskatu. Pašu resursu prasījumiem piemēro vērtības samazināšanu.

Tiklīdz atsevišķajā kontā ietvertie tradicionālie pašu resursi ir atgūti, tie ir jāieskaita kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai izraudzītā iestāde, vēlākais, pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas ir pēc mēneša, kurā prasījumi noteikti. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas.

2.2.   PVN RESURSI UN NKI RESURSI

PVN pašu resursi rodas, visām valstīm piemērojot vienotu likmi saskaņoto PVN aprēķina bāzei, ko nosaka saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Visām dalībvalstīm PVN aprēķina bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

NKI resursi ir mainīgi resursi, kas paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu kopējam NKI.

PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI prognozēm, ko izstrādā provizoriska budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada galīgie PVN un NKI bāžu rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā galīgās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz 1. decembrim gadā, kas ir pēc attiecīgā budžeta gada. Turpmākos gados PVN un NKI bāzes vēl var koriģēt. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu. Jāatzīmē, ka par laikposmu no 1995. gada līdz 2005. gadam 2006. gadā veiktās NKI resursu korekcijas bija 1530 miljoni EUR. Bet korekcijas par laikposmu no 1991. gada līdz 2005. gadam PVN resursiem bija -13,6 miljoni EUR.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstīgu metodoloģiju. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo minētā finansiālā ietekme nav precīzi nosakāma. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.   APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJA

Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu, kas ir labvēlīgs Apvienotajai Karalistei, Eiropadome ieviesa Fontemblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes Kopienām veicamos maksājumus.

2.4.   IZDEVUMU ATGŪŠANA

Ir izdoti iekasēšanas rīkojumi un tie ir uzskaitīti par darbībām, par kurām galīgajam saņēmējam, trešai valstij vai dalībvalstij ir jāatmaksā līdzekļi Komisijai (skatīt E iedaļas 3.1.4. paskaidrojumu). Iekasēšanas rīkojumus sagatavo par turpmāk tekstā minētajām budžeta pozīcijām un attiecīgi ir norādītas 2006. gada summas. Ja procedūra ar trešo personu nav pabeigta, tad sagatavo ieņēmumu plānu ar iespējami labāko atgūstamās summas novērtējumu (skatīt iespējamos aktīvus E iedaļas 5.4. paskaidrojumā).

E

3.1.4.

E

5.4.

Budžeta pozīcijas:

| 6150 | Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda neizmantotās palīdzības atmaksa — piešķirtie ieņēmumi |
| --- | --- |
| 6157 | Struktūrfondu un Kohēzijas fonda avansa maksājumu atmaksa — piešķirtie ieņēmumi |
| 6158 | Dažādu neizmantoto Eiropas Kopienas atbalstu atmaksa— piešķirtie ieņēmumi |
| 6170 | Atmaksa sadarbības ar Dienvidāfrikas Republiku ietvaros — piešķirtie ieņēmumi |
| 6181 | Pārtikas palīdzības saņēmēju radīto papildu izmaksu atmaksa — piešķirtie ieņēmumi |
| 6500 | Finanšu korekcijas saistībā ar struktūrfondiem |
| 6600 | Citas piešķirtās iemaksas un atmaksājumi — piešķirtie ieņēmumi |
| 6601 | Citas nepiešķirtās iemaksas un atmaksājumi |

6150

Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda neizmantotās palīdzības atmaksa — piešķirtie ieņēmumi

6157

Struktūrfondu un Kohēzijas fonda avansa maksājumu atmaksa — piešķirtie ieņēmumi

6158

Dažādu neizmantoto Eiropas Kopienas atbalstu atmaksa— piešķirtie ieņēmumi

6170

Atmaksa sadarbības ar Dienvidāfrikas Republiku ietvaros — piešķirtie ieņēmumi

6181

Pārtikas palīdzības saņēmēju radīto papildu izmaksu atmaksa — piešķirtie ieņēmumi

6500

Finanšu korekcijas saistībā ar struktūrfondiem

6600

Citas piešķirtās iemaksas un atmaksājumi — piešķirtie ieņēmumi

6601

Citas nepiešķirtās iemaksas un atmaksājumi

| EUR millions |
| --- |
| Budžeta pozīcija | 2006. gadā izdotie iekasēšanas rīkojumi | 2006. gada ieņēmumi | 2006. gadā nenokārtots |
| pārskata gadā | pārnestie | kopā | pārskata gadā | pārnestie | kopā |
| 6150 | 138 | 9 | 147 | 117 | 9 | 126 | 21 |
| 6157 | 99 | 36 | 135 | 96 | 14 | 110 | 25 |
| 6158 | 1 | 5 | 6 | - 1 | 4 | 3 | 3 |
| 6170 | 22 | 0 | 22 | 22 | 0 | 22 | 0 |
| 6181 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6500 | 136 | 35 | 171 | 120 | 35 | 155 | 16 |
| 6600 | 230 | 139 | 369 | 198 | 84 | 282 | 87 |
| 6601 | 9 | 5 | 14 | 6 | 3 | 9 | 5 |
| Kopā | 635 | 229 | 864 | 557 | 149 | 707 | 157 |

EUR millions

Budžeta pozīcija

2006. gadā izdotie iekasēšanas rīkojumi

2006. gada ieņēmumi

2006. gadā nenokārtots

pārskata gadā

pārnestie

kopā

pārskata gadā

pārnestie

kopā

6150

138

9

147

117

9

126

21

6157

99

36

135

96

14

110

25

6158

1

5

6

- 1

4

3

3

6170

22

0

22

22

0

22

0

6181

0

0

0

0

0

0

0

6500

136

35

171

120

35

155

16

6600

230

139

369

198

84

282

87

6601

9

5

14

6

3

9

5

Kopā

Kopā

635

635

229

229

864

864

557

557

149

149

707

707

157

157

IZDEVUMI

2.5.   IZDEVUMU KATEGORIJAS

2.5.1.   Finanšu plāna pozīcijas

Šajā iedaļā ir aprakstītas galvenās Kopienu izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2000.-2006. gada finanšu plāna pozīcijām.

1. pozīcija   “Lauksaimniecība”

Izdevumus 1. pozīcijā finansē no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļas.

2. pozīcija   “Strukturālās darbības — ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķis”

Šie izdevumi ir paredzēti strukturāliem atbalsta pasākumiem, kas izstrādāti, lai Kopienās veicinātu labāku ekonomisko un sociālo kohēziju. Kopienu iemaksām ir jāpievieno valsts finansējums, tādējādi ir nepieciešams, lai Komisija un dalībvalstu varas iestādes sadarbotos.

3. pozīcija   “Iekšējās politikas jomas”

Galvenokārt kopš Vienotā Eiropas akta pieņemšanas un nolūkā paātrināt iekšējā tirgus izveidi Kopienas ir paplašinājušas dažas esošās politikas, piemēram, izpētes jomā, vai uzsākušas jaunas politikas. No 1993. gada visas iekšējās politikas jomas ir ietvertas vienā finanšu plāna pozīcijā, veidojot ļoti daudzveidīgu grupu.

4. pozīcija   “Ārējās darbības”

Šī finanšu plāna pozīcija attiecas uz visiem Kopienu izdevumiem, kas maksājami ārpuskopienas valstīm, izņemot ar paplašināšanos saistītos izdevumus par kandidātvalstīm un izdevumus no Eiropas Attīstības fonda (EAF). Atbalsts saistībā ar paplašināšanos ir ietverts īpašā pozīcijā finanšu plānā laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam (skatīt 7. pozīciju “Pirmspievienošanās palīdzība”). Daži no šiem pasākumiem ir horizontāli (tematiski), savukārt citus nosaka pēc ģeogrāfiskā apgabala.

5. pozīcija   “Administratīvie izdevumi”

Šī finanšu plāna pozīcija attiecas uz visiem izdevumiem, kas saistīti ar Kopienu iestāžu darbību. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

6. pozīcija   “Rezerves”

Šī pozīcija attiecas uz trīs veidu rezervēm, kas paredzētas, lai, nepārsniedzot finanšu gada izdevumu maksimālo apjomu, atstātu nepieciešamās rezerves tādu izdevumu veikšanai, kuru rašanos budžeta izveides laikā nav iespējams paredzēt. Katrai rezervei ir skaidri noteikts mērķis īpašā jomā.

7. pozīcija   “Pirmspievienošanās atbalsts”

Ar paplašināšanos saistītiem izdevumiem par Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm ir izveidota 7. pozīcija, lai finansētu pirmspievienošanās izdevumus, kas ir paredzēti finanšu plānā.

8. pozīcija   “Kompensācija”

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā pozīcijā 2004. gadā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārskaitījumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

2.5.2.   Politikas jomas

Uz darbību vērstas vadības (ABM) ietvaros Komisija savā plānošanas un vadības procesā ir īstenojusi budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas — darbībām.

ABM

ABB

ABB mērķis ir sniegt skaidru pamatu Kopienas politiku mērķu interpretēšanai ar darbībām, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskās politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi un vienlaikus tiek izveidots prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta procesā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izmantošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Pavisam ir noteiktas 31 politikas jomas, katra politikas joma atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji 6 vai 7 atsevišķas darbības. Minētās politikas jomas pārsvarā ir uz darbību vērstas, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo pušu saņēmējiem attiecīgajā politikas jomā. Darbības budžets ir sastādīts ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem un personālu katrai politikas jomai.

2.6.   IZDEVUMU IZLIETOŠANA, KO VEIC EIROPAS KOPIENAS

2.6.1.   Apropriācijas, kas pārnestas saistībā ar trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā

No iepriekšējiem finanšu gadiem pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Tādējādi saprotama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2006. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas budžeta izpildes pārskatos pārnestas uz nākamo gadu.

2.6.2.   2006. gada budžeta izpilde

Maksājumu apropriācijas atkārtotai lietošanai un apropriācijas, kas no jauna pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, aprēķinot gada rezultātus, netiek ņemtas vērā.

To maksājumu apropriāciju EBTA un EEZ daļu, kuras Kopienas ir pārnesušas no 2006. gada uz 2007. gadu, nevar iekļaut 2006. gada bilancē, jo ir nepieciešams EBTA apstiprinājums attiecīgajām summām, un šāds apstiprinājums netiks sniegts līdz 2007. gada vidum.

Ir izmainīts budžeta izpildes attēlojums, lai uzlabotu tā lasāmību. Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātisko pārnešanu un pārnešanu, pamatojoties uz lēmumu. Tās ietver arī apropriāciju palielinājumu iezīmētiem ieņēmumiem, jo apropriācijas, kas gada beigās nav izlietotas, tiek pārnestas automātiski. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, tagad ietver tikai apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un ar lēmumu. Attiecīgi vairs nav ietverti iezīmēto ieņēmumu anulējumi, kas pārnesti no iepriekšējā gada.

---

(1)   Saskaņā ar civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula 259/68 ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2006. gada 14. decembrī pieņēma budžetu, kurā ir paredzēti maksājumi Kopienu īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2007. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm.

2

(3)  Sīkāku informāciju skatīt pārskatā par neto aktīvu izmaiņām.

3

(4)  Iepriekšējo gadu summa bija jāpārskata pēc attiecīgo grāmatvedības noteikumu grozījumiem — negatīva summa 63 miljoni euro iepriekš bija ietverta postenī “Naudas plūsmas no saimnieciskām darbībām” un nevis šajā postenī.

4

(5)  Ietver Garantiju fonda naudu (skatīt 2.11. paskaidrojumu).

5

(6)  2004. gada saimnieciskais rezultāts tika aprēķināts saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības noteikumiem.

6

(7)  Uzkrātais deficīts plus gada saimnieciskais rezultāts ir vienāds ar summu, kuru pieprasīs no dalībvalstīm bilancē.

7

(8)  Atšķirības no naudas uzskaites principa grāmatvedības ir saistītas ar tādiem elementiem, kā, piemēram, apropriāciju pārnešana.

8

(9)  Paredzētā summa atbilst 9 % nesamaksātās summas.

9

(10)  (*) lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizdevumu, kas segts ar procentu likmes mijmaiņu (skatīt 2.3.3.2. punktu).

10

2.3.3.2.

(11)  (*) lielāka robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizņēmumu, kas segts ar procentu likmes mijmaiņu (skatīt 2.3.3.2. paskaidrojumu).

11

2.3.3.2.

(12)  Šī summa ir ietverta saimnieciskā rezultāta pārskatā pozīcijā “izdevumu atgūšana”.

12

(13)  Arī tajos gadījumos, kad apelācijas sūdzība par 2006. gadā uzliktajiem sodiem tiek iesniegta 2007. gadā pirms kontu slēgšanas.

13

(14)  Atlikums 1.1.2006. nesakrīt ar atlikumu 31.12.2005., jo saskaņā ar PAR definīciju jaunas summas tiek pieskaitītas un citas summas atskaitītas, iestājoties jaunam gadam.

14

(15)  90/212/Euratom: Padomes 1990. gada 23. aprīļa lēmums, ar ko groza Lēmumu 77/271/Euratom par to, kā īstenot Lēmumu 77/270/Euratom, ar ko Komisiju pilnvaro piešķirt Euratom aizdevumus, lai veicinātu kodolelektrostaciju finansēšanu, Oficiālais Vēstnesis L 112, 3.5.1990., 26. lpp.;

15

77/271/Euratom: Padomes 1977. gada 29. marta lēmums par to, kā īstenot Lēmumu 77/270/Euratom, ar ko Komisiju pilnvaro piešķirt Euratom aizdevumus, lai veicinātu kodolelektrostaciju finansēšanu, Oficiālais Vēstnesis L 88, 6.4.1977., 11. lpp.;

94/179/Euratom: Padomes 1994. gada 21. marta lēmums, ar ko groza Lēmumu 77/270/Euratom, lai pilnvarotu Komisiju slēgt Eiropas Atomenerģijas kopienas aizņēmumu līgumus, kas veicinātu finansēšanu, kura nepieciešama drošības un efektivitātes pakāpes uzlabošanai kodolelektrostacijās dažās ārpuskopienas valstīs, Oficiālais Vēstnesis L 84, 29.3.1994., 41.-43. lpp.

(16)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, Oficiālais Vēstnesis L 293, 12.11.1994., 1.-4. lpp.

16

(17)  ar koriģēto koeficientu (kk)

17

(18)  tiek maksāts pirmos 3 gadus pēc aizbraukšanas

18

(19)  Konsolidētas pirmo reizi 2006. gadā.

19

(20)  Eiropas Savienības decentralizēta struktūra, uz kuru attiecas “policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās” pīlārs.

20

(21)  Procentu proporcija 91,55 %, balsstiesību proporcija 49,3 %.

21

(22)  Procentu proporcija 30,00 %, balsstiesību proporcija 30 %.

22

(23)  Saistībām paredzētās apropriācijas ir saistību apropriācijas, pieskaitot nediferencētas apropriācijas.

23

(24)  Maksājumiem paredzētās apropriācijas ir maksājumu apropriācijas, pieskaitot nediferencētas apropriācijas.

24

(25)  2002. gada 25. jūnija Regula Nr. 1605/2002.

25

(26)  Saistību apropriācijas, pieskaitot nediferencētās apropriācijas.

26

(27)  Maksājumu apropriācijas, pieskaitot nediferencētās apropriācijas.

27

(28)  Attiecībā uz EBTA un EEZ valstīm to apropriāciju apjoms, kas pārnestas no n gada uz n+1 gadu, kļūst zināms pēc kontu slēgšanas. Tādējādi bilances aprēķinā ir iekļautas apropriācijas, kas pārnestas no n-1 gada uz n gadu.

28

---

| 15.11.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 274/130 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 274/130

---

REVĪZIJAS PALĀTAS ATZINUMS PAR PĀRSKATU TICAMĪBU EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

(2007/C 274/02)

| I. | Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi:






  a) | “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” (1), ko veido “konsolidētie finanšu pārskati” (2) un “konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” (3)2006. gada 31. decembrī slēgtajam finanšu gadam, un |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi:

a)

“Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” (1), ko veido “konsolidētie finanšu pārskati” (2) un “konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” (3)2006. gada 31. decembrī slēgtajam finanšu gadam, un

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību saskaņā ar Eiropas Kopienu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību saskaņā ar Eiropas Kopienu tiesisko regulējumu.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar Līguma 268. līdz 280. pantu un Finanšu regulas noteikumiem vadības (4) pienākums ir sagatavot un godīgi atspoguļot “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Attiecībā uz “Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu un godīgi atspoguļotu finanšu pārskatus, kuros nav būtisku neprecizitāšu, kas radušās krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), kā arī sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Kopienu galīgos konsolidētos pārskatus” pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis ir sagatavojis galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un struktūru (7) iesniegto informāciju, kā arī konsolidētajiem pārskatiem pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konkrētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos. |
| --- | --- | --- |

II.

Saskaņā ar Līguma 268. līdz 280. pantu un Finanšu regulas noteikumiem vadības (4) pienākums ir sagatavot un godīgi atspoguļot “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Attiecībā uz “Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu un godīgi atspoguļotu finanšu pārskatus, kuros nav būtisku neprecizitāšu, kas radušās krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), kā arī sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Kopienu galīgos konsolidētos pārskatus” pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis ir sagatavojis galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un struktūru (7) iesniegto informāciju, kā arī konsolidētajiem pārskatiem pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konkrētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos.

| b) | Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Tiešajā centralizētajā pārvaldībā izpildes uzdevumus veic Komisijas departamenti. Dalītajā pārvaldībā izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm, decentralizētajā pārvaldībā tos deleģē trešām valstīm, bet netiešajā centralizētajā pārvaldībā — citām struktūrām. Kopējā pārvaldībā izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53. līdz 57. pants). Izpildes uzdevumiem ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, saskaņā ar kuriem jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, jāiesniedz lieta Tiesā, lai piedzītu nepareizi samaksātos vai izlietotos līdzekļus. Neatkarīgi no izmantotās ieviešanas metodes Komisija ir pilnībā atbildīga par Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants). |
| --- | --- |

b)

Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Tiešajā centralizētajā pārvaldībā izpildes uzdevumus veic Komisijas departamenti. Dalītajā pārvaldībā izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm, decentralizētajā pārvaldībā tos deleģē trešām valstīm, bet netiešajā centralizētajā pārvaldībā — citām struktūrām. Kopējā pārvaldībā izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53. līdz 57. pants). Izpildes uzdevumiem ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, saskaņā ar kuriem jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, jāiesniedz lieta Tiesā, lai piedzītu nepareizi samaksātos vai izlietotos līdzekļus. Neatkarīgi no izmantotās ieviešanas metodes Komisija ir pilnībā atbildīga par Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Revīzijas palātas pienākums ir, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izņemot IV punktā aprakstīto gadījumu, Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) un Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskās organizācijas (INTOSAI) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksu, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienas apstākļiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu galīgajos gada pārskatos nav būtiski nepatiesas informācijas un ka pakārotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Revīzijas palātas pienākums ir, pamatojoties uz revīzijas rezultātiem, iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Izņemot IV punktā aprakstīto gadījumu, Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) un Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskās organizācijas (INTOSAI) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksu, ciktāl tie piemērojami Eiropas Kopienas apstākļiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Kopienu galīgajos gada pārskatos nav būtiski nepatiesas informācijas un ka pakārotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Palātas revīzijas darba tvērums attiecībā uz ieņēmumiem bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijās nevar ietvert ievedumus, kuri nav bijuši muitas pārraudzībā. |
| --- | --- |

IV.

Palātas revīzijas darba tvērums attiecībā uz ieņēmumiem bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijās nevar ietvert ievedumus, kuri nav bijuši muitas pārraudzībā.

| V. | Saskaņā ar III punktu revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par summām un sniegto informāciju galīgajos konsolidētajos pārskatos, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūras izvēle ir atkarīga no revidenta vērtējuma, tostarp attiecībā uz tādiem riskiem kā būtiski nepatiesa informācija galīgajos konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, veicot šādu riska novērtējumu, apsver, kuri iekšējās kontroles mehānismi ir piemērojami galīgo konsolidēto pārskatu sagatavošanai un pareizam izklāstam, kā arī — kuras ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šādā revīzijā novērtē arī izmantotās grāmatvedības politikas piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī galīgo konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārēju izklāstu. |
| --- | --- |

V.

Saskaņā ar III punktu revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par summām un sniegto informāciju galīgajos konsolidētajos pārskatos, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūras izvēle ir atkarīga no revidenta vērtējuma, tostarp attiecībā uz tādiem riskiem kā būtiski nepatiesa informācija galīgajos konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Kopienu tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, veicot šādu riska novērtējumu, apsver, kuri iekšējās kontroles mehānismi ir piemērojami galīgo konsolidēto pārskatu sagatavošanai un pareizam izklāstam, kā arī — kuras ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šādā revīzijā novērtē arī izmantotās grāmatvedības politikas piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī galīgo konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārēju izklāstu.

| VI. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu atzinumu par pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu atzinumu par pārskatu ticamību.

Atzinums par pārskatu ticamību

| III. | Palāta uzskata, ka, izņemot VIII punktā minēto apsvērumu ietekmi, “Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati” visos būtiskajos aspektos pareizi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2006. gada 31. decembrī un Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā ir saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis. |
| --- | --- |

III.

Palāta uzskata, ka, izņemot VIII punktā minēto apsvērumu ietekmi, “Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati” visos būtiskajos aspektos pareizi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2006. gada 31. decembrī un Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā gadā ir saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis.

| IV. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas kļūdas summās, kas grāmatvedības sistēmā reģistrētas kā faktūrrēķini/ izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums. Šo kļūdu dēļ aprēķināta par aptuveni EUR 201 miljoniem lielāka parādu summa kreditoriem un par aptuveni EUR 656 miljoniem lielāka ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma kopsumma. |
| --- | --- |

IV.

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas kļūdas summās, kas grāmatvedības sistēmā reģistrētas kā faktūrrēķini/ izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums. Šo kļūdu dēļ aprēķināta par aptuveni EUR 201 miljoniem lielāka parādu summa kreditoriem un par aptuveni EUR 656 miljoniem lielāka ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma kopsumma.

| V. | Neskarot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda: lai gan ir veikti uzlabojumi, dažās iestādēs un Komisijas ģenerāldirektorātos ir vērojamas grāmatvedības sistēmu nepilnības, kuras joprojām var negatīvi ietekmēt finanšu informācijas kvalitāti (it īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu un darbinieku pabalstiem) — daļēji tas ir izskaidrojams ar finanšu pārvaldības sarežģītajām sistēmām. Tāpēc pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas tika izdarītas vairākas korekcijas. |
| --- | --- |

V.

Neskarot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda: lai gan ir veikti uzlabojumi, dažās iestādēs un Komisijas ģenerāldirektorātos ir vērojamas grāmatvedības sistēmu nepilnības, kuras joprojām var negatīvi ietekmēt finanšu informācijas kvalitāti (it īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu un darbinieku pabalstiem) — daļēji tas ir izskaidrojams ar finanšu pārvaldības sarežģītajām sistēmām. Tāpēc pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas tika izdarītas vairākas korekcijas.

Atzinums par pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| VI. | Palāta uzskata, ka būtisku kļūdu nav ieņēmumos, saistībās un maksājumos administratīvajiem izdevumiem, pirmspievienošanās stratēģijai, izņemot Sapard programmu, un ārējām darbībām tajos maksājumos, kurus tieši pārvalda un kontrolē Komisijas delegācijas. Šajās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas ir īstenotas tā, lai nodrošinātu adekvātu riska pārvaldību. Turklāt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem Palātas revīzija rāda, ka, pareizi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), it īpaši attiecībā uz vienreizējo maksājuma shēmu, ir efektīva sistēma nepareizu izdevumu riska mazināšanai. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka būtisku kļūdu nav ieņēmumos, saistībās un maksājumos administratīvajiem izdevumiem, pirmspievienošanās stratēģijai, izņemot Sapard programmu, un ārējām darbībām tajos maksājumos, kurus tieši pārvalda un kontrolē Komisijas delegācijas. Šajās jomās pārraudzības un kontroles sistēmas ir īstenotas tā, lai nodrošinātu adekvātu riska pārvaldību. Turklāt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem Palātas revīzija rāda, ka, pareizi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), it īpaši attiecībā uz vienreizējo maksājuma shēmu, ir efektīva sistēma nepareizu izdevumu riska mazināšanai.

| VII. | Neskarot X punktā pausto atzinumu, Palāta uzsver, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā joprojām pastāv ievērojams risks ieviešanas organizāciju līmenī visām programmām un instrumentiem jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

VII.

Neskarot X punktā pausto atzinumu, Palāta uzsver, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā joprojām pastāv ievērojams risks ieviešanas organizāciju līmenī visām programmām un instrumentiem jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs.

| VIII. | Palāta uzskata, ka pārējās izdevumu jomās kļūdas, kaut arī atšķirīgā līmenī, joprojām būtiski ietekmē maksājumus, un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm arī nākotnē jāpieliek pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas saistīto risku pārvaldības uzlabošanai. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, un tās ir: kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības.






  a) | KLP izdevumos Palāta konstatēja paredzētā kopējā kļūdu līmeņa ievērojamu samazināšanos pakārtotajos darījumos. Tomēr tas joprojām pārsniedz būtiskuma slieksni. IAKS neietvertās KLP subsīdiju noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes nesniedz pietiekamu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesiskajam regulējumam. Turklāt ES atbalsta pieprasījumu pārbaudi ne vienmēr veic uz vietas neatkarīgas iestādes, kuras atbildīgas par maksāšanas aģentūru pārskatu apstiprināšanu. |
| --- | --- | --- |

VIII.

Palāta uzskata, ka pārējās izdevumu jomās kļūdas, kaut arī atšķirīgā līmenī, joprojām būtiski ietekmē maksājumus, un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm arī nākotnē jāpieliek pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas saistīto risku pārvaldības uzlabošanai. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, un tās ir: kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības.

a)

KLP izdevumos Palāta konstatēja paredzētā kopējā kļūdu līmeņa ievērojamu samazināšanos pakārtotajos darījumos. Tomēr tas joprojām pārsniedz būtiskuma slieksni. IAKS neietvertās KLP subsīdiju noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes nesniedz pietiekamu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesiskajam regulējumam. Turklāt ES atbalsta pieprasījumu pārbaudi ne vienmēr veic uz vietas neatkarīgas iestādes, kuras atbildīgas par maksāšanas aģentūru pārskatu apstiprināšanu.

| b) | Struktūrpasākumu jomā Palāta konstatēja: kontroles sistēmas dalībvalstīs ir kopumā neefektīvas vai daļēji efektīvas un Komisija veic tikai vidēji iedarbīgu pārraudzību, lai samazinātu risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmas nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu rašanos. Tāpēc struktūrpolitikas projektu izdevumu atmaksās var veidoties būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

b)

Struktūrpasākumu jomā Palāta konstatēja: kontroles sistēmas dalībvalstīs ir kopumā neefektīvas vai daļēji efektīvas un Komisija veic tikai vidēji iedarbīgu pārraudzību, lai samazinātu risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmas nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu rašanos. Tāpēc struktūrpolitikas projektu izdevumu atmaksās var veidoties būtiskas kļūdas.

| c) | Palāta revīzijā konstatēja, ka iekšējā nozaru politikā pārraudzības un kontroles sistēmas nepietiekami samazina pārāk augstu novērtēto izdevumu atmaksas objektīvo risku, tāpēc maksājumos saņēmējiem ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

c)

Palāta revīzijā konstatēja, ka iekšējā nozaru politikā pārraudzības un kontroles sistēmas nepietiekami samazina pārāk augstu novērtēto izdevumu atmaksas objektīvo risku, tāpēc maksājumos saņēmējiem ir būtisks kļūdu līmenis.

| d) | Ārējo darbību jomā, neatkarīgi no uzlabojumiem Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās, īstenošanas organizācijās tika konstatēts būtisks kļūdu līmenis, jo sistēmās, kuras šajā līmenī nodrošina darījumu likumību un pareizību, joprojām ir trūkumi. |
| --- | --- |

d)

Ārējo darbību jomā, neatkarīgi no uzlabojumiem Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās, īstenošanas organizācijās tika konstatēts būtisks kļūdu līmenis, jo sistēmās, kuras šajā līmenī nodrošina darījumu likumību un pareizību, joprojām ir trūkumi.

| IX. | Palāta uzsver, ka revīzijas, ko tā veic saistībā ar KLP izdevumiem, struktūrpasākumiem un iekšējo nozaru politiku, liecina: sarežģīti vai neskaidri atbilstības kritēriji vai komplicēts tiesiskais regulējums ievērojami ietekmē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Piemēram, agrovides pasākumiem lauku attīstības jomā, uz kuriem bieži vien attiecas sarežģīti atbilstības nosacījumi, raksturīgs ievērojami lielāks kļūdu skaits salīdzinājumā ar to KLP izdevumu daļu, kura nav saistīta ar lauku attīstību. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzsver, ka revīzijas, ko tā veic saistībā ar KLP izdevumiem, struktūrpasākumiem un iekšējo nozaru politiku, liecina: sarežģīti vai neskaidri atbilstības kritēriji vai komplicēts tiesiskais regulējums ievērojami ietekmē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Piemēram, agrovides pasākumiem lauku attīstības jomā, uz kuriem bieži vien attiecas sarežģīti atbilstības nosacījumi, raksturīgs ievērojami lielāks kļūdu skaits salīdzinājumā ar to KLP izdevumu daļu, kura nav saistīta ar lauku attīstību.

| X. | Palāta atzīmē jaunus uzlabojumus Komisijas darbā attiecībā uz iekšējās kontroles pamatstruktūru un tās pozitīvo ietekmi uz pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtēšanu, kā arī attiecīgo atrunu ietekmi uz Komisijas ģenerāldirektoru deklarācijās pausto pārliecību. Tomēr Palāta joprojām konstatē trūkumus šajos novērtējumos, it īpaši saistībā ar to ietekmi uz pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

X.

Palāta atzīmē jaunus uzlabojumus Komisijas darbā attiecībā uz iekšējās kontroles pamatstruktūru un tās pozitīvo ietekmi uz pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtēšanu, kā arī attiecīgo atrunu ietekmi uz Komisijas ģenerāldirektoru deklarācijās pausto pārliecību. Tomēr Palāta joprojām konstatē trūkumus šajos novērtējumos, it īpaši saistībā ar to ietekmi uz pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

2007. gada 27. septembrī

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  “Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati” veido Eiropas Kopienu 2006. finanšu gada pārskatu I sējumu.

1

(2)  “Konsolidētie finanšu pārskati” iekļauj bilanci, saimniecisko rezultātu pārskatu (tostarp informāciju pa segmentiem), naudas līdzekļu plūsmas tabulu, pārskatu par neto aktīvu izmaiņām un kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām, kā arī citas paskaidrojošās piezīmes.

2

(3)  “Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” iekļauj konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi un kopsavilkumu par budžeta principiem, kā arī citas paskaidrojošās piezīmes.

3

(4)  Eiropas iestādēs un struktūrvienībās pārvaldību veic iestāžu locekļi, aģentūru direktori, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, kā arī finanšu, revīzijas un kontroles nodaļu grāmatveži un vadošās amatpersonas. Dalībvalstīs un saņēmējvalstīs pārvaldību veic maksātāju iestāžu, apliecinātājiestāžu un īstenošanas aģentūru kredītrīkotāji, grāmatveži un vadošie darbinieki.

4

(5)  Grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie valsts sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā grāmatvežu federācija (IFAC), vai, citos gadījumos, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS)/ Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB). Saskaņā ar Finanšu regulu “konsolidētie finanšu pārskati” 2006. finanšu gadam jau otro reizi ir sagatavoti, pamatojoties uz minētajiem Komisijas grāmatveža izstrādātajiem grāmatvedības noteikumiem, ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti īpašajiem Kopienu apstākļiem, savukārt “konsolidētie pārskati par budžeta izpildi” joprojām galvenokārt balstās uz naudas līdzekļu kustību.

5

IPSAS

IFAC

IAS

IFRS

IASB

(6)  Pirms iestāde pieņem galīgos gada pārskatus, tos paraksta vairāki grāmatveži, tādējādi apliecinot, ka viņiem ir pietiekama pārliecība par to, ka pārskati patiesi un pareizi atspoguļo iestādes finansiālo stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

6

(7)  Galīgos gada pārskatus sagatavo attiecīgie direktori un tos kopā ar iesaistītās valdes atzinumu nosūta Komisijas grāmatvedim. Papildus tos paraksta arī attiecīgie grāmatveži, tādējādi apliecinot, ka viņiem ir pietiekama pārliecība par to, ka pārskati patiesi un pareizi atspoguļo struktūru finansiālo stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

7

---