# Eiropas Savienības C 242E/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 242E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 16. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 242E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 16. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2007/C 242E/01 | 2007. gada 23. jūlija Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi | 1 |
| 2007/C 242E/02 | 2007. gada 23. jūlija Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (
  1
  ) | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2007/C 242E/01

2007. gada 23. jūlija Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi

1

2007/C 242E/02

2007. gada 23. jūlija Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 16.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 242/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 11/2007,

ko Padome pieņēmusi 2007. gada 23. jūlijā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2007/EK (... gada ...) par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi

(2007/C 242 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. un 135. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lisabonas Programmu Kopiena un dalībvalstis ir apņēmušās palielināt to uzņēmumu konkurētspēju, kas veic uzņēmējdarbību Eiropā. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2004/387/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Eiropas elektroniskās vadības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) (3) Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīvas, racionālas un mijdarbīgas informācijas apmaiņas un saziņas sistēmas, ar ko valstu iestādēm un Kopienas pilsoņiem dalīties informācijā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lisabonas Programmu Kopiena un dalībvalstis ir apņēmušās palielināt to uzņēmumu konkurētspēju, kas veic uzņēmējdarbību Eiropā. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2004/387/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Eiropas elektroniskās vadības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) (3) Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīvas, racionālas un mijdarbīgas informācijas apmaiņas un saziņas sistēmas, ar ko valstu iestādēm un Kopienas pilsoņiem dalīties informācijā.

| (2) | Eiropas rīcības īstenošanai elektroniskās vadības jomā, kā paredzēts ar Lēmumu 2004/387/EK, vajadzīgi pasākumi, kas paaugstinātu muitas pārbaužu organizēšanas efektivitāti un nodrošinātu netraucētu datu plūsmu, lai muitošanu padarītu efektīvāku, samazinātu administratīvos slogus, palīdzētu apkarot krāpšanu, organizēto noziedzību un terorismu, kalpotu fiskālajām interesēm, aizsargātu intelektuālo īpašumu un kultūras mantojumu, paaugstinātu preču drošību un starptautiskās tirdzniecības aizsardzību, kā arī veicinātu veselības un vides aizsardzību. Tātad informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (ICT) nodrošināšana muitas vajadzībām ir ārkārtīgi nozīmīga. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas rīcības īstenošanai elektroniskās vadības jomā, kā paredzēts ar Lēmumu 2004/387/EK, vajadzīgi pasākumi, kas paaugstinātu muitas pārbaužu organizēšanas efektivitāti un nodrošinātu netraucētu datu plūsmu, lai muitošanu padarītu efektīvāku, samazinātu administratīvos slogus, palīdzētu apkarot krāpšanu, organizēto noziedzību un terorismu, kalpotu fiskālajām interesēm, aizsargātu intelektuālo īpašumu un kultūras mantojumu, paaugstinātu preču drošību un starptautiskās tirdzniecības aizsardzību, kā arī veicinātu veselības un vides aizsardzību. Tātad informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (ICT) nodrošināšana muitas vajadzībām ir ārkārtīgi nozīmīga.

| (3) | Padomes 2003. gada 5. decembra Rezolūcijā par vienkāršotas un elektroniskas muitas un tirdzniecības vides radīšanu (4), kas pieņemta pēc Komisijas Paziņojuma par vienkāršotu un elektronisku muitas un tirdzniecības vidi, Komisija ir aicināta ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot daudzgadu stratēģisku plānu, lai radītu saskaņotu un mijdarbīgu elektronisku muitas vidi Kopienā. Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5) prasīts izmantot datu apstrādes paņēmienus kopsavilkuma deklarāciju iesniegšanai un muitas iestāžu savstarpējai elektroniskai datu apmaiņai, lai veiktu muitas pārbaudes, pamatojoties uz automatizētām riska analīzes sistēmām. |
| --- | --- |

(3)

Padomes 2003. gada 5. decembra Rezolūcijā par vienkāršotas un elektroniskas muitas un tirdzniecības vides radīšanu (4), kas pieņemta pēc Komisijas Paziņojuma par vienkāršotu un elektronisku muitas un tirdzniecības vidi, Komisija ir aicināta ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot daudzgadu stratēģisku plānu, lai radītu saskaņotu un mijdarbīgu elektronisku muitas vidi Kopienā. Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5) prasīts izmantot datu apstrādes paņēmienus kopsavilkuma deklarāciju iesniegšanai un muitas iestāžu savstarpējai elektroniskai datu apmaiņai, lai veiktu muitas pārbaudes, pamatojoties uz automatizētām riska analīzes sistēmām.

| (4) | Tādēļ ir jānosaka mērķi, kuri jāsasniedz, radot elektronisku muitas un tirdzniecības vidi, kā arī tādu mērķu sasniegšanas struktūra, līdzekļi un termiņi. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir jānosaka mērķi, kuri jāsasniedz, radot elektronisku muitas un tirdzniecības vidi, kā arī tādu mērķu sasniegšanas struktūra, līdzekļi un termiņi.

| (5) | Komisijai būtu jāīsteno šis lēmums ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Tādēļ jānorāda attiecīgie iesaistīto pušu pienākumi un uzdevumi un jāparedz, kā Komisijas un dalībvalstu starpā sadalāmi izdevumi. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai būtu jāīsteno šis lēmums ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Tādēļ jānorāda attiecīgie iesaistīto pušu pienākumi un uzdevumi un jāparedz, kā Komisijas un dalībvalstu starpā sadalāmi izdevumi.

| (6) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jādala atbildība par Kopienas un attiecīgo valstu sakaru un informācijas apmaiņas sistēmu daļām saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 253/2003/EK (2003. gada 11. februāris), ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (“Muita 2007”) (6), un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2235/2002/EK (2002. gada 3. decembris), ar ko pieņem Kopienas programmu, lai uzlabotu iekšējā tirgus nodokļu sistēmu darbību (Fiscalis programma 2003.-2007. gadam) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jādala atbildība par Kopienas un attiecīgo valstu sakaru un informācijas apmaiņas sistēmu daļām saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 253/2003/EK (2003. gada 11. februāris), ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (“Muita 2007”) (6), un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2235/2002/EK (2002. gada 3. decembris), ar ko pieņem Kopienas programmu, lai uzlabotu iekšējā tirgus nodokļu sistēmu darbību (Fiscalis programma 2003.-2007. gadam) (7).

| (7) | Lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam un dažādu izveidojamo sistēmu savstarpēju saskanību, ir jāizveido pārraudzības mehānisms. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam un dažādu izveidojamo sistēmu savstarpēju saskanību, ir jāizveido pārraudzības mehānisms.

| (8) | Dalībvalstīm un Komisijai pastāvīgos ziņojumos būtu jāsniedz informācija par šā lēmuma īstenošanas gaitu. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm un Komisijai pastāvīgos ziņojumos būtu jāsniedz informācija par šā lēmuma īstenošanas gaitu.

| (9) | Lai nodrošinātu elektronisku vidi, ir vajadzīga cieša Komisijas, muitas iestāžu un uzņēmēju sadarbība. Lai veicinātu tādu sadarbību, Muitas politikas grupai būtu jānodrošina šā lēmuma īstenošanai vajadzīgo pasākumu saskaņošana. Apspriedēm ar uzņēmējiem būtu jānotiek gan valstu, gan Kopienas līmenī visos minēto pasākumu sagatavošanas posmos. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu elektronisku vidi, ir vajadzīga cieša Komisijas, muitas iestāžu un uzņēmēju sadarbība. Lai veicinātu tādu sadarbību, Muitas politikas grupai būtu jānodrošina šā lēmuma īstenošanai vajadzīgo pasākumu saskaņošana. Apspriedēm ar uzņēmējiem būtu jānotiek gan valstu, gan Kopienas līmenī visos minēto pasākumu sagatavošanas posmos.

| (10) | Valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm būtu jāļauj piedalīties minētajos pasākumos, lai sagatavotos iestāties Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm būtu jāļauj piedalīties minētajos pasākumos, lai sagatavotos iestāties Eiropas Savienībā.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi — proti, izveidot elektronisku muitas un tirdzniecības vidi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga un ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi — proti, izveidot elektronisku muitas un tirdzniecības vidi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga un ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(12)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (13) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pagarināt termiņus, kas noteikti šā lēmuma 4. panta 2., 3. un 5. punktā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozītu nebūtiskus šā lēmuma elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, |
| --- | --- |

(13)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pagarināt termiņus, kas noteikti šā lēmuma 4. panta 2., 3. un 5. punktā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozītu nebūtiskus šā lēmuma elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Elektroniskās muitas sistēmas

Komisija un dalībvalstis izveido drošas, integrētas, mijdarbīgas un pieejamas elektroniskās muitas sistēmas, lai apmainītos ar datiem, kas iekļauti muitas deklarācijās, muitas deklarāciju pavaddokumentos un sertifikātos, un lai apmainītos ar citu attiecīgu informāciju.

Komisija un dalībvalstis nodrošina struktūru un līdzekļus šādu elektronisko muitas sistēmu darbībai.

2. pants

Mērķi

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētās elektroniskās muitas sistēmas ir paredzētas šādu mērķu sasniegšanai:

| a) | atvieglināt importa un eksporta procedūras; |
| --- | --- |

a)

atvieglināt importa un eksporta procedūras;

| b) | mazināt atbilstības nodrošināšanas un administratīvās izmaksas un saīsināt muitošanas laiku; |
| --- | --- |

b)

mazināt atbilstības nodrošināšanas un administratīvās izmaksas un saīsināt muitošanas laiku;

| c) | saskaņot vienotu pieeju preču pārbaudei; |
| --- | --- |

c)

saskaņot vienotu pieeju preču pārbaudei;

| d) | palīdzēt nodrošināt visu muitas nodokļu un citu maksājumu pareizu iekasēšanu; |
| --- | --- |

d)

palīdzēt nodrošināt visu muitas nodokļu un citu maksājumu pareizu iekasēšanu;

| e) | nodrošināt, ka savlaicīgi sniedz un saņem svarīgu informāciju saistībā ar starptautisko piegādes ķēdi; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka savlaicīgi sniedz un saņem svarīgu informāciju saistībā ar starptautisko piegādes ķēdi;

| f) | nodrošināt netraucētu, savstarpēju datu plūsmu starp eksportētājvalstu un importētājvalstu dienestiem, kā arī starp muitas iestādēm un uzņēmējiem, lai sistēmā ievadītos datus varētu atkārtoti izmantot. |
| --- | --- |

f)

nodrošināt netraucētu, savstarpēju datu plūsmu starp eksportētājvalstu un importētājvalstu dienestiem, kā arī starp muitas iestādēm un uzņēmējiem, lai sistēmā ievadītos datus varētu atkārtoti izmantot.

Elektronisko muitas sistēmu integrācija un attīstīšana ir samērīga ar šā punkta pirmajā daļā noteiktajiem mērķiem.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktos mērķus sasniedz, izmantojot vismaz šādus līdzekļus:

| a) | saskaņotu informācijas apmaiņu, kuras pamatā ir starptautiski pieņemti datu modeļi un ziņojumu formāti; |
| --- | --- |

a)

saskaņotu informācijas apmaiņu, kuras pamatā ir starptautiski pieņemti datu modeļi un ziņojumu formāti;

| b) | muitas procesu un ar muitu saistītu procesu pārstrādāšanu, lai optimizētu to efektivitāti, vienkāršotu tos un samazinātu muitas tiesību aktu īstenošanas izmaksas; |
| --- | --- |

b)

muitas procesu un ar muitu saistītu procesu pārstrādāšanu, lai optimizētu to efektivitāti, vienkāršotu tos un samazinātu muitas tiesību aktu īstenošanas izmaksas;

| c) | plaša elektronisko muitas pakalpojumu klāsta piedāvāšanu uzņēmējiem, ļaujot tiem vienādi sadarboties ar jebkuras dalībvalsts muitas iestādēm. |
| --- | --- |

c)

plaša elektronisko muitas pakalpojumu klāsta piedāvāšanu uzņēmējiem, ļaujot tiem vienādi sadarboties ar jebkuras dalībvalsts muitas iestādēm.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā Kopiena veicina elektronisko muitas sistēmu mijdarbību ar trešo valstu vai starptautisku organizāciju muitas sistēmām un trešo valstu uzņēmēju piekļuvi elektroniskajām muitas sistēmām, lai varētu radīt starptautisku elektronisku vidi, ja to paredz starptautiski nolīgumi un ir attiecīgi finanšu noteikumi.

3. pants

Datu apmaiņa

1.   Kopienas un dalībvalstu elektroniskās muitas sistēmas paredz savstarpēju datu apmaiņu starp dalībvalstu muitas iestādēm, kā arī starp minētajām iestādēm un:

| a) | uzņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

uzņēmējiem;

| b) | Komisiju; |
| --- | --- |

b)

Komisiju;

| c) | citiem dienestiem vai oficiālām struktūrām, kas ir iesaistītas preču starptautiskā apritē (turpmāk — “citi dienesti vai struktūras”). |
| --- | --- |

c)

citiem dienestiem vai oficiālām struktūrām, kas ir iesaistītas preču starptautiskā apritē (turpmāk — “citi dienesti vai struktūras”).

2.   Izpaužot vai paziņojot datus, pilnībā ievēro spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10).

4. pants

Sistēmas, dienesti un termiņi

1.   Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju nodrošina šādu elektronisku muitas sistēmu darbību, atbilstīgi prasībām un termiņiem, kas paredzēti spēkā esošajos tiesību aktos:

| a) | importa un eksporta sistēmas, kas mijdarbojas ar tranzīta sistēmu un visā Kopienā nodrošina netraucētu datu plūsmu no vienas muitas sistēmas uz citām; |
| --- | --- |

a)

importa un eksporta sistēmas, kas mijdarbojas ar tranzīta sistēmu un visā Kopienā nodrošina netraucētu datu plūsmu no vienas muitas sistēmas uz citām;

| b) | uzņēmēju identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, kas mijdarbojas ar atzīto uzņēmēju sistēmu un ļauj minētajiem uzņēmējiem reģistrēties tikai vienreiz, lai veiktu visas darbības ar muitas iestādēm visā Kopienā, ņemot vērā Kopienas vai valstu pastāvošās sistēmas; |
| --- | --- |

b)

uzņēmēju identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, kas mijdarbojas ar atzīto uzņēmēju sistēmu un ļauj minētajiem uzņēmējiem reģistrēties tikai vienreiz, lai veiktu visas darbības ar muitas iestādēm visā Kopienā, ņemot vērā Kopienas vai valstu pastāvošās sistēmas;

| c) | sistēma, ar ko nodrošina uzņēmēju atzīšanas procedūru, tostarp informēšanu un konsultācijas, atzīto uzņēmēju sertifikātu administrēšanu un minēto sertifikātu reģistrēšanu datubāzē, kam var piekļūt muitas iestādes. |
| --- | --- |

c)

sistēma, ar ko nodrošina uzņēmēju atzīšanas procedūru, tostarp informēšanu un konsultācijas, atzīto uzņēmēju sertifikātu administrēšanu un minēto sertifikātu reģistrēšanu datubāzē, kam var piekļūt muitas iestādes.

2.   Līdz ... (11) dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izveido un ievieš kopīgus muitas portālus, kuros nodrošina uzņēmējiem informāciju, kas vajadzīga muitas darbību veikšanai visās dalībvalstīs.

3.   Līdz ... (12) Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido un ievieš integrētu tarifu vidi, kas nodrošina sasaisti ar citām Komisijas un dalībvalstu sistēmām, kas saistītas ar importu un eksportu.

4.   Līdz ... (11) Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm Muitas politikas grupā izvērtē kopējas funkcionālās specifikācijas:

| a) | vienotai piekļuves punktu sistēmai, lai uzņēmēji varētu izmantot vienu saskarni elektronisku muitas deklarāciju iesniegšanai — arī tad, ja muitas procedūras notiek citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

vienotai piekļuves punktu sistēmai, lai uzņēmēji varētu izmantot vienu saskarni elektronisku muitas deklarāciju iesniegšanai — arī tad, ja muitas procedūras notiek citā dalībvalstī;

| b) | elektroniskajām saskarnēm, lai uzņēmēji varētu visas ar muitošanu saistītas darbības veikt tās valsts muitas dienestos, kurā tie veic uzņēmējdarbību — arī tad, ja ir iesaistītas vairākas dalībvalstis; un |
| --- | --- |

b)

elektroniskajām saskarnēm, lai uzņēmēji varētu visas ar muitošanu saistītas darbības veikt tās valsts muitas dienestos, kurā tie veic uzņēmējdarbību — arī tad, ja ir iesaistītas vairākas dalībvalstis; un

| c) | “viena loga sistēmām”, kas nodrošina netraucētu savstarpēju datu plūsmu starp uzņēmējiem un muitas iestādēm, starp muitas iestādēm un Komisiju, starp muitas iestādēm un citiem dienestiem vai struktūrām, un kas ļauj uzņēmējiem iesniegt muitai visu importa un eksporta muitošanai vajadzīgo informāciju, tostarp informāciju, ko paredzēts iesniegt saskaņā ar tiesību aktiem, kuri neattiecas uz muitu. |
| --- | --- |

c)

“viena loga sistēmām”, kas nodrošina netraucētu savstarpēju datu plūsmu starp uzņēmējiem un muitas iestādēm, starp muitas iestādēm un Komisiju, starp muitas iestādēm un citiem dienestiem vai struktūrām, un kas ļauj uzņēmējiem iesniegt muitai visu importa un eksporta muitošanai vajadzīgo informāciju, tostarp informāciju, ko paredzēts iesniegt saskaņā ar tiesību aktiem, kuri neattiecas uz muitu.

5.   Trīs gados pēc kopējo funkcionālo specifikāciju pozitīva novērtējuma, kā minēts 4. punkta a) un b) apakšpunktā, dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju cenšas izveidot un ieviest vienotus piekļuves punktus un elektroniskas saskarnes.

6.   Dalībvalstis un Komisija tiecas izveidot un ieviest “viena loga sistēmu” kopumu. Šajā jomā gūto panākumu izvērtējumu iekļauj 12. pantā minētajos ziņojumos.

7.   Kopiena un dalībvalstis nodrošina šajā pantā minēto sistēmu un pakalpojumu pienācīgu uzturēšanu un vajadzīgos uzlabojumus.

5. pants

Daļas un atbildība

1.   Elektroniskās muitas sistēmas veido Kopienas daļas un valstu daļas.

2.   Elektronisko muitas sistēmu Kopienas daļas jo īpaši ietver:

| a) | saistītus tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus un kopējas funkcionālās un tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

a)

saistītus tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus un kopējas funkcionālās un tehniskās specifikācijas;

| b) | kopējus produktus un pakalpojumus, tostarp vajadzīgās kopējās atsauces sistēmas muitai un ar muitu saistītajai informācijai; |
| --- | --- |

b)

kopējus produktus un pakalpojumus, tostarp vajadzīgās kopējās atsauces sistēmas muitai un ar muitu saistītajai informācijai;

| c) | kopējā sakaru tīkla un kopējās sistēmu saskarnes (CCN/CSI) pakalpojumus dalībvalstīm; |
| --- | --- |

c)

kopējā sakaru tīkla un kopējās sistēmu saskarnes (CCN/CSI) pakalpojumus dalībvalstīm;

| d) | dalībvalstu un Komisijas veiktus koordinēšanas pasākumus, ieviešot un izmantojot elektroniskās muitas sistēmas Kopienas kopējā domēnā; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstu un Komisijas veiktus koordinēšanas pasākumus, ieviešot un izmantojot elektroniskās muitas sistēmas Kopienas kopējā domēnā;

| e) | Komisijas veiktus koordinēšanas pasākumus, ieviešot un izmantojot elektroniskās muitas sistēmas Kopienas ārējā domēnā, izņemot pakalpojumus, kas ir paredzēti valstu prasību ievērošanai. |
| --- | --- |

e)

Komisijas veiktus koordinēšanas pasākumus, ieviešot un izmantojot elektroniskās muitas sistēmas Kopienas ārējā domēnā, izņemot pakalpojumus, kas ir paredzēti valstu prasību ievērošanai.

3.   Elektronisko muitas sistēmu valstu daļas jo īpaši ietver:

| a) | valstu sistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

a)

valstu sistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas;

| b) | valstu sistēmas, tostarp datubāzes; |
| --- | --- |

b)

valstu sistēmas, tostarp datubāzes;

| c) | tīklu, kas tajā pašā dalībvalstī savstarpēji savieno muitas iestādes un uzņēmējus, kā arī muitas iestādes un citus dienestus vai struktūras; |
| --- | --- |

c)

tīklu, kas tajā pašā dalībvalstī savstarpēji savieno muitas iestādes un uzņēmējus, kā arī muitas iestādes un citus dienestus vai struktūras;

| d) | visu programmatūru vai aparatūru, ko dalībvalsts uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu pilnīgu sistēmas izmantošanu. |
| --- | --- |

d)

visu programmatūru vai aparatūru, ko dalībvalsts uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu pilnīgu sistēmas izmantošanu.

6. pants

Komisijas uzdevumi

Komisija jo īpaši nodrošina:

| a) | elektronisko muitas sistēmu Kopienas daļu izveides, atbilstības pārbaužu, ieviešanas, darbības un uzturēšanas koordinēšanu; |
| --- | --- |

a)

elektronisko muitas sistēmu Kopienas daļu izveides, atbilstības pārbaužu, ieviešanas, darbības un uzturēšanas koordinēšanu;

| b) | šajā lēmumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu saskaņošanu ar citiem attiecīgiem projektiem, kuri ir saistīti ar elektronisko vadību Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

b)

šajā lēmumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu saskaņošanu ar citiem attiecīgiem projektiem, kuri ir saistīti ar elektronisko vadību Kopienas līmenī;

| c) | tai uzticēto uzdevumu izpildi saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto daudzgadu stratēģisko plānu; |
| --- | --- |

c)

tai uzticēto uzdevumu izpildi saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto daudzgadu stratēģisko plānu;

| d) | Kopienas un valstu daļu izstrādes koordinēšanu, lai varētu saskaņot projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

Kopienas un valstu daļu izstrādes koordinēšanu, lai varētu saskaņot projektu īstenošanu;

| e) | elektronisko muitas pakalpojumu un “viena loga sistēmu” koordinēšanu Kopienas mērogā, lai tās veicinātu un īstenotu valstu mērogā; |
| --- | --- |

e)

elektronisko muitas pakalpojumu un “viena loga sistēmu” koordinēšanu Kopienas mērogā, lai tās veicinātu un īstenotu valstu mērogā;

| f) | apmācību vajadzību koordinēšanu. |
| --- | --- |

f)

apmācību vajadzību koordinēšanu.

7. pants

Dalībvalstu uzdevumi

1.   Dalībvalstis jo īpaši nodrošina:

| a) | elektronisko muitas sistēmu valstu daļu izveides, atbilstības pārbaužu, izvietošanas, darbības un uzturēšanas koordinēšanu; |
| --- | --- |

a)

elektronisko muitas sistēmu valstu daļu izveides, atbilstības pārbaužu, izvietošanas, darbības un uzturēšanas koordinēšanu;

| b) | šajā lēmumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu saskaņošanu ar citiem attiecīgiem projektiem, kas ir saistīti ar valstu datorizētu pārvaldi; |
| --- | --- |

b)

šajā lēmumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu saskaņošanu ar citiem attiecīgiem projektiem, kas ir saistīti ar valstu datorizētu pārvaldi;

| c) | tām uzticēto uzdevumu izpildi saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto daudzgadu stratēģisko plānu; |
| --- | --- |

c)

tām uzticēto uzdevumu izpildi saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto daudzgadu stratēģisko plānu;

| d) | regulāru informācijas iesniegšanu Komisijai par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas, lai to attiecīgās iestādes vai uzņēmēji varētu pilnībā izmantot elektroniskas muitas sistēmas; |
| --- | --- |

d)

regulāru informācijas iesniegšanu Komisijai par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas, lai to attiecīgās iestādes vai uzņēmēji varētu pilnībā izmantot elektroniskas muitas sistēmas;

| e) | elektronisko muitas pakalpojumu un “viena loga sistēmu” veicināšanu un īstenošanu valstu mērogā; |
| --- | --- |

e)

elektronisko muitas pakalpojumu un “viena loga sistēmu” veicināšanu un īstenošanu valstu mērogā;

| f) | vajadzīgās apmācības muitas ierēdņiem un citiem kompetentiem ierēdņiem. |
| --- | --- |

f)

vajadzīgās apmācības muitas ierēdņiem un citiem kompetentiem ierēdņiem.

2.   Dalībvalstis ik gadu aprēķina un paziņo Komisijai par cilvēkresursiem, budžeta resursiem un tehniskajiem resursiem, kuri ir vajadzīgi, lai izpildītu 4. panta prasības un 8. panta 2. punkta prasības attiecībā uz daudzgadu stratēģisko plānu.

3.   Ja pastāv iespējamība, ka dalībvalsts paredzētā rīcība attiecībā uz elektronisku muitas sistēmu izveidi vai darbību varētu apdraudēt šo sistēmu vispārējo mijdarbību vai to darbību, attiecīgā dalībvalsts pirms šādas rīcības īstenošanas par to informē Komisiju.

8. pants

Stratēģija un koordinācija

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm Muitas politikas grupā nodrošina:

| a) | stratēģiju, vajadzīgo resursu un attīstības posmu noteikšanu; |
| --- | --- |

a)

stratēģiju, vajadzīgo resursu un attīstības posmu noteikšanu;

| b) | visu ar elektronisko muitas sistēmu saistīto pasākumu koordinēšanu, lai nodrošinātu, ka resursus, tostarp tos, ko jau izmanto valstu un Kopienas līmenī, izmanto pēc iespējas labāk un efektīvāk; |
| --- | --- |

b)

visu ar elektronisko muitas sistēmu saistīto pasākumu koordinēšanu, lai nodrošinātu, ka resursus, tostarp tos, ko jau izmanto valstu un Kopienas līmenī, izmanto pēc iespējas labāk un efektīvāk;

| c) | tiesisko un darbības aspektu, apmācību un IT attīstības aspektu koordinēšanu, kā arī muitas iestāžu un uzņēmēju informēšanu par šiem aspektiem; |
| --- | --- |

c)

tiesisko un darbības aspektu, apmācību un IT attīstības aspektu koordinēšanu, kā arī muitas iestāžu un uzņēmēju informēšanu par šiem aspektiem;

| d) | visu attiecīgo pušu veikto īstenošanas pasākumu koordinēšanu; |
| --- | --- |

d)

visu attiecīgo pušu veikto īstenošanas pasākumu koordinēšanu;

| e) | to, lai attiecīgās puses ievērotu 4. pantā paredzētos termiņus. |
| --- | --- |

e)

to, lai attiecīgās puses ievērotu 4. pantā paredzētos termiņus.

2.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm Muitas politikas grupā izstrādā un pastāvīgi atjaunina daudzgadu stratēģisko plānu, kur noteikti Komisijas un dalībvalstu uzdevumi.

9. pants

Resursi

1.   Lai izveidotu elektroniskas muitas sistēmas, tās uzlabotu un strādātu ar tām saskaņā ar 4. pantu, Kopiena dara pieejamus cilvēkresursus, budžeta resursus un tehniskos resursus, kas ir vajadzīgi Kopienas daļām.

2.   Lai izveidotu elektroniskas muitas sistēmas, tās uzlabotu un strādātu ar tām saskaņā ar 4. pantu, dalībvalstis dara pieejamus cilvēkresursus, budžeta resursus un tehniskos resursus, kas ir vajadzīgi valstu daļām.

10. pants

Finanšu noteikumi

1.   Neskarot izmaksas, kas jāsedz trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām atbilstīgi 2. panta 3. punktam, ar šā lēmuma īstenošanu saistītās izmaksas saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu sedz Kopiena un dalībvalstis.

2.   Kopiena sedz izmaksas, kas saistītas ar 5. panta 2. punktā minēto Kopienas daļu izstrādi, iegādi, uzstādīšanu, darbību un profilaksi, saskaņā ar Lēmumā Nr. 253/2003/EK noteikto programmu “Muita 2007” un visām programmām, kas to turpina.

3.   Dalībvalstis sedz izmaksas, kas ir saistītas ar 5. panta 3. punktā minēto valstu daļu izveidi un darbību, tostarp saskarnēm ar citiem dienestiem vai struktūrām un uzņēmējiem.

4.   Dalībvalstis uzlabo sadarbību, lai varētu samazināt izmaksas, izstrādājot kopīgus izmaksu segšanas modeļus un kopīgus risinājumus.

11. pants

Pārraudzība

1.   Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai no Kopienas budžeta finansētos pasākumus veic saskaņā ar šo lēmumu un vai gūtie rezultāti atbilst 2. panta 1. punkta pirmajā daļā izklāstītajiem mērķiem.

2.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm Muitas politikas grupā regulāri pārrauga katras dalībvalsts un Komisijas sasniegumus, nodrošinot atbilstību 4. pantam, lai noteiktu, vai 2. panta 1. punkta pirmajā daļā izklāstītie mērķi ir sasniegti un kā iespējams uzlabot elektronisko muitas sistēmu īstenošanas procesa pasākumu efektivitāti.

12. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis regulāri ziņo Komisijai par katra tām uzticētā uzdevuma izpildes gaitu atbilstīgi 8. panta 2. punktā minētajam daudzgadu stratēģiskajam plānam. Dalībvalstis paziņo Komisijai par katra minētā uzdevuma izpildi.

2.   Ik gadu vēlākais 31. martā dalībvalstis iesniedz Komisijai gada progresa ziņojumu par laikposmu no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Minēto gada ziņojumu pamatā ir formāts, ko izveidojusi Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un Muitas politikas grupu.

3.   Komisija ik gadu vēlākais 30. jūnijā, pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētajiem gada ziņojumiem, sagatavo konsolidētu ziņojumu, izvērtējot dalībvalstu un Komisijas gūtos panākumus, jo īpaši panākumus, kas gūti, nodrošinot 4. panta ievērošanu, kā arī iespējamo vajadzību pagarināt 4. panta 2., 3. un 5. punktā paredzētos termiņus, un iesniedz minēto ziņojumu turpmākai izskatīšanai ieinteresētajām pusēm un Muitas politikas grupai.

4.   Turklāt 3. punktā minētajā konsolidētajā ziņojumā iekļauj visu to pārraudzības apmeklējumu rezultātus, kas, iespējams, ir veikti. Ziņojumā iekļauj arī citu pārbaužu rezultātus, kā arī var noteikt metodes un kritērijus izmantošanai jebkādā turpmākā izvērtēšanā, jo īpaši izvērtēšanā attiecībā uz to, ciktāl elektroniskās muitas sistēmas ir mijdarbīgas un kā tās darbojas.

13. pants

Apspriešanās ar uzņēmējiem

Komisija un dalībvalstis regulāri apspriežas ar uzņēmējiem visos 4. pantā minētajos sistēmu un pakalpojumu sagatavošanas, izstrādes un ieviešanas posmos.

Gan Komisija, gan dalībvalstis izveido apspriešanās mehānismu, lai regulāri tiktos reprezentatīva uzņēmēju kopa.

14. pants

Pievienošanās valstis un kandidātvalstis

Par 4. pantā minēto sistēmu un pakalpojumu sagatavošanas, izstrādes un ieviešanas posmiem Komisija informē valstis, kuras ir atzītas par pievienošanās valstīm vai kandidātvalstīm, un ļauj tām piedalīties minētajos posmos.

15. pants

Īstenošanas pasākumi

Par 4. panta 2., 3. un 5. punktā paredzēto termiņu pagarinājumiem lemj saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

16. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

18. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 47. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 12. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2007. gada 23. jūlija Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 144, 30.4.2004., 65. lpp.

3

(4)  OV C 305, 16.12.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 36, 12.2.2003., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 12. lpp.).

6

(7)  OV L 341, 17.12.2002., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 11. lpp.).

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

8

(9)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

10

(11)  Trīs gadi no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

11

(12)  Pieci gadi no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

12

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

Komisija minēto priekšlikumu iesniedza Padomei 2005. gada 5. decembrī (1).

Eiropas Parlaments 2006. gada 12. decembrī iesniedza atzinumu pirmā lasījumā bez grozījumiem priekšlikumā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2006. gada 13. septembrī (2).

Saskaņā ar koplēmuma procedūru (EKL 251. pants) 2007. gada 23. jūlijā Padome, ņemot vērā Parlamenta pirmo lasījumu, pieņēma kopējo nostāju par lēmuma projektu.

II.   MĒRĶIS

Ierosinātā lēmuma mērķis ir izveidot instrumentu savstarpēji izmantojamu un pieejamu automātiskas muitas sistēmu, kā arī saskaņotu procesu un pakalpojumu īstenošanai gan attiecībā uz līdzšinējo, gan turpmāko modernizēto Muitas kodeksu. Ar šo instrumentu ir paredzēts izveidot nepieciešamās saistības, lai īstenotu dažādas muitas elektroniskās sistēmas un nosacījumus turpmākām saistībām attiecībā uz “vienas saskarnes” un “vienas pieturas” jēdzieniem. Lēmuma galvenais mērķis ir noteikt veicamos pasākumus, kā arī termiņus, kuri jāievēro visām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu vienkāršas un elektroniskas vides mērķi muitā un tirdzniecībā līdz tam laikam, kad stājas spēkā modernizētais Muitas kodekss.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārēja informācija

Padome kopējā nostājā atbalsta priekšlikuma mērķi, kam jāizveido elektroniska vide muitā un tirdzniecībā. Tomēr, ņemot vērā tehniskās grūtības, kas raksturīgas šādam vērienīgam projektam, un būtiskos resursus, kas valsts pārvaldēm šim nolūkam jāpiešķir, Padome atbalsta soli pa solim pieeju, ļaujot elektroniskās sistēmas īstenot pakāpeniski.

2.   EP grozījumi

Eiropas Parlaments nepieņēma nevienu grozījumu priekšlikumā.

3.   Jauni Padomes ieviesti elementi

Kopējās nostājas galvenie punkti, kas atšķiras no Komisijas priekšlikuma, ir šādi:

| | 12. un 13. apsvērums
  Šie jaunie apsvērumi saistībā ar 15. un 16. pantu, kas pilnvaro Komisiju pieņemt īstenošanas pasākumus, attiecas uz termiņu pagarināšanu, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 2., 3. un 5. punktu. Šie vispārējie pasākumi, kas ir paredzēti, lai grozītu nenozīmīgus lēmuma elementus, ir jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru atbilstīgi Padomes Lēmumam 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK. |
| --- | --- |

12. un 13. apsvērums

Šie jaunie apsvērumi saistībā ar 15. un 16. pantu, kas pilnvaro Komisiju pieņemt īstenošanas pasākumus, attiecas uz termiņu pagarināšanu, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 2., 3. un 5. punktu. Šie vispārējie pasākumi, kas ir paredzēti, lai grozītu nenozīmīgus lēmuma elementus, ir jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru atbilstīgi Padomes Lēmumam 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK.

| | 1. pants — Elektroniskas muitas sistēmas
  Formulējums ir grozīts, lai precizētu, ka elektroniska apmaiņa attiecas uz “datiem, kas ir muitas deklarācijās, dokumentiem, kas pievienoti muitas deklarācijām, apliecībām un citu attiecīgu informāciju”. |
| --- | --- |

1. pants — Elektroniskas muitas sistēmas

Formulējums ir grozīts, lai precizētu, ka elektroniska apmaiņa attiecas uz “datiem, kas ir muitas deklarācijās, dokumentiem, kas pievienoti muitas deklarācijām, apliecībām un citu attiecīgu informāciju”.

| | 2. pants — Mērķi






  — | 1. punkta c) apakšpunkts: ir svītrota frāze “bīstamu un nelikumīgu preču aizturēšana”, jo šis mērķis jau ir iekļauts “preču kontrolē”, |
| --- | --- | --- |

2. pants — Mērķi

—

1. punkta c) apakšpunkts: ir svītrota frāze “bīstamu un nelikumīgu preču aizturēšana”, jo šis mērķis jau ir iekļauts “preču kontrolē”,

| — | 1. punkta d) apakšpunkts: ir pievienots vārds “palīdzība”, lai norādītu, ka elektroniskas sistēmas kā tādas nenodrošinās nodokļu iekasēšanu, bet palīdzēs muitas iestādēm pildīt šo uzdevumu. Saskaņā ar modernizētā Muitas kodeksa priekšlikuma tekstu ir ieviesti termini “muitas nodokļi un citi maksājumi”, |
| --- | --- |

—

1. punkta d) apakšpunkts: ir pievienots vārds “palīdzība”, lai norādītu, ka elektroniskas sistēmas kā tādas nenodrošinās nodokļu iekasēšanu, bet palīdzēs muitas iestādēm pildīt šo uzdevumu. Saskaņā ar modernizētā Muitas kodeksa priekšlikuma tekstu ir ieviesti termini “muitas nodokļi un citi maksājumi”,

| — | 1. punkta e) apakšpunkts: ir pievienots vārds “saņemt”, lai atspoguļotu faktu, ka starptautiskā piegādes ķēdē būtu jānotiek informācijas apritei, |
| --- | --- |

—

1. punkta e) apakšpunkts: ir pievienots vārds “saņemt”, lai atspoguļotu faktu, ka starptautiskā piegādes ķēdē būtu jānotiek informācijas apritei,

| — | 1. punkta f) apakšpunkts: jaunais formulējums pārkārto datu plūsmu starp eksportētājiestādēm un importētājvalstīm, kā arī starp muitas iestādēm un uzņēmējiem, |
| --- | --- |

—

1. punkta f) apakšpunkts: jaunais formulējums pārkārto datu plūsmu starp eksportētājiestādēm un importētājvalstīm, kā arī starp muitas iestādēm un uzņēmējiem,

| — | 2. punkta b) apakšpunkts: saskaņā ar 1. punktā noteiktiem mērķiem ir grozīts formulējums, lai ņemtu vērā ar muitu saistītus procesus, |
| --- | --- |

—

2. punkta b) apakšpunkts: saskaņā ar 1. punktā noteiktiem mērķiem ir grozīts formulējums, lai ņemtu vērā ar muitu saistītus procesus,

| — | 2. punkta c) apakšpunkts: subsidiaritātes princips, kas jau minēts 11. apsvērumā, attiecas uz visu lēmumu, un tādēļ to nevajadzētu šeit atkārtot, |
| --- | --- |

—

2. punkta c) apakšpunkts: subsidiaritātes princips, kas jau minēts 11. apsvērumā, attiecas uz visu lēmumu, un tādēļ to nevajadzētu šeit atkārtot,

| — | 3. punkts: Padome uzskata, ka elektronisko muitas sistēmu savstarpēja izmantojamība būtu jāveicina ne tikai ar trešo valstu muitas sistēmām, bet arī ar starptautisku organizāciju sistēmām, ar nosacījumu, ka šādam mērķim ir pieejami attiecīgi finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

—

3. punkts: Padome uzskata, ka elektronisko muitas sistēmu savstarpēja izmantojamība būtu jāveicina ne tikai ar trešo valstu muitas sistēmām, bet arī ar starptautisku organizāciju sistēmām, ar nosacījumu, ka šādam mērķim ir pieejami attiecīgi finanšu noteikumi.

| | 3. pants — Datu apmaiņa






  — | Saskaņā ar modernizētā Muitas kodeksa priekšlikuma tekstu 1. punkts ir pārskatīts un saīsināts un ir ieviests termins “muitas iestādes”. Saskaņā ar c) apakšpunktu datu apmaiņa attiecas tikai uz oficiālām aģentūrām, |
| --- | --- | --- |

3. pants — Datu apmaiņa

—

Saskaņā ar modernizētā Muitas kodeksa priekšlikuma tekstu 1. punkts ir pārskatīts un saīsināts un ir ieviests termins “muitas iestādes”. Saskaņā ar c) apakšpunktu datu apmaiņa attiecas tikai uz oficiālām aģentūrām,

| — | lai ņemtu vērā pašreiz spēkā esošos Kopienas tiesību aktus par datu aizsardzību, Padome ir iekļāvusi jaunu 2. punktu par datu atklāšanu vai paziņošanu. |
| --- | --- |

—

lai ņemtu vērā pašreiz spēkā esošos Kopienas tiesību aktus par datu aizsardzību, Padome ir iekļāvusi jaunu 2. punktu par datu atklāšanu vai paziņošanu.

| | 4. pants — Sistēmas un pakalpojumi un grafiks
  Ir grozīts 4. pants, lai nodrošinātu pakāpeniskus termiņus — pieeja, kuru Padome uzskata par piemērotāku priekšlikumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu īstenošanai.






  — | 1. punkts: kopējā nostāja uzliek saistības dalībvalstīm nodrošināt (un ne tikai izveidot), ka elektroniskās sistēmas funkcionē saskaņā ar a) un c) apakšpunktu saskaņā ar prasībām un grafikiem, kas noteikti spēkā esošos tiesību aktos, |
| --- | --- | --- |

4. pants — Sistēmas un pakalpojumi un grafiks

Ir grozīts 4. pants, lai nodrošinātu pakāpeniskus termiņus — pieeja, kuru Padome uzskata par piemērotāku priekšlikumā paredzēto sistēmu un pakalpojumu īstenošanai.

—

1. punkts: kopējā nostāja uzliek saistības dalībvalstīm nodrošināt (un ne tikai izveidot), ka elektroniskās sistēmas funkcionē saskaņā ar a) un c) apakšpunktu saskaņā ar prasībām un grafikiem, kas noteikti spēkā esošos tiesību aktos,

| — | 1. punkta a) apakšpunkts: importa un eksporta sistēmām būtu jābūt savstarpēji saistītām ar tranzīta sistēmu (jau īstenots). Elektroniskas saskarnes ir pārceltas uz 4. panta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

1. punkta a) apakšpunkts: importa un eksporta sistēmām būtu jābūt savstarpēji saistītām ar tranzīta sistēmu (jau īstenots). Elektroniskas saskarnes ir pārceltas uz 4. panta b) apakšpunktu,

| — | 1. punkta b) apakšpunkts: uzņēmēju reģistrēšanas sistēmā, kurai būtu tie arī jāidentificē un kurai būtu jābūt sasvstarpēji savienotai ar uzņēmēju sistēmu, būtu jāņem vērā esošās Kopienas vai [attiecīgās] valsts sistēmas, lai izvairītos no pārklāšanās vai nepamatotām izmaksām, |
| --- | --- |

—

1. punkta b) apakšpunkts: uzņēmēju reģistrēšanas sistēmā, kurai būtu tie arī jāidentificē un kurai būtu jābūt sasvstarpēji savienotai ar uzņēmēju sistēmu, būtu jāņem vērā esošās Kopienas vai [attiecīgās] valsts sistēmas, lai izvairītos no pārklāšanās vai nepamatotām izmaksām,

| — | 1. punkta c) apakšpunkts: šā jaunā punkta iekļaušana izriet no modernizētā Muitas kodeksa priekšlikuma un tajā atzītam uzņēmējam piešķirtās lomas. Kopējie muitas portāli ir pārcelti uz 2. punktu, |
| --- | --- |

—

1. punkta c) apakšpunkts: šā jaunā punkta iekļaušana izriet no modernizētā Muitas kodeksa priekšlikuma un tajā atzītam uzņēmējam piešķirtās lomas. Kopējie muitas portāli ir pārcelti uz 2. punktu,

| — | 2. punkts: noteikums pārcelts no 1. punkta c) apakšpunkta: kamēr formulējums tiek mainīts, šā noteikuma par kopējiem muitas portāliem jēga nemainās, |
| --- | --- |

—

2. punkts: noteikums pārcelts no 1. punkta c) apakšpunkta: kamēr formulējums tiek mainīts, šā noteikuma par kopējiem muitas portāliem jēga nemainās,

| — | 3. punkts: noteikums pārcelts no 2. punkta b) apakšpunkta: kamēr formulējums tiek mainīts, šā noteikuma par integrētu muitas tarifu jēga nemainās, |
| --- | --- |

—

3. punkts: noteikums pārcelts no 2. punkta b) apakšpunkta: kamēr formulējums tiek mainīts, šā noteikuma par integrētu muitas tarifu jēga nemainās,

| — | 4. punkts: Padome uzskata, ka, lai nodrošinātu, ka priekšlikumā noteiktos mērķus droši var izpildīt, Komisijai trīs gadu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānovērtē kopējas darbības specifikācijas vienotas piekļuves vietām, elektroniskas saskarnes uzņēmējiem (iepriekš 1. punkta a) apakšpunktā) un vienas saskarnes pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

4. punkts: Padome uzskata, ka, lai nodrošinātu, ka priekšlikumā noteiktos mērķus droši var izpildīt, Komisijai trīs gadu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānovērtē kopējas darbības specifikācijas vienotas piekļuves vietām, elektroniskas saskarnes uzņēmējiem (iepriekš 1. punkta a) apakšpunktā) un vienas saskarnes pakalpojumi,

| — | 5. punkts: pēc tam, kad ir veikts 4. punktā minētais pozitīvais novērtējums, dalībvalstis cenšas trīs gados izveidot un palīdzēt sākt darbību vienotas piekļuves vietām un elektroniskām saskarnēm uzņēmējiem, |
| --- | --- |

—

5. punkts: pēc tam, kad ir veikts 4. punktā minētais pozitīvais novērtējums, dalībvalstis cenšas trīs gados izveidot un palīdzēt sākt darbību vienotas piekļuves vietām un elektroniskām saskarnēm uzņēmējiem,

| — | 6. punkts: dalībvalstis un Komisija cenšas izveidot un palīdzēt sākt darbību vienas saskarnes pakalpojumu sistēmai — panākumus šajā jomā izvērtēs un par tiem ziņos, kā noteikts 12. pantā, |
| --- | --- |

—

6. punkts: dalībvalstis un Komisija cenšas izveidot un palīdzēt sākt darbību vienas saskarnes pakalpojumu sistēmai — panākumus šajā jomā izvērtēs un par tiem ziņos, kā noteikts 12. pantā,

| — | 7. punkts: jaunajā redakcijā papildus minētajos punktos aprakstīto sistēmu uzlabošanai ir paredzēta to uzturēšana. |
| --- | --- |

—

7. punkts: jaunajā redakcijā papildus minētajos punktos aprakstīto sistēmu uzlabošanai ir paredzēta to uzturēšana.

| | 5. pants — Daļas un atbildība
  5. panta grozījumā skaidrota atbildība par Kopienas un valsts sistēmu daļām — to saraksts nav pilnīgs — un ar šo grozījumu Kopienas komponentēm pievieno tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus un konkretizē kopīgos parametrus. |
| --- | --- |

5. pants — Daļas un atbildība

5. panta grozījumā skaidrota atbildība par Kopienas un valsts sistēmu daļām — to saraksts nav pilnīgs — un ar šo grozījumu Kopienas komponentēm pievieno tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus un konkretizē kopīgos parametrus.

| | 6. pants — Komisijas uzdevumi






  — | a) punkts: uzdevumiem pievienota elektronisko muitas sistēmu ieviešana — uzdevumu saraksts nav pilnīgs, |
| --- | --- | --- |

6. pants — Komisijas uzdevumi

—

a) punkts: uzdevumiem pievienota elektronisko muitas sistēmu ieviešana — uzdevumu saraksts nav pilnīgs,

| — | c) punkts: Padome iekļāva šo nosacījumu, lai saistītu uzdevumus, kas Komisijai jāizpilda saskaņā ar daudzgadu stratēģisko plānu (minēts 8. panta 2. punktā), |
| --- | --- |

—

c) punkts: Padome iekļāva šo nosacījumu, lai saistītu uzdevumus, kas Komisijai jāizpilda saskaņā ar daudzgadu stratēģisko plānu (minēts 8. panta 2. punktā),

| — | e) punkts: Padome pauž viedokli, ka Komisijas veiktai elektronisko muitas pakalpojumu un vienas saskarnes pakalpojumu saskaņošanai Kopienas līmenī arī vajadzētu palīdzēt šo pakalpojumu veicināšanā un īstenošanā valsts līmenī, |
| --- | --- |

—

e) punkts: Padome pauž viedokli, ka Komisijas veiktai elektronisko muitas pakalpojumu un vienas saskarnes pakalpojumu saskaņošanai Kopienas līmenī arī vajadzētu palīdzēt šo pakalpojumu veicināšanā un īstenošanā valsts līmenī,

| — | f) punkts: Padome uzskata, ka apmācības vajadzību saskaņošana ir Komisijas atbildībā. |
| --- | --- |

—

f) punkts: Padome uzskata, ka apmācības vajadzību saskaņošana ir Komisijas atbildībā.

| | 7. pants — Dalībvalstu uzdevumi






  — | 1. punkta a) apakšpunkts: uzdevumiem pievienota elektronisko muitas sistēmu ieviešana — uzdevumu saraksts nav pilnīgs (saskaņā ar 6. panta a) punktu), |
| --- | --- | --- |

7. pants — Dalībvalstu uzdevumi

—

1. punkta a) apakšpunkts: uzdevumiem pievienota elektronisko muitas sistēmu ieviešana — uzdevumu saraksts nav pilnīgs (saskaņā ar 6. panta a) punktu),

| — | 1. punkta f) apakšpunkts: apmācība ir pievienota to uzdevumu sarakstam, kas ir dalībvalstu atbildībā (šis nosacījums atspoguļo 6. panta f) punktu), |
| --- | --- |

—

1. punkta f) apakšpunkts: apmācība ir pievienota to uzdevumu sarakstam, kas ir dalībvalstu atbildībā (šis nosacījums atspoguļo 6. panta f) punktu),

| — | 2. punkts: Padome pauž viedokli, ka dalībvalstīm ik gadu būtu jāziņo Komisijai par resursiem, kuri vajadzīgi, lai izpildītu 4. panta un daudzgadu stratēģiskā plāna prasības, |
| --- | --- |

—

2. punkts: Padome pauž viedokli, ka dalībvalstīm ik gadu būtu jāziņo Komisijai par resursiem, kuri vajadzīgi, lai izpildītu 4. panta un daudzgadu stratēģiskā plāna prasības,

| — | 3. punkts: Padome pauž viedokli, ka dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija, nevis jāmeklē tās apstiprinājums, pirms veikt darbības ar elektroniskām muitas sistēmām, kas varētu apdraudēt sistēmu savietojamību vai darbību. |
| --- | --- |

—

3. punkts: Padome pauž viedokli, ka dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija, nevis jāmeklē tās apstiprinājums, pirms veikt darbības ar elektroniskām muitas sistēmām, kas varētu apdraudēt sistēmu savietojamību vai darbību.

| | 8. pants — Stratēģija un koordinācija
  Padome ir veikusi grozījumus 8. panta nosaukumā, lai atspoguļotu pareizas koordinācijas un stratēģijas svarīgumu, īstenojot priekšlikumā paredzētās sistēmas un pakalpojumus. 1. punkta c) apakšpunktā ir pievienota muitas iestāžu un uzņēmēju informācijas koordinācija. 1. punkta e) apakšpunkts ir saskaņots ar jauno 4. panta redakciju. |
| --- | --- |

8. pants — Stratēģija un koordinācija

Padome ir veikusi grozījumus 8. panta nosaukumā, lai atspoguļotu pareizas koordinācijas un stratēģijas svarīgumu, īstenojot priekšlikumā paredzētās sistēmas un pakalpojumus. 1. punkta c) apakšpunktā ir pievienota muitas iestāžu un uzņēmēju informācijas koordinācija. 1. punkta e) apakšpunkts ir saskaņots ar jauno 4. panta redakciju.

| | 10. pants — Finanšu noteikumi






  — | 1. punktā radīta saikne ar 2. panta 3. punktu un izmaksām, kas jāsedz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kā minēts šajos noteikumos, |
| --- | --- | --- |

10. pants — Finanšu noteikumi

—

1. punktā radīta saikne ar 2. panta 3. punktu un izmaksām, kas jāsedz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kā minēts šajos noteikumos,

| — | 4. punkts: šā noteikuma pirmā daļa ir pārcelta uz 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

—

4. punkts: šā noteikuma pirmā daļa ir pārcelta uz 7. panta 2. punktu.

| | 12. pants — Atskaites






  — | 2. punkts ir grozīts šādi: gada ziņojuma iesniegšanas diena pārcelta uz martu, tādējādi dodot dalībvalstīm pietiekoši daudz laika, lai sagatavotu pārskatus, kuriem jābūt balstītiem uz standarta formātu, |
| --- | --- | --- |

12. pants — Atskaites

—

2. punkts ir grozīts šādi: gada ziņojuma iesniegšanas diena pārcelta uz martu, tādējādi dodot dalībvalstīm pietiekoši daudz laika, lai sagatavotu pārskatus, kuriem jābūt balstītiem uz standarta formātu,

| — | 3. punktā Padome attiecīgi no marta līdz jūnijam atliek Komisijas noteiktā apvienotā gada pārskata iesniegšanas datumu. Šajā apvienotajā pārskatā būtu arī jāizvērtē dalībvalstu un Komisijas gūtie panākumi, jo īpaši attiecībā uz 4. pantā izklāstīto sistēmu un pakalpojumu īstenošanu un iespējamo vajadzību pagarināt šajā pantā noteiktos termiņus. Apvienotajā pārskatā, kas būtu jāiesniedz arī muitas politikas grupā, būtu jāietver visu Komisijas pārraudzības apmeklējumu rezultāti. |
| --- | --- |

—

3. punktā Padome attiecīgi no marta līdz jūnijam atliek Komisijas noteiktā apvienotā gada pārskata iesniegšanas datumu. Šajā apvienotajā pārskatā būtu arī jāizvērtē dalībvalstu un Komisijas gūtie panākumi, jo īpaši attiecībā uz 4. pantā izklāstīto sistēmu un pakalpojumu īstenošanu un iespējamo vajadzību pagarināt šajā pantā noteiktos termiņus. Apvienotajā pārskatā, kas būtu jāiesniedz arī muitas politikas grupā, būtu jāietver visu Komisijas pārraudzības apmeklējumu rezultāti.

| | 15. pants — Īstenošanas pasākumi
  Ar šo jauno nosacījumu Padome izveido apstākļus, lai Komisija saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru varētu pieņemt īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka pagarinājumu termiņam, kas noteikts 4. panta 2., 3. un 5. punktā. |
| --- | --- |

15. pants — Īstenošanas pasākumi

Ar šo jauno nosacījumu Padome izveido apstākļus, lai Komisija saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru varētu pieņemt īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka pagarinājumu termiņam, kas noteikts 4. panta 2., 3. un 5. punktā.

| | 16. pants — Komiteja
  Šis jaunais nosacījums nodrošina apstākļus komitejai, kuras uzdevums ir palīdzēt Komisijai pieņemt 15. pantā minētos īstenošanas pasākumus. |
| --- | --- |

16. pants — Komiteja

Šis jaunais nosacījums nodrošina apstākļus komitejai, kuras uzdevums ir palīdzēt Komisijai pieņemt 15. pantā minētos īstenošanas pasākumus.

IV.   SECINĀJUMI

Kopējā nostāja, ko Padome pieņēma vienbalsīgi un ko atbalsta Komisija, ir paredzēta, lai, reālā termiņā un ņemot vērā ar to saistītos tehniskos un politiskos sarežģījumus, sasniegtu ierosinātā lēmuma mērķi izveidot elektronisku muitas un tirdzniecības vidi, kā arī izveidot sadarbspējīgas un pieejamas automātiskas muitas sistēmas un saskaņotus procesus un pakalpojumus.

---

(1)  OV C 49, 28.2.2006., 37. lpp.

(2)  OV C ...

---

| 16.10.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 242/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 242/11

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 12/2007,

ko Padome pieņēmusi 2007. gada 23. jūlijā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu .../.../EK (... gada ...), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 242 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības dalībvalstu suverenitātē un jurisdikcijā esošie jūras ūdeņi ir Vidusjūras, Baltijas jūras, Melnās jūras un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas ūdeņi, tostarp ūdeņi ap Azoru salām, Madeiru un Kanāriju salām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības dalībvalstu suverenitātē un jurisdikcijā esošie jūras ūdeņi ir Vidusjūras, Baltijas jūras, Melnās jūras un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas ūdeņi, tostarp ūdeņi ap Azoru salām, Madeiru un Kanāriju salām.

| (2) | Ir skaidrs, ka spiediens uz dabiskajiem jūras resursiem ir pārāk liels un ka pieprasījums pēc jūras ekosistēmu pakalpojumiem bieži vien ir pārmērīgs, un Kopienai ir jāmazina ietekme uz jūras ūdeņiem. |
| --- | --- |

(2)

Ir skaidrs, ka spiediens uz dabiskajiem jūras resursiem ir pārāk liels un ka pieprasījums pēc jūras ekosistēmu pakalpojumiem bieži vien ir pārmērīgs, un Kopienai ir jāmazina ietekme uz jūras ūdeņiem.

| (3) | Jūras vide ir vērtīgs mantojums, kas attiecīgi jāsargā, jāsaglabā un, ja iespējams, jāatjauno, tiecoties uz galveno mērķi — saglabāt bioloģisko daudzveidību un nodrošināt daudzveidīgus un dinamiskus okeānus un jūras, kas būtu drošas, tīras, veselīgas un produktīvas. Šajā ziņā šai direktīvai būtu jārada vides pīlārs jaunajai Eiropas Savienības jūrlietu politikai. |
| --- | --- |

(3)

Jūras vide ir vērtīgs mantojums, kas attiecīgi jāsargā, jāsaglabā un, ja iespējams, jāatjauno, tiecoties uz galveno mērķi — saglabāt bioloģisko daudzveidību un nodrošināt daudzveidīgus un dinamiskus okeānus un jūras, kas būtu drošas, tīras, veselīgas un produktīvas. Šajā ziņā šai direktīvai būtu jārada vides pīlārs jaunajai Eiropas Savienības jūrlietu politikai.

| (4) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (4), ir izstrādāta tematiska jūras vides aizsardzības un saglabāšanas stratēģija, kuras vispārējais mērķis ir veicināt jūras ilgtspējīgu izmantošanu un saglabāt jūras ekosistēmas. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (4), ir izstrādāta tematiska jūras vides aizsardzības un saglabāšanas stratēģija, kuras vispārējais mērķis ir veicināt jūras ilgtspējīgu izmantošanu un saglabāt jūras ekosistēmas.

| (5) | Tematiskā stratēģija būtu jāizstrādā un jāīsteno, lai saglabātu jūras ekosistēmas. Tādā pieejā būtu jāņem vērā aizsargājamās teritorijas, un tai vajadzētu ņemt vērā visas cilvēku darbības, kas ietekmē jūras vidi. |
| --- | --- |

(5)

Tematiskā stratēģija būtu jāizstrādā un jāīsteno, lai saglabātu jūras ekosistēmas. Tādā pieejā būtu jāņem vērā aizsargājamās teritorijas, un tai vajadzētu ņemt vērā visas cilvēku darbības, kas ietekmē jūras vidi.

| (6) | Ir jāturpina izvirzīt bioloģiskos un vides mērķus un jāizstrādā atsauces sistēmas, ņemot vērā mērķus, kas ietverti Padomes Direktīvā 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (5) (turpmāk — “Dzīvotņu direktīva”), Padomes Direktīvā 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (6) (turpmāk — “Putnu direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (7), un atbilstīgos starptautiskos nolīgumos. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina izvirzīt bioloģiskos un vides mērķus un jāizstrādā atsauces sistēmas, ņemot vērā mērķus, kas ietverti Padomes Direktīvā 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (5) (turpmāk — “Dzīvotņu direktīva”), Padomes Direktīvā 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (6) (turpmāk — “Putnu direktīva”), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (7), un atbilstīgos starptautiskos nolīgumos.

| (7) | Piemērojot ekosistēmu pieeju cilvēku darbību vadībai, vienlaikus veicinot jūras preču un pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, prioritāte būtu jāpiešķir tam, lai Kopienas jūras videi nodrošinātu vai saglabātu labu vides stāvokli, turpinātu tās aizsargāšanu un saglabāšanu, kā arī novērstu stāvokļa pasliktināšanos nākotnē. |
| --- | --- |

(7)

Piemērojot ekosistēmu pieeju cilvēku darbību vadībai, vienlaikus veicinot jūras preču un pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, prioritāte būtu jāpiešķir tam, lai Kopienas jūras videi nodrošinātu vai saglabātu labu vides stāvokli, turpinātu tās aizsargāšanu un saglabāšanu, kā arī novērstu stāvokļa pasliktināšanos nākotnē.

| (8) | Lai sasniegtu minētos mērķus, ir vajadzīgs pārskatāms un saskaņots tiesiskais regulējums. Ar šo regulējumu būtu jāveicina dažādu politikas jomu savstarpēja saderība un vides jautājumu integrācija citās politikas jomās, piemēram, kopējā zivsaimniecības politikā, kopējā lauksaimniecības politikā un citās attiecīgajās Kopienas politikas jomās. Tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina visaptverošs satvars rīcībai un jāveicina tas, lai pieņemtā rīcība būtu koordinēta, konsekventa un pienācīgi integrēta ar rīcību, ko pieņem saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu minētos mērķus, ir vajadzīgs pārskatāms un saskaņots tiesiskais regulējums. Ar šo regulējumu būtu jāveicina dažādu politikas jomu savstarpēja saderība un vides jautājumu integrācija citās politikas jomās, piemēram, kopējā zivsaimniecības politikā, kopējā lauksaimniecības politikā un citās attiecīgajās Kopienas politikas jomās. Tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina visaptverošs satvars rīcībai un jāveicina tas, lai pieņemtā rīcība būtu koordinēta, konsekventa un pienācīgi integrēta ar rīcību, ko pieņem saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem.

| (9) | Dažādo Kopienas jūras reģionu vai apakšreģionu vides apstākļu, problēmu un vajadzību atšķirības prasa dažādus un īpaši pielāgotus risinājumus. Šī daudzveidība būtu jāņem vērā visās jūras stratēģiju sagatavošanas stadijās, jo īpaši sagatavojot, plānojot un veicot pasākumus, lai Kopienas jūras videi jūras reģionu un apakšreģionu līmenī panāktu labu vides stāvokli. |
| --- | --- |

(9)

Dažādo Kopienas jūras reģionu vai apakšreģionu vides apstākļu, problēmu un vajadzību atšķirības prasa dažādus un īpaši pielāgotus risinājumus. Šī daudzveidība būtu jāņem vērā visās jūras stratēģiju sagatavošanas stadijās, jo īpaši sagatavojot, plānojot un veicot pasākumus, lai Kopienas jūras videi jūras reģionu un apakšreģionu līmenī panāktu labu vides stāvokli.

| (10) | Tādēļ katrai dalībvalstij, ņemot vērā būtiskas savu ūdeņu īpašības, būtu jāizstrādā savu jūras ūdeņu vides stratēģija, kurā būtu atspoguļota vispārējā perspektīva attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. Jūras stratēģijām vajadzētu gūt lielākos panākumus, īstenojot laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai izstrādātās pasākumu programmas. Tomēr nebūtu jāprasa, lai dalībvalstis veic konkrētus pasākumus, ja jūras vide nav būtiski apdraudēta vai ja izmaksas būtu nesamērīgas, ņemot vērā jūras videi radītus apdraudējumus — ja vien lēmums nepieņemt rīcību ir attiecīgi pamatots. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ katrai dalībvalstij, ņemot vērā būtiskas savu ūdeņu īpašības, būtu jāizstrādā savu jūras ūdeņu vides stratēģija, kurā būtu atspoguļota vispārējā perspektīva attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. Jūras stratēģijām vajadzētu gūt lielākos panākumus, īstenojot laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai izstrādātās pasākumu programmas. Tomēr nebūtu jāprasa, lai dalībvalstis veic konkrētus pasākumus, ja jūras vide nav būtiski apdraudēta vai ja izmaksas būtu nesamērīgas, ņemot vērā jūras videi radītus apdraudējumus — ja vien lēmums nepieņemt rīcību ir attiecīgi pamatots.

| (11) | Jūras vide būtībā ir pārrobežu vide, tādēļ dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka jūras stratēģijas katram jūras reģionam vai apakšreģionam tiek izstrādātas saskaņoti. Jūras reģioni vai apakšreģioni ir kopīgi gan vairākām dalībvalstīm, gan dalībvalstīm un trešām valstīm, tālab dalībvalstīm būtu jāpieliek visi pūliņi, lai nodrošinātu visu attiecīgo dalībvalstu un trešo valstu ciešu koordināciju. Ja tas ir rentabli un atbilstīgi, koordinācija būtu jānodrošina, izmantojot jau pastāvošas jūras reģionos vai apakšreģionos izveidotas institucionālās struktūras, jo īpaši reģionālās jūras konvencijas. |
| --- | --- |

(11)

Jūras vide būtībā ir pārrobežu vide, tādēļ dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka jūras stratēģijas katram jūras reģionam vai apakšreģionam tiek izstrādātas saskaņoti. Jūras reģioni vai apakšreģioni ir kopīgi gan vairākām dalībvalstīm, gan dalībvalstīm un trešām valstīm, tālab dalībvalstīm būtu jāpieliek visi pūliņi, lai nodrošinātu visu attiecīgo dalībvalstu un trešo valstu ciešu koordināciju. Ja tas ir rentabli un atbilstīgi, koordinācija būtu jānodrošina, izmantojot jau pastāvošas jūras reģionos vai apakšreģionos izveidotas institucionālās struktūras, jo īpaši reģionālās jūras konvencijas.

| (12) | Dalībvalstīm, kam ir robeža vienā un tai pašā jūras reģionā vai apakšreģionā, uz kuru attiecas šī direktīva un kurā jūras stāvoklis ir tik kritisks, ka vajadzīga steidzama rīcība, būtu jācenšas vienoties par rīcības plānu, kurā paredzēta pasākumu programmu drīzāka stāšanās spēkā. Tādos gadījumos Komisija būtu jāaicina apsvērt, vai atbalstīt pastiprinātus dalībvalstu centienus uzlabot jūras vidi, padarot attiecīgo reģionu par izmēģinājuma projekta objektu. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm, kam ir robeža vienā un tai pašā jūras reģionā vai apakšreģionā, uz kuru attiecas šī direktīva un kurā jūras stāvoklis ir tik kritisks, ka vajadzīga steidzama rīcība, būtu jācenšas vienoties par rīcības plānu, kurā paredzēta pasākumu programmu drīzāka stāšanās spēkā. Tādos gadījumos Komisija būtu jāaicina apsvērt, vai atbalstīt pastiprinātus dalībvalstu centienus uzlabot jūras vidi, padarot attiecīgo reģionu par izmēģinājuma projekta objektu.

| (13) | Ne visām dalībvalstīm ir jūras ūdeņi, kā tie definēti šajā direktīvā, un tālab šī direktīva, kas ir paredzēta vienīgi dalībvalstīm, kam ir jūras ūdeņi, būtu jāattiecina tikai uz tādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(13)

Ne visām dalībvalstīm ir jūras ūdeņi, kā tie definēti šajā direktīvā, un tālab šī direktīva, kas ir paredzēta vienīgi dalībvalstīm, kam ir jūras ūdeņi, būtu jāattiecina tikai uz tādām dalībvalstīm.

| (14) | Tā kā sadarbību un saskaņošanu nav iespējams panākt bez rīcības starptautiskā līmenī, ar šo direktīvu būtu vēl vairāk jāstiprina starptautiskos nolīgumos paredzētā Kopienas un tās dalībvalstu ieguldījumu saskanība. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā sadarbību un saskaņošanu nav iespējams panākt bez rīcības starptautiskā līmenī, ar šo direktīvu būtu vēl vairāk jāstiprina starptautiskos nolīgumos paredzētā Kopienas un tās dalībvalstu ieguldījumu saskanība.

| (15) | Gan Kopiena, gan tās dalībvalstis ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) puses, un tas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (8). Tādēļ šajā direktīvā būtu pilnībā jāņem vērā Kopienas un tās dalībvalstu saistības saskaņā ar šiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(15)

Gan Kopiena, gan tās dalībvalstis ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) puses, un tas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (8). Tādēļ šajā direktīvā būtu pilnībā jāņem vērā Kopienas un tās dalībvalstu saistības saskaņā ar šiem nolīgumiem.

| (16) | Ar šo direktīvu būtu arī jāatbalsta stingrā nostāja, ko Kopiena pieņēmusi saistībā ar ANO Bioloģiskās daudzveidības konvenciju, kura apstiprināta ar Padomes Lēmumu 93/626/EEK (9), attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanu, nodrošinot jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un attiecībā uz pasaules mēroga aizsargājamu jūras teritoriju tīkla izveidošanu līdz 2012. gadam. Turklāt šai direktīvai būtu jāpalīdz sasniegt Bioloģiskās daudzveidības konvencijas dalībvalstu septītajā konferencē izvirzītos mērķus, jo minētajā konferencē tika pieņemta sīki izstrādāta jūras un piekrastes bioloģiskās daudzveidības jomā veicamu darbu programma ar vairākiem uzdevumiem un pasākumiem, lai valstu, reģionu un pasaules mērogā apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu un stiprinātu jūras ekosistēmu spējas nodrošināt preces un pakalpojumus, kā arī sīki izstrādāta aizsargājamās teritorijās veicamu darbu programma, lai līdz 2012. gadam izveidotu un saglabātu ekoloģiski reprezentatīvas aizsargājamu jūras teritoriju sistēmas. Dalībvalstu saistības izveidot Natura 2000 teritorijas saskaņā ar Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu ievērojami veicinās šo procesu. |
| --- | --- |

(16)

Ar šo direktīvu būtu arī jāatbalsta stingrā nostāja, ko Kopiena pieņēmusi saistībā ar ANO Bioloģiskās daudzveidības konvenciju, kura apstiprināta ar Padomes Lēmumu 93/626/EEK (9), attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanu, nodrošinot jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un attiecībā uz pasaules mēroga aizsargājamu jūras teritoriju tīkla izveidošanu līdz 2012. gadam. Turklāt šai direktīvai būtu jāpalīdz sasniegt Bioloģiskās daudzveidības konvencijas dalībvalstu septītajā konferencē izvirzītos mērķus, jo minētajā konferencē tika pieņemta sīki izstrādāta jūras un piekrastes bioloģiskās daudzveidības jomā veicamu darbu programma ar vairākiem uzdevumiem un pasākumiem, lai valstu, reģionu un pasaules mērogā apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu un stiprinātu jūras ekosistēmu spējas nodrošināt preces un pakalpojumus, kā arī sīki izstrādāta aizsargājamās teritorijās veicamu darbu programma, lai līdz 2012. gadam izveidotu un saglabātu ekoloģiski reprezentatīvas aizsargājamu jūras teritoriju sistēmas. Dalībvalstu saistības izveidot Natura 2000 teritorijas saskaņā ar Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu ievērojami veicinās šo procesu.

| (17) | Ar šo direktīvu būtu jādod ieguldījums Kopienas un dalībvalstu saistību un svarīgu apņemšanos izpildē saskaņā ar vairākiem atbilstīgiem starptautiskiem nolīgumiem, kas attiecas uz jūras vides aizsardzību pret piesārņojumu: Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvencija, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 94/157/EK (10), Konvencija par Ziemeļaustrumu Atlantijas jūras vides aizsardzību, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 98/249/EK (11), ietverot tās jauno V pielikumu par jūras vides ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un saglabāšanu un atbilstīgo 3. papildinājumu, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2000/340/EK (12), Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzības konvencija, kura apstiprināta ar Padomes Lēmumu 77/585/EEK (13) un kurā 1995. gadā izdarīti grozījumi, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 1999/802/EK (14), kā arī tās Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 83/101/EEK (15) un kurā 1996. gadā izdarīti grozījumi, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 1999/801/EK (16). Ar šo direktīvu arī būtu jādod ieguldījums dalībvalstu saistību izpildē atbilstīgi Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu, saskaņā ar kuru tās uzņēmušās nozīmīgas saistības attiecībā uz jūras vides aizsardzību pret piesārņojumu un kurai Kopiena vēl nav pievienojusies, bet kurā tai ir novērotājas statuss. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo direktīvu būtu jādod ieguldījums Kopienas un dalībvalstu saistību un svarīgu apņemšanos izpildē saskaņā ar vairākiem atbilstīgiem starptautiskiem nolīgumiem, kas attiecas uz jūras vides aizsardzību pret piesārņojumu: Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvencija, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 94/157/EK (10), Konvencija par Ziemeļaustrumu Atlantijas jūras vides aizsardzību, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 98/249/EK (11), ietverot tās jauno V pielikumu par jūras vides ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un saglabāšanu un atbilstīgo 3. papildinājumu, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2000/340/EK (12), Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzības konvencija, kura apstiprināta ar Padomes Lēmumu 77/585/EEK (13) un kurā 1995. gadā izdarīti grozījumi, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 1999/802/EK (14), kā arī tās Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 83/101/EEK (15) un kurā 1996. gadā izdarīti grozījumi, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 1999/801/EK (16). Ar šo direktīvu arī būtu jādod ieguldījums dalībvalstu saistību izpildē atbilstīgi Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu, saskaņā ar kuru tās uzņēmušās nozīmīgas saistības attiecībā uz jūras vides aizsardzību pret piesārņojumu un kurai Kopiena vēl nav pievienojusies, bet kurā tai ir novērotājas statuss.

| (18) | Trešās valstis, kam ūdeņi ir jūras reģionā vai apakšreģionā, kurā ir arī kādas dalībvalsts ūdeņi, būtu jāaicina piedalīties šajā direktīvā paredzētajā procesā, tādējādi veicinot laba vides stāvokļa sasniegšanu attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. |
| --- | --- |

(18)

Trešās valstis, kam ūdeņi ir jūras reģionā vai apakšreģionā, kurā ir arī kādas dalībvalsts ūdeņi, būtu jāaicina piedalīties šajā direktīvā paredzētajā procesā, tādējādi veicinot laba vides stāvokļa sasniegšanu attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā.

| (19) | Aizsargājamu jūras teritoriju, ko dalībvalstis varētu vēlēties noteikt pasākumu programmās, saglabāšanas mērķu, apsaimniekošanas pasākumu, kā arī monitoringa un novērtējuma darbību integrācijas nodrošināšanai ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu šajā direktīvā izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

(19)

Aizsargājamu jūras teritoriju, ko dalībvalstis varētu vēlēties noteikt pasākumu programmās, saglabāšanas mērķu, apsaimniekošanas pasākumu, kā arī monitoringa un novērtējuma darbību integrācijas nodrošināšanai ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu šajā direktīvā izvirzītos mērķus.

| (20) | Tā kā saskaņā ar jūras stratēģijām veiktu pasākumu programmas būs efektīvas vienīgi tad, ja tās izstrādās, balstoties uz pamatotām atziņām par jūras vides stāvokli katrā konkrētajā teritorijā, un katras dalībvalsts gadījumā pēc iespējas pielāgos attiecīgo ūdeņu vajadzībām, turklāt ņemot vērā attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona vispārējo perspektīvu, valstu līmenī būtu jāsagatavo atbilstīga sistēma informācijā pamatotas politikas veidošanai, kurā būtu paredzētas arī jūras ūdeņu pētniecības un monitoringa darbības. Kopienas līmenī atbalsts saistītai pētniecībai būtu pastāvīgi jāparedz pētniecības un attīstības politikā. Ar jūras ūdeņiem saistītu jautājumu ietveršana Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā ir svarīgs solis šajā virzienā. |
| --- | --- |

(20)

Tā kā saskaņā ar jūras stratēģijām veiktu pasākumu programmas būs efektīvas vienīgi tad, ja tās izstrādās, balstoties uz pamatotām atziņām par jūras vides stāvokli katrā konkrētajā teritorijā, un katras dalībvalsts gadījumā pēc iespējas pielāgos attiecīgo ūdeņu vajadzībām, turklāt ņemot vērā attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona vispārējo perspektīvu, valstu līmenī būtu jāsagatavo atbilstīga sistēma informācijā pamatotas politikas veidošanai, kurā būtu paredzētas arī jūras ūdeņu pētniecības un monitoringa darbības. Kopienas līmenī atbalsts saistītai pētniecībai būtu pastāvīgi jāparedz pētniecības un attīstības politikā. Ar jūras ūdeņiem saistītu jautājumu ietveršana Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā ir svarīgs solis šajā virzienā.

| (21) | Sagatavojot pasākumu programmas, dalībvalstīm visā jūras reģionā vai apakšreģionā vispirms būtu jāizanalizē savu jūras ūdeņu raksturīgās iezīmes, tiem radītās slodzes un ietekmes uz tiem, nosakot galvenās slodzes un ietekmes, kas skar minētos ūdeņus, kā arī būtu jāizanalizē to izmantošana no ekonomiskā un sociālā viedokļa un jūras vides degradācijas radītās izmaksas. Par pamatu analīzei tās var izmantot novērtējumus, kas jau izstrādāti saistībā ar reģionālajām jūras konvencijām. |
| --- | --- |

(21)

Sagatavojot pasākumu programmas, dalībvalstīm visā jūras reģionā vai apakšreģionā vispirms būtu jāizanalizē savu jūras ūdeņu raksturīgās iezīmes, tiem radītās slodzes un ietekmes uz tiem, nosakot galvenās slodzes un ietekmes, kas skar minētos ūdeņus, kā arī būtu jāizanalizē to izmantošana no ekonomiskā un sociālā viedokļa un jūras vides degradācijas radītās izmaksas. Par pamatu analīzei tās var izmantot novērtējumus, kas jau izstrādāti saistībā ar reģionālajām jūras konvencijām.

| (22) | Par pamatu ņemot tādas analīzes, dalībvalstīm būtu jānosaka elementu kopums, kas raksturo labu jūras ūdeņu stāvokli. Šo iemeslu dēļ būtu jāparedz noteikumi par kritēriju un metodoloģisku standartu izstrādi, lai nodrošinātu saskanību un ļautu dažādos jūras reģionos un apakšreģionos salīdzināt, cik labs vides stāvoklis ir panākts. |
| --- | --- |

(22)

Par pamatu ņemot tādas analīzes, dalībvalstīm būtu jānosaka elementu kopums, kas raksturo labu jūras ūdeņu stāvokli. Šo iemeslu dēļ būtu jāparedz noteikumi par kritēriju un metodoloģisku standartu izstrādi, lai nodrošinātu saskanību un ļautu dažādos jūras reģionos un apakšreģionos salīdzināt, cik labs vides stāvoklis ir panākts.

| (23) | Nākamais posms laba vides stāvokļa panākšanā būtu noteikt mērķus vides jomā un izstrādāt monitoringa programmas pastāvīgai izvērtēšanai, kas ļautu regulāri novērtēt attiecīgo jūras ūdeņu stāvokli. |
| --- | --- |

(23)

Nākamais posms laba vides stāvokļa panākšanā būtu noteikt mērķus vides jomā un izstrādāt monitoringa programmas pastāvīgai izvērtēšanai, kas ļautu regulāri novērtēt attiecīgo jūras ūdeņu stāvokli.

| (24) | Dalībvalstīm tad būtu jāizstrādā un jāīsteno pasākumu programmas, kuru mērķis ir attiecīgajos ūdeņos panākt vai saglabāt labu vides stāvokli, vienlaikus ņemot vērā spēkā esošās Kopienas un starptautiskās prasības, kā arī attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona vajadzības. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm tad būtu jāizstrādā un jāīsteno pasākumu programmas, kuru mērķis ir attiecīgajos ūdeņos panākt vai saglabāt labu vides stāvokli, vienlaikus ņemot vērā spēkā esošās Kopienas un starptautiskās prasības, kā arī attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona vajadzības.

| (25) | Ir atbilstīgi, ka dalībvalstis veic iepriekš minētos pasākumus, ņemot vērā to, ka tie ir jāpiemēro ļoti precīzi. Lai rīcībām nodrošinātu kohēziju visā Kopienā, kā arī saistībā ar pasaules līmenī pieņemtām saistībām ir būtiski, ka dalībvalstis Komisijai paziņo par veiktajiem pasākumiem, lai Komisija varētu izvērtēt rīcības saskanību visā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā un vajadzības gadījumā dot dalībvalstīm ieteikumus. |
| --- | --- |

(25)

Ir atbilstīgi, ka dalībvalstis veic iepriekš minētos pasākumus, ņemot vērā to, ka tie ir jāpiemēro ļoti precīzi. Lai rīcībām nodrošinātu kohēziju visā Kopienā, kā arī saistībā ar pasaules līmenī pieņemtām saistībām ir būtiski, ka dalībvalstis Komisijai paziņo par veiktajiem pasākumiem, lai Komisija varētu izvērtēt rīcības saskanību visā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā un vajadzības gadījumā dot dalībvalstīm ieteikumus.

| (26) | Lai nodrošinātu taisnīgumu un īstenošanas iespējamību, ir lietderīgi paredzēt nosacījumus gadījumiem, kad dalībvalstīm nebūtu iespējams pietiekamā līmenī sasniegt noteiktos mērķus vides jomā. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu taisnīgumu un īstenošanas iespējamību, ir lietderīgi paredzēt nosacījumus gadījumiem, kad dalībvalstīm nebūtu iespējams pietiekamā līmenī sasniegt noteiktos mērķus vides jomā.

| (27) | Šādā sakarā būtu jāparedz divi īpaši gadījumi. Pirmais īpašais gadījums attiecas uz situāciju, kad darbība vai bezdarbība, par ko attiecīgā dalībvalsts nav atbildīga, dabiski cēloņi vai force majeure pilnībā vai kādā noteiktā periodā neļauj šai dalībvalstij sasniegt tās izvirzītos mērķus vides jomā vai arī tos nevar sasniegt tāpēc, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi pasākumus tādu sabiedrības interešu dēļ, kas ir uzskatītas par svarīgākām nekā to negatīvā ietekme uz vidi, vai tādēļ, ka dabas apstākļi neļauj laikus uzlabot jūras ūdeņu stāvokli. Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpamato, kāpēc tā uzskata, ka ir radies šāds īpašs gadījums, kā arī būtu jāidentificē attiecīgā teritorija, un tai būtu jāveic attiecīgi ad hoc pasākumi, lai varētu arī turpmāk tiekties sasniegt mērķus vides jomā, lai novērstu ietekmēto jūras ūdeņu stāvokļa pasliktināšanos un mazinātu negatīvo ietekmi attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. |
| --- | --- |

(27)

Šādā sakarā būtu jāparedz divi īpaši gadījumi. Pirmais īpašais gadījums attiecas uz situāciju, kad darbība vai bezdarbība, par ko attiecīgā dalībvalsts nav atbildīga, dabiski cēloņi vai force majeure pilnībā vai kādā noteiktā periodā neļauj šai dalībvalstij sasniegt tās izvirzītos mērķus vides jomā vai arī tos nevar sasniegt tāpēc, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi pasākumus tādu sabiedrības interešu dēļ, kas ir uzskatītas par svarīgākām nekā to negatīvā ietekme uz vidi, vai tādēļ, ka dabas apstākļi neļauj laikus uzlabot jūras ūdeņu stāvokli. Attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpamato, kāpēc tā uzskata, ka ir radies šāds īpašs gadījums, kā arī būtu jāidentificē attiecīgā teritorija, un tai būtu jāveic attiecīgi ad hoc pasākumi, lai varētu arī turpmāk tiekties sasniegt mērķus vides jomā, lai novērstu ietekmēto jūras ūdeņu stāvokļa pasliktināšanos un mazinātu negatīvo ietekmi attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā.

| (28) | Otrais īpašais gadījums attiecas uz situāciju, kad dalībvalsts konstatē problēmu, kas ietekmē tās — un, iespējams, pat visa attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona — jūras ūdeņu vides stāvokli, bet nespēj šo problēmu risināt ar valsts līmenī veiktiem pasākumiem vai saistībā ar kādu citu Kopienas politikas jomu vai starptautisku nolīgumu. Tādos gadījumos, paziņojot par pasākumu programmām, būtu jāparedz iespēja attiecīgi informēt Komisiju, un, ja ir vajadzīga Kopienas rīcība, jāsniedz attiecīgi ieteikumi Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

(28)

Otrais īpašais gadījums attiecas uz situāciju, kad dalībvalsts konstatē problēmu, kas ietekmē tās — un, iespējams, pat visa attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona — jūras ūdeņu vides stāvokli, bet nespēj šo problēmu risināt ar valsts līmenī veiktiem pasākumiem vai saistībā ar kādu citu Kopienas politikas jomu vai starptautisku nolīgumu. Tādos gadījumos, paziņojot par pasākumu programmām, būtu jāparedz iespēja attiecīgi informēt Komisiju, un, ja ir vajadzīga Kopienas rīcība, jāsniedz attiecīgi ieteikumi Komisijai un Padomei.

| (29) | Tomēr uz atkāpēm, kas paredzētas īpašajiem gadījumiem, būtu jāattiecina Kopienas līmeņa kontrole. Tālab attiecībā uz pirmo īpašo gadījumu būtu atbilstīgi novērtēšanas gaitā pievērst pienācīgu uzmanību jebkādu veikto ad hoc pasākumu efektivitātei. Turklāt, ja dalībvalsts atsaucas uz rīcību, kas pieņemta ārkārtīgi svarīgu kopējā labuma iemeslu dēļ, būtu jānodrošina, lai nekādas jūras vides pārmaiņas neizraisītu to, ka laba vides stāvokļa radīšana attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā vai citu dalībvalstu jūras ūdeņos uz visiem laikiem kļūst neiespējama vai apdraudēta. Komisijai būtu attiecīgi jākonsultē dalībvalstis, ja tā uzskata, ka paredzētie pasākumi nav pietiekami vai piemēroti, lai nodrošinātu rīcību saderību visā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. |
| --- | --- |

(29)

Tomēr uz atkāpēm, kas paredzētas īpašajiem gadījumiem, būtu jāattiecina Kopienas līmeņa kontrole. Tālab attiecībā uz pirmo īpašo gadījumu būtu atbilstīgi novērtēšanas gaitā pievērst pienācīgu uzmanību jebkādu veikto ad hoc pasākumu efektivitātei. Turklāt, ja dalībvalsts atsaucas uz rīcību, kas pieņemta ārkārtīgi svarīgu kopējā labuma iemeslu dēļ, būtu jānodrošina, lai nekādas jūras vides pārmaiņas neizraisītu to, ka laba vides stāvokļa radīšana attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā vai citu dalībvalstu jūras ūdeņos uz visiem laikiem kļūst neiespējama vai apdraudēta. Komisijai būtu attiecīgi jākonsultē dalībvalstis, ja tā uzskata, ka paredzētie pasākumi nav pietiekami vai piemēroti, lai nodrošinātu rīcību saderību visā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā.

| (30) | Attiecībā uz otro īpašo gadījumu Komisijai būtu jāizskata problēma un sešu mēnešu laikā jāsniedz atbilde. Komisijai būtu vajadzības gadījumā jāatspoguļo attiecīgās dalībvalsts ieteikumi, kad tā iesniedz ar attiecīgo problēmu saistītus priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz otro īpašo gadījumu Komisijai būtu jāizskata problēma un sešu mēnešu laikā jāsniedz atbilde. Komisijai būtu vajadzības gadījumā jāatspoguļo attiecīgās dalībvalsts ieteikumi, kad tā iesniedz ar attiecīgo problēmu saistītus priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (31) | Ņemot vērā jūras ekosistēmu dinamiskumu un to dabisko mainīgumu, kā arī to, ka tām var būt jāiztur dažādas slodzes un ietekmes atkarībā no tā, kā attīstīsies dažādi cilvēku darbības modeļi un kāda būs klimata pārmaiņu ietekme, ir būtiski apzināties, ka laba vides stāvokļa noteikšana laika gaitā, iespējams, būs jāpielāgo. Tālab jūras vides aizsardzības un apsaimniekošanas pasākumu programmām vajadzētu būt elastīgām un pielāgojamām, un tajās arī būtu jāņem vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstība. Tāpēc būtu jāparedz regulāri atjaunināt jūras stratēģijas. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā jūras ekosistēmu dinamiskumu un to dabisko mainīgumu, kā arī to, ka tām var būt jāiztur dažādas slodzes un ietekmes atkarībā no tā, kā attīstīsies dažādi cilvēku darbības modeļi un kāda būs klimata pārmaiņu ietekme, ir būtiski apzināties, ka laba vides stāvokļa noteikšana laika gaitā, iespējams, būs jāpielāgo. Tālab jūras vides aizsardzības un apsaimniekošanas pasākumu programmām vajadzētu būt elastīgām un pielāgojamām, un tajās arī būtu jāņem vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstība. Tāpēc būtu jāparedz regulāri atjaunināt jūras stratēģijas.

| (32) | Būtu arī jāparedz publicēt un atjaunināt pasākumu programmas, kā arī Komisijai iesniedzamos starpposma ziņojumus, kuros aprakstīti šo programmu īstenošanā gūtie panākumi. |
| --- | --- |

(32)

Būtu arī jāparedz publicēt un atjaunināt pasākumu programmas, kā arī Komisijai iesniedzamos starpposma ziņojumus, kuros aprakstīti šo programmu īstenošanā gūtie panākumi.

| (33) | Lai nodrošinātu aktīvu plašas sabiedrības iesaisti jūras stratēģiju izstrādē, īstenošanā un atjaunināšanā, būtu jāparedz atbilstīga sabiedrības informēšana par dažādiem jūras stratēģiju elementiem vai ar tām saistītiem jaunumiem, kā arī pēc lūguma jāsniedz būtiska informācija, ko izmanto jūras stratēģiju izstrādē, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par vides informācijas publiskumu. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu aktīvu plašas sabiedrības iesaisti jūras stratēģiju izstrādē, īstenošanā un atjaunināšanā, būtu jāparedz atbilstīga sabiedrības informēšana par dažādiem jūras stratēģiju elementiem vai ar tām saistītiem jaunumiem, kā arī pēc lūguma jāsniedz būtiska informācija, ko izmanto jūras stratēģiju izstrādē, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par vides informācijas publiskumu.

| (34) | Komisijai divos gados pēc tam, kad tā būs saņēmusi visas pasākumu programmas, vajadzētu sniegt pirmo šīs direktīvas īstenošanas pārskata ziņojumu — un noteikti līdz 2021. gadam. Pēc tam turpmāki Komisijas ziņojumi būtu jāpublicē reizi sešos gados. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai divos gados pēc tam, kad tā būs saņēmusi visas pasākumu programmas, vajadzētu sniegt pirmo šīs direktīvas īstenošanas pārskata ziņojumu — un noteikti līdz 2021. gadam. Pēc tam turpmāki Komisijas ziņojumi būtu jāpublicē reizi sešos gados.

| (35) | Būtu jāparedz, ka tiek pieņemti vides stāvokļa novērtējuma un monitoringa metodoloģiskie standarti un mērķi vides jomā, kā arī tehniskie formāti, lai nodrošinātu datu pārraidi un apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko Eiropas Kopienā izveido telpiskas informācijas infrastruktūru (Inspire) (17). |
| --- | --- |

(35)

Būtu jāparedz, ka tiek pieņemti vides stāvokļa novērtējuma un monitoringa metodoloģiskie standarti un mērķi vides jomā, kā arī tehniskie formāti, lai nodrošinātu datu pārraidi un apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko Eiropas Kopienā izveido telpiskas informācijas infrastruktūru (Inspire) (17).

| (36) | Pasākumus, ar ko reglamentē zivsaimniecības pārvaldību, vajadzētu pieņemt tikai saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, kas izklāstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (18), pamatojoties uz zinātnes atzinumiem, un šī direktīva tādējādi neattiecas uz šādiem pasākumiem. Radioaktīvu materiālu izmantojuma izraisītas izplūdes un emisijas apjomus reglamentē Euratom līguma 30. un 31. pants, un tādējādi šai direktīvai nebūtu uz tiem jāattiecas. |
| --- | --- |

(36)

Pasākumus, ar ko reglamentē zivsaimniecības pārvaldību, vajadzētu pieņemt tikai saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, kas izklāstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (18), pamatojoties uz zinātnes atzinumiem, un šī direktīva tādējādi neattiecas uz šādiem pasākumiem. Radioaktīvu materiālu izmantojuma izraisītas izplūdes un emisijas apjomus reglamentē Euratom līguma 30. un 31. pants, un tādējādi šai direktīvai nebūtu uz tiem jāattiecas.

| (37) | Kopējās zivsaimniecības politikā būtu jāņem vērā zvejas ietekme uz vidi un šīs direktīvas mērķi. |
| --- | --- |

(37)

Kopējās zivsaimniecības politikā būtu jāņem vērā zvejas ietekme uz vidi un šīs direktīvas mērķi.

| (38) | Ja dalībvalstis uzskata, ka minētajās vai jebkādās ar citu Kopienas politiku vai starptautisku nolīgumu saistītās jomās ir vēlama rīcība, tām būtu jāsniedz attiecīgi ieteikumi Kopienas rīcībai. |
| --- | --- |

(38)

Ja dalībvalstis uzskata, ka minētajās vai jebkādās ar citu Kopienas politiku vai starptautisku nolīgumu saistītās jomās ir vēlama rīcība, tām būtu jāsniedz attiecīgi ieteikumi Kopienas rīcībai.

| (39) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, aizsargāt un saglabāt jūras vidi, novērst tās stāvokļa pasliktināšanos un, ja iespējams, atjaunot to apgabalos, kur tā ir negatīvi ietekmēta, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, aizsargāt un saglabāt jūras vidi, novērst tās stāvokļa pasliktināšanos un, ja iespējams, atjaunot to apgabalos, kur tā ir negatīvi ietekmēta, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (40) | Pasākumu programmām un tām sekojošai dalībvalstu rīcībai būtu jābalstās tādā pieejā cilvēku darbību vadībai, ko nosaka ekosistēmu vajadzības un Līguma 174. pantā minētie principi, jo īpaši piesardzības princips. |
| --- | --- |

(40)

Pasākumu programmām un tām sekojošai dalībvalstu rīcībai būtu jābalstās tādā pieejā cilvēku darbību vadībai, ko nosaka ekosistēmu vajadzības un Līguma 174. pantā minētie principi, jo īpaši piesardzības princips.

| (41) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (19), jo īpaši tās 37. pantu, kas vērsts uz to, lai veicinātu augsta līmeņa vides aizsardzības integrēšanu Savienības politikā un vides kvalitātes uzlabošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu. |
| --- | --- |

(41)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (19), jo īpaši tās 37. pantu, kas vērsts uz to, lai veicinātu augsta līmeņa vides aizsardzības integrēšanu Savienības politikā un vides kvalitātes uzlabošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu.

| (42) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (20). |
| --- | --- |

(42)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (20).

| (43) | Komisija būtu jāpilnvaro šīs direktīvas II, IV un V pielikumu pielāgot zinātnes un tehnikas sasniegumiem. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(43)

Komisija būtu jāpilnvaro šīs direktīvas II, IV un V pielikumu pielāgot zinātnes un tehnikas sasniegumiem. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (44) | Komisija būtu jāpilnvaro noteikt kritērijus un metodoloģiskos standartus laba vides stāvokļa konstatēšanai un pielāgot monitoringa un novērtējuma specifikācijas un standartmetodes. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir papildināt šo direktīvu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, |
| --- | --- |

(44)

Komisija būtu jāpilnvaro noteikt kritērijus un metodoloģiskos standartus laba vides stāvokļa konstatēšanai un pielāgot monitoringa un novērtējuma specifikācijas un standartmetodes. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir papildināt šo direktīvu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo direktīvu izveido sistēmu, lai aizsargātu un saglabātu jūras vidi, novērstu tās stāvokļa pasliktināšanos un, ja iespējams, atjaunotu to apgabalos, kur tā ir negatīvi ietekmēta.

Tāpēc izstrādā un īsteno jūras stratēģijas, lai vēlākais līdz 2021. gadam jūras vidē sasniegtu vai saglabātu labu vides stāvokli.

2.   Ar jūras stratēģijām piemēros ekosistēmu pieeju cilvēku darbību vadībai, vienlaikus ļaujot ilgtspējīgi izmantot jūras preces un pakalpojumus.

3.   Ar šo direktīvu veicina dažādu tādu politikas aspektu, nolīgumu un likumdošanas pasākumu savstarpēju saskaņotību, kas ietekmē jūras vidi, un tiecas nodrošināt vides apsvērumu integrēšanu tajos.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro visiem jūras ūdeņiem, kā definēts 3. panta 1. punktā.

2.   Šo direktīvu nepiemēro darbībām, kas veiktas tikai aizsardzības vai valsts drošības dēļ. Dalībvalstis tomēr cenšas nodrošināt, lai šādas darbības veiktu — ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski iespējams — atbilstīgi šīs direktīvas mērķiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “jūras ūdeņi” ir ūdeņi, jūras dibens un dzīles, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kurā dalībvalstij ir jurisdikcija un/vai kurā tā to īsteno, saskaņā ar UNCLOS, izņemot Līguma II pielikumā minētajām valstīm un teritorijām piegulošos ūdeņus un Francijas aizjūras departamentus un teritoriālās kopienas. Jūras ūdeņi, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, uz ko attiecas Direktīva 2000/60/EK, ir ietverti tikai tiktāl, ciktāl uz tiem attiecas būtiski jūras vides aizsardzības elementi, kas nav Direktīvas 2000/60/EK darbības jomā; |
| --- | --- |

1)

“jūras ūdeņi” ir ūdeņi, jūras dibens un dzīles, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kurā dalībvalstij ir jurisdikcija un/vai kurā tā to īsteno, saskaņā ar UNCLOS, izņemot Līguma II pielikumā minētajām valstīm un teritorijām piegulošos ūdeņus un Francijas aizjūras departamentus un teritoriālās kopienas. Jūras ūdeņi, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, uz ko attiecas Direktīva 2000/60/EK, ir ietverti tikai tiktāl, ciktāl uz tiem attiecas būtiski jūras vides aizsardzības elementi, kas nav Direktīvas 2000/60/EK darbības jomā;

| 2) | “jūras reģions” ir jūras reģions, kas norādīts 4. pantā. Jūras reģioni un apakšreģioni ir norādīti, lai vienkāršotu šīs direktīvas īstenošanu, un ir noteikti, ņemot vērā hidroloģiskas, okeanogrāfiskas un bioģeogrāfiskas īpašības; |
| --- | --- |

2)

“jūras reģions” ir jūras reģions, kas norādīts 4. pantā. Jūras reģioni un apakšreģioni ir norādīti, lai vienkāršotu šīs direktīvas īstenošanu, un ir noteikti, ņemot vērā hidroloģiskas, okeanogrāfiskas un bioģeogrāfiskas īpašības;

| 3) | “jūras stratēģija” ir stratēģija, ko izstrādā un īsteno attiecībā uz katru jūras reģionu vai apakšreģionu, kā noteikts 5. pantā; |
| --- | --- |

3)

“jūras stratēģija” ir stratēģija, ko izstrādā un īsteno attiecībā uz katru jūras reģionu vai apakšreģionu, kā noteikts 5. pantā;

| 4) | “vides stāvoklis” ir vispārējais vides stāvoklis attiecīgā apgabala jūras ūdeņos, ņemot vērā jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajās notiekošos procesus, dabiskos fiziogrāfiskos, ģeogrāfiskos un klimata faktorus, kā arī fizikālos un ķīmiskos apstākļus, tostarp cilvēku darbību izraisītos apstākļus; |
| --- | --- |

4)

“vides stāvoklis” ir vispārējais vides stāvoklis attiecīgā apgabala jūras ūdeņos, ņemot vērā jūras ekosistēmu struktūru, funkcijas un tajās notiekošos procesus, dabiskos fiziogrāfiskos, ģeogrāfiskos un klimata faktorus, kā arī fizikālos un ķīmiskos apstākļus, tostarp cilvēku darbību izraisītos apstākļus;

| 5) | “labs vides stāvoklis” ir jūras ūdeņu vides stāvoklis, kurā nodrošināti ekoloģiski daudzveidīgi un dinamiski okeāni un jūras, kas ir tīras, veselīgas un produktīvas sev raksturīgos apstākļos, un kurā jūras vidi izmanto ilgtspējīgi, tādējādi saglabājot izmantošanas un darbību potenciālu pašreizējām un turpmākajām paaudzēm, proti:






  a) | jūras ekosistēmu struktūra, funkcijas un tajās notiekošie procesi kopā ar saistītajiem fiziogrāfiskajiem, ģeogrāfiskajiem un klimatiskajiem faktoriem ļauj šīm ekosistēmām pilnībā darboties un saglabāt stabilitāti. Jūras sugas un dzīvotnes ir aizsargātas, cilvēku radītā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir novērsta, un dažādi bioloģiskie komponenti darbojas līdzsvarā; |
| --- | --- | --- |

5)

“labs vides stāvoklis” ir jūras ūdeņu vides stāvoklis, kurā nodrošināti ekoloģiski daudzveidīgi un dinamiski okeāni un jūras, kas ir tīras, veselīgas un produktīvas sev raksturīgos apstākļos, un kurā jūras vidi izmanto ilgtspējīgi, tādējādi saglabājot izmantošanas un darbību potenciālu pašreizējām un turpmākajām paaudzēm, proti:

a)

jūras ekosistēmu struktūra, funkcijas un tajās notiekošie procesi kopā ar saistītajiem fiziogrāfiskajiem, ģeogrāfiskajiem un klimatiskajiem faktoriem ļauj šīm ekosistēmām pilnībā darboties un saglabāt stabilitāti. Jūras sugas un dzīvotnes ir aizsargātas, cilvēku radītā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir novērsta, un dažādi bioloģiskie komponenti darbojas līdzsvarā;

| b) | ekosistēmu hidromorfoloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības, tostarp cilvēku darbību izraisītās īpašības attiecīgajā apgabalā, atbalsta ekosistēmas, kā minēts iepriekš. Vielu vai enerģijas antropogēna ieplūde jūras vidē neizraisa piesārņojuma sekas. |
| --- | --- |

b)

ekosistēmu hidromorfoloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības, tostarp cilvēku darbību izraisītās īpašības attiecīgajā apgabalā, atbalsta ekosistēmas, kā minēts iepriekš. Vielu vai enerģijas antropogēna ieplūde jūras vidē neizraisa piesārņojuma sekas.

Labu vides stāvokli nosaka jūras reģiona vai apakšreģiona līmenī, kā minēts 4. pantā, pamatojoties uz I pielikumā norādītajiem vispārējiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem. Piemēro adaptīvu pārvaldību, pamatojoties uz ekosistēmu pieeju, lai virzītos pretī labam vides stāvoklim;

| 6) | “kritēriji” ir īpašas tehniskas iezīmes, kas ir cieši saistītas ar vispārējiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

6)

“kritēriji” ir īpašas tehniskas iezīmes, kas ir cieši saistītas ar vispārējiem kvalitatīvajiem raksturlielumiem;

| 7) | “mērķis vides jomā” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs paziņojums par jūras ūdeņu dažādo komponentu vēlamo stāvokli katrā jūras reģionā vai apakšreģionā. Mērķus vides jomā nosaka saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

7)

“mērķis vides jomā” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs paziņojums par jūras ūdeņu dažādo komponentu vēlamo stāvokli katrā jūras reģionā vai apakšreģionā. Mērķus vides jomā nosaka saskaņā ar 10. pantu;

| 8) | “piesārņojums” ir cilvēku darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs piesārņojums ar vielām vai enerģiju, tostarp cilvēka radītu zemūdens troksni jūrā, kas nonāk jūras vidē un kam ir vai var būt kaitīga ietekme, piemēram, kas var kaitēt dzīvajiem resursiem un jūras ekosistēmām, apdraudēt cilvēku veselību, traucēt jūrniecības darbību, tostarp zvejniecību, tūrismu un izklaidi un citus likumīgus jūras izmantošanas veidus, radīt jūras ūdens izmantojuma kvalitātes zudumu un rekreatīvās vērtības mazināšanos, vai vispār traucējumu jūras preču un pakalpojumu ilgtspējīgā izmantošanā; |
| --- | --- |

8)

“piesārņojums” ir cilvēku darbības rezultātā radies tāds tiešs vai netiešs piesārņojums ar vielām vai enerģiju, tostarp cilvēka radītu zemūdens troksni jūrā, kas nonāk jūras vidē un kam ir vai var būt kaitīga ietekme, piemēram, kas var kaitēt dzīvajiem resursiem un jūras ekosistēmām, apdraudēt cilvēku veselību, traucēt jūrniecības darbību, tostarp zvejniecību, tūrismu un izklaidi un citus likumīgus jūras izmantošanas veidus, radīt jūras ūdens izmantojuma kvalitātes zudumu un rekreatīvās vērtības mazināšanos, vai vispār traucējumu jūras preču un pakalpojumu ilgtspējīgā izmantošanā;

| 9) | “konkrēts apgabals” ir tāds apgabals dalībvalsts jūras ūdeņos, kurā sakarā ar 14. pantā uzskaitītajiem iemesliem mērķus vides jomā nevar sasniegt ar attiecīgās dalībvalsts veiktiem pasākumiem; |
| --- | --- |

9)

“konkrēts apgabals” ir tāds apgabals dalībvalsts jūras ūdeņos, kurā sakarā ar 14. pantā uzskaitītajiem iemesliem mērķus vides jomā nevar sasniegt ar attiecīgās dalībvalsts veiktiem pasākumiem;

| 10) | “reģionālā sadarbība” ir dalībvalstu savstarpēja sadarbība un darbību koordinēšana un, ja vien iespējams, dalībvalstu un tādu trešo valstu sadarbība un darbību koordinēšana, kuru ūdeņi ir tai pašā jūras reģionā vai apakšreģionā, nolūkā izstrādāt un īstenot jūras stratēģijas; |
| --- | --- |

10)

“reģionālā sadarbība” ir dalībvalstu savstarpēja sadarbība un darbību koordinēšana un, ja vien iespējams, dalībvalstu un tādu trešo valstu sadarbība un darbību koordinēšana, kuru ūdeņi ir tai pašā jūras reģionā vai apakšreģionā, nolūkā izstrādāt un īstenot jūras stratēģijas;

| 11) | “reģionālā jūras konvencija” ir jebkura starptautiska konvencija vai starptautisks nolīgums kopā ar to vadības struktūrām, kas izveidota, lai aizsargātu 4. pantā minēto jūras reģionu jūras vidi, piemēram, Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvencija, Konvencija par Ziemeļaustrumu Atlantijas jūras vides aizsardzību un Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību. |
| --- | --- |

11)

“reģionālā jūras konvencija” ir jebkura starptautiska konvencija vai starptautisks nolīgums kopā ar to vadības struktūrām, kas izveidota, lai aizsargātu 4. pantā minēto jūras reģionu jūras vidi, piemēram, Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvencija, Konvencija par Ziemeļaustrumu Atlantijas jūras vides aizsardzību un Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību.

4. pants

Jūras reģioni un apakšreģioni

1.   Īstenojot saistības saskaņā ar šo direktīvu, dalībvalstis ņem vērā, ka jūras ūdeņi, kas ir to suverenitātē vai jurisdikcijā, ir šādu jūras reģionu sastāvdaļa:

| a) | Baltijas jūra; |
| --- | --- |

a)

Baltijas jūra;

| b) | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa; |
| --- | --- |

b)

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa;

| c) | Vidusjūra; |
| --- | --- |

c)

Vidusjūra;

| d) | Melnā jūra. |
| --- | --- |

d)

Melnā jūra.

2.   Lai ņemtu vērā konkrēta apgabala īpatnības, dalībvalstis var īstenot šo direktīvu, atsaucoties uz 1. punktā minēto jūras ūdeņu apakšiedalījumu piemērotā līmenī, ja vien tādu apakšiedalījumu ierobežo atbilstīgi šādiem jūras apakšreģioniem:

| a) | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā:






  i) | Ziemeļjūra, tostarp Kategats, un Lamanšs; |
| --- | --- | --- |

a)

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā:

i)

Ziemeļjūra, tostarp Kategats, un Lamanšs;

| ii) | Ķeltu jūra un Īrijas jūra; |
| --- | --- |

ii)

Ķeltu jūra un Īrijas jūra;

| iii) | Biskajas līcis un Ibērijas pussalas piekraste; |
| --- | --- |

iii)

Biskajas līcis un Ibērijas pussalas piekraste;

| iv) | Atlantijas okeānā — Makronēzijas bioģeogrāfiskais reģions, kas ir jūras ūdeņi ap Azoru salām, Madeiru un Kanāriju salām; |
| --- | --- |

iv)

Atlantijas okeānā — Makronēzijas bioģeogrāfiskais reģions, kas ir jūras ūdeņi ap Azoru salām, Madeiru un Kanāriju salām;

| b) | Vidusjūrā:






  i) | Vidusjūras rietumdaļa; |
| --- | --- | --- |

b)

Vidusjūrā:

i)

Vidusjūras rietumdaļa;

| ii) | Adrijas jūra; |
| --- | --- |

ii)

Adrijas jūra;

| iii) | Jonijas jūra un Vidusjūras centrālā daļa; |
| --- | --- |

iii)

Jonijas jūra un Vidusjūras centrālā daļa;

| iv) | Egejas jūra un Vidusjūras ziemeļaustrumu daļa. |
| --- | --- |

iv)

Egejas jūra un Vidusjūras ziemeļaustrumu daļa.

Dalībvalstis līdz 24. panta 1. punkta pirmajā daļā norādītajai dienai informē Komisiju par visiem apakšiedalījumiem, bet tos var pārskatīt, kad būs pabeigta 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētais sākotnējais novērtējums.

5. pants

Jūras stratēģijas

1.   Katra dalībvalsts attiecībā uz katru attiecīgo jūras reģionu vai apakšreģionu izstrādā jūras stratēģiju par saviem jūras ūdeņiem atbilstīgi 2. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajam rīcības plānam.

2.   Dalībvalstis sadarbojas, lai nodrošinātu, ka katrā jūras reģionā vai apakšreģionā pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas mērķu sasniegšanai, jo īpaši a) un b) apakšpunktā minētie dažādie jūras stratēģiju elementi, ir koordinēti šādi:

| a) | sagatavošanas posms:






  i) | līdz ... (21) pabeidz attiecīgo ūdeņu faktiskā vides stāvokļa un cilvēku darbību ietekmes uz vidi sākotnējo novērtējumu atbilstīgi 8. pantam; |
| --- | --- | --- |

a)

sagatavošanas posms:

i)

līdz ... (21) pabeidz attiecīgo ūdeņu faktiskā vides stāvokļa un cilvēku darbību ietekmes uz vidi sākotnējo novērtējumu atbilstīgi 8. pantam;

| ii) | līdz ... (21) nosaka attiecīgo ūdeņu labu vides stāvokli atbilstīgi 9. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

ii)

līdz ... (21) nosaka attiecīgo ūdeņu labu vides stāvokli atbilstīgi 9. panta 1. punktam;

| iii) | līdz ... (22) nosaka mērķus vides jomā un ar tiem saistītus rādītājus atbilstīgi 10. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

iii)

līdz ... (22) nosaka mērķus vides jomā un ar tiem saistītus rādītājus atbilstīgi 10. panta 1. punktam;

| iv) | līdz ... (23), ja vien attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, izstrādāt un īstenot monitoringa programmu mērķu pastāvīgai novērtēšanai un regulārai atjaunināšanai atbilstīgi 11. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

iv)

līdz ... (23), ja vien attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, izstrādāt un īstenot monitoringa programmu mērķu pastāvīgai novērtēšanai un regulārai atjaunināšanai atbilstīgi 11. panta 1. punktam;

| b) | pasākumu programma:






  i) | vēlākais līdz 2016. gadam izstrādāt pasākumu programmu laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai atbilstīgi 13. panta 1., 2. un 3. punktam; |
| --- | --- | --- |

b)

pasākumu programma:

i)

vēlākais līdz 2016. gadam izstrādāt pasākumu programmu laba vides stāvokļa sasniegšanai vai saglabāšanai atbilstīgi 13. panta 1., 2. un 3. punktam;

| ii) | vēlākais līdz 2018. gadam sākt īstenot i) punktā paredzēto programmu atbilstīgi 13. panta 7. punktam. |
| --- | --- |

ii)

vēlākais līdz 2018. gadam sākt īstenot i) punktā paredzēto programmu atbilstīgi 13. panta 7. punktam.

3.   Dalībvalstīm, kam ir robeža ar vienu un to pašu jūras reģionu vai apakšreģionu, uz kuru attiecas šī direktīva, ja jūras stāvoklis ir tik kritisks, ka vajadzīga steidzama rīcība, būtu jācenšas vienoties par tādu rīcības plānu saskaņā ar 1. punktu, kurā paredzēta pasākumu programmu drīzāka stāšanās spēkā. Šādos gadījumos:

| a) | attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par pārskatīto grafiku un attiecīgi rīkojas; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par pārskatīto grafiku un attiecīgi rīkojas;

| b) | Komisiju aicina apsvērt atbalsta rīcības nodrošināšanu dalībvalstīm to pastiprinātajos centienos uzlabot jūras vidi — padarot attiecīgo reģionu par izmēģinājuma projekta objektu. |
| --- | --- |

b)

Komisiju aicina apsvērt atbalsta rīcības nodrošināšanu dalībvalstīm to pastiprinātajos centienos uzlabot jūras vidi — padarot attiecīgo reģionu par izmēģinājuma projekta objektu.

4.   Dalībvalstis izstrādā un īsteno visus 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jūras stratēģiju elementus, tomēr to veicot, tām nav jāveic īpaši pasākumi, ja nav būtisku apdraudējumu jūras videi vai ja izmaksas būtu nesamērīgas, ņemot vērā jūras videi radītos apdraudējumus.

Ja dēļ kāda no šiem iemesliem dalībvalsts neveic nekādus pasākumus, tā sniedz Komisijai sava lēmuma pamatošanai vajadzīgos pierādījumus.

6. pants

Reģionālā sadarbība

1.   Lai panāktu 5. panta 2. punktā minēto koordināciju, dalībvalstis, ja iespējams un vajadzīgs, izmanto jau pastāvošas reģionālas institucionālās sadarbības struktūras, tostarp tās, kas izveidotas ar reģionālajām jūras konvencijām, kas attiecas uz šo jūras reģionu vai apakšreģionu.

2.   Šīs direktīvas izpildes nolūkā dalībvalstis katrā jūras reģionā vai apakšreģionā dara visu iespējamo, izmantojot attiecīgus starptautiskus forumus, tostarp reģionālo jūras konvenciju mehānismus un struktūras, lai koordinētu rīcību ar trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir ūdeņi tajā pašā jūras reģionā vai apakšreģionā.

Šajā sakarā dalībvalstu rīcība pēc iespējas balstās uz attiecīgām esošajām programmām un pasākumiem, kas jau izstrādāti saistībā ar struktūrām, kuras izveidotas atbilstīgi starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, reģionālajām jūras konvencijām.

Koordināciju un sadarbību vajadzības gadījumā attiecina arī uz visām dalībvalstīm, kas ir jūras reģiona vai apakšreģiona ūdens sateces baseinā, ietverot valstis, kam nav izejas uz jūru, lai ļautu dalībvalstīm, kas ir šajā jūras reģionā vai apakšreģionā, pildīt pienākumus saskaņā ar šo direktīvu, izmantojot pastāvošās sadarbības struktūras, kas noteiktas šajā direktīvā vai Direktīvā 2000/60/EK.

7. pants

Kompetentās iestādes

1.   Dalībvalstis līdz ... (24) katrā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā norāda iestādi vai iestādes, kas ir kompetentas šīs direktīvas īstenošanai attiecībā uz to jūras ūdeņiem.

Dalībvalstis līdz ... (25) iesniedz Komisijai šādu kompetento iestāžu sarakstu līdz ar II pielikumā norādītajām informācijas vienībām.

Dalībvalstis tajā pašā laikā nosūta Komisijai savu kompetento iestāžu sarakstu saistībā ar starptautiskajām struktūrām, kurās tās piedalās un kuras attiecas uz šīs direktīvas īstenošanu.

Dalībvalstis, kas ir jūras reģiona vai apakšreģiona ūdens sateces baseinā, arī norāda kompetentu iestādi vai iestādes, kas ir kompetentas sadarbības un saskaņošanas jautājumos, kā minēts 6. pantā.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par visiem grozījumiem informācijā, kas sniegta atbilstīgi 1. punktam, un to veic sešos mēnešos pēc šādu grozījumu stāšanās spēkā.

II NODAĻA

JŪRAS STRATĒĢIJAS: SAGATAVOŠANA

8. pants

Novērtējums

1.   Dalībvalstis veic sākotnējo novērtējumu par to jūras ūdeņiem, ņemot vērā esošos datus, ja tādi ir pieejami, un novērtējumā ietverot:

| a) | šo ūdeņu būtisko raksturīgo iezīmju un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 1. tabulā, un aptverot fizikālās un ķīmiskās īpašības, dzīvotņu veidus, bioloģiskās īpašības un hidromorfoloģiju; |
| --- | --- |

a)

šo ūdeņu būtisko raksturīgo iezīmju un faktiskā vides stāvokļa analīzi, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 1. tabulā, un aptverot fizikālās un ķīmiskās īpašības, dzīvotņu veidus, bioloģiskās īpašības un hidromorfoloģiju;

| b) | analīzi par to, kādas ir galvenās slodzes un ietekmes, tostarp cilvēku darbība, kas iespaido šo ūdeņu raksturīgās iezīmes un vides stāvokli, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 2. tabulā, un aptverot dažādu slodžu kvalitatīvas un kvantitatīvas kombinācijas, kā arī iespējamās tendences; |
| --- | --- |

b)

analīzi par to, kādas ir galvenās slodzes un ietekmes, tostarp cilvēku darbība, kas iespaido šo ūdeņu raksturīgās iezīmes un vides stāvokli, pamatojoties uz elementu indikatīvajiem sarakstiem, kas sniegti III pielikuma 2. tabulā, un aptverot dažādu slodžu kvalitatīvas un kvantitatīvas kombinācijas, kā arī iespējamās tendences;

| c) | šo ūdeņu izmantošanas ekonomisko un sociālo analīzi, kā arī jūras vides degradācijas radīto izmaksu analīzi. |
| --- | --- |

c)

šo ūdeņu izmantošanas ekonomisko un sociālo analīzi, kā arī jūras vides degradācijas radīto izmaksu analīzi.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos analīzes procesos ņem vērā ar piekrastes, pārejas un teritoriālajiem ūdeņiem saistītus elementus atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK attiecīgajiem noteikumiem. Lai nodrošinātu jūras vides stāvokļa visaptverošu novērtējumu, ņem vērā vai izmanto par pamatu arī citus attiecīgus novērtējumus, piemēram, reģionālo jūras konvenciju kontekstā kopīgi izstrādātos novērtējumus.

9. pants

Laba vides stāvokļa noteikšana

1.   Vadoties no sākotnējā novērtējuma, kas veikts atbilstīgi 8. panta 1. punktam, dalībvalstis attiecībā uz katru attiecīgo jūras reģionu vai apakšreģionu definē jūras ūdeņu laba vides stāvokļa raksturojošo elementu kopumu, pamatojoties uz I pielikumā uzskaitītajiem vispārējiem kvalitatīviem raksturlielumiem, kā arī uz šā panta 3. punktā norādītiem kritērijiem un metodoloģiskajiem standartiem.

Tās ņem vērā III pielikumā sniegtos elementu indikatīvos sarakstus un jo īpaši fizikālās un ķīmiskās īpašības, dzīvotņu veidus, bioloģiskās īpašības un hidromorfoloģiju.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar 8. panta 1. punktu veiktā novērtējuma rezultātus un saskaņā ar šā panta 1. punktu izstrādāto definējumu trīs mēnešos pēc definējuma izstrādes pabeigšanas.

3.   Kritērijus un metodoloģiskos standartus laba vides stāvokļa noteikšanai, kuri izstrādāti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā direktīvā, to papildinot, nosaka saskaņā ar 23. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, pamatojoties uz I un III pielikumu, līdz ... (26), lai nodrošinātu konsekvenci un ļautu dažādos jūras reģionos un apakšreģionos salīdzināt to, ciktāl ir panākts labs vides stāvoklis. Pirms Komisija ierosina tādus kritērijus un standartus, tā apspriežas ar visām ieinteresētajām pusēm, tostarp ar reģionālajām jūras konvencijām.

10. pants

Mērķu noteikšana vides jomā

1.   Pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 8. panta 1. punktam, dalībvalstis attiecībā uz saviem jūras ūdeņiem katram jūras reģionam vai apakšreģionam izstrādā mērķu vides jomā un ar tiem saistīto rādītāju visaptverošu kopumu, lai palīdzētu virzīties uz laba vides stāvokļa sasniegšanu jūras vidē, ņemot vērā raksturojošo elementu indikatīvo sarakstu, kas sniegts IV pielikumā.

Nosakot minētos mērķus un rādītājus, dalībvalstis ņem vērā tādu attiecīgu mērķu vides jomā nepārtrauktu izpildi, kuri tiem pašiem ūdeņiem jau noteikti valstu, Kopienas vai starptautiskā līmenī, nodrošinot šo mērķu savstarpēju saderību.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai par mērķiem vides jomā trīs mēnešos pēc to noteikšanas.

11. pants

Monitoringa programmas

1.   Pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 8. panta 1. punktam, dalībvalstis izveido un īsteno koordinētas monitoringa programmas, lai veiktu savu jūras ūdeņu vides stāvokļa turpmāku novērtējumu, pamatojoties uz III pielikumā sniegtajiem elementu indikatīvajiem sarakstiem un uz V pielikumā sniegto sarakstu un atsaucoties uz atbilstīgi 10. pantam noteiktajiem mērķiem vides jomā.

Monitoringa programmas balstās uz attiecīgiem novērtējuma un monitoringa noteikumiem, kas paredzēti Kopienas tiesību aktos vai starptautiskos nolīgumos, un ir ar šiem noteikumiem savietojamas.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai par monitoringa programmām trīs mēnešos pēc to izveides.

3.   Monitoringa un novērtējuma specifikācijas un standartizētas metodes, kurās ņemtas vērā spēkā esošās saistības un ar kurām nodrošina monitoringa un novērtējuma rezultātu salīdzināmību, un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

12. pants

Paziņojumi un konsultācijas ar Komisiju

Pamatojoties uz visu atbilstīgi 9. panta 2. punktam, 10. panta 2. punktam un 11. panta 2. punktam paziņoto informāciju par katru jūras reģionu vai apakšreģionu, Komisija katru dalībvalsti konsultē, vai paziņotās informācijas elementi veido piemērotu sistēmu, lai atbilstu šīs direktīvas prasībām.

Dodot padomus, Komisija ņem vērā šādu sistēmu saskaņotību katrā jūras reģionā vai apakšreģionā un visā Kopienā un var lūgt attiecīgai dalībvalstij sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir pieejama un vajadzīga.

III NODAĻA

JŪRAS STRATĒĢIJAS: PASĀKUMU PROGRAMMAS

13. pants

Pasākumu programmas

1.   Dalībvalstis katrā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā nosaka pasākumus, kas jāveic, lai sasniegtu vai saglabātu labu vides stāvokli to jūras ūdeņos, kā noteikts saskaņā ar 9. panta 1. punktu.

Šos pasākumus izstrādā, pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 8. panta 1. punktam, un atsaucoties uz atbilstīgi 10. panta 1. punktam noteiktajiem mērķiem vides jomā, kā arī ņemot vērā VI pielikumā uzskaitītos pasākumu veidus.

2.   Atbilstīgi 1. punktam izstrādātos pasākumus dalībvalstis integrē pasākumu programmā, ņemot vērā attiecīgos pasākumus, kas paredzēti Kopienas tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 2000/60/EK, vai starptautiskos nolīgumos.

3.   Izstrādājot pasākumu programmu atbilstīgi 2. punktam, dalībvalstis pievērš pienācīgu uzmanību ilgtspējīgai attīstībai un jo īpaši paredzēto pasākumu sociālai un ekonomiskai ietekmei.

Dalībvalstis pirms katra jauna pasākuma ieviešanas nodrošina, lai pasākums būtu rentabls un tehniski iespējams, un veic ietekmes novērtējumus, tostarp izmaksu un ieguvumu analīzi.

4.   Saskaņā ar šo pantu izveidotās pasākumu programmās būtu jāiekļauj pasākumi, piemēram, īpaši aizsargājamu dabas teritoriju izmantošana saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un īpaši aizsargājamo teritoriju izmantošana saskaņā ar Direktīvu 79/409/EEK, un tādu aizsargājamu jūras teritoriju izmantošana, par ko Kopiena vai attiecīgās dalībvalstis panākušas vienošanos saskaņā ar starptautiskiem vai reģionāliem nolīgumiem, kuros tās ir puses.

Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šīs teritorijas ir iesaistītas vienotā un reprezentatīvā aizsargāto jūras teritoriju tīklā.

5.   Dalībvalstis savās pasākumu programmās norāda to, kā pasākumi īstenojami un kāds būs to ieguldījums, lai sasniegtu atbilstīgi 10. panta 1. punktam noteiktos mērķus vides jomā.

6.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un visām citām attiecīgajām dalībvalstīm pasākumu programmas, un to veic trīs mēnešos pēc šo programmu izveides.

7.   Ievērojot 16. pantu, dalībvalstis nodrošina to, ka programmas sāk īstenot divos gados pēc to izveides.

14. pants

Izņēmumi

1.   Dalībvalsts savos jūras ūdeņos var noteikt apgabalus, kuros jebkura a) līdz d) apakšpunktā uzskaitītā iemesla dēļ mērķus vides jomā nevar sasniegt ar šīs dalībvalsts veiktiem pasākumiem vai nevar sasniegt attiecīgā laikā e) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ:

| a) | darbība vai bezdarbība, pa ko attiecīgā dalībvalsts nav atbildīga; |
| --- | --- |

a)

darbība vai bezdarbība, pa ko attiecīgā dalībvalsts nav atbildīga;

| b) | dabiski cēloņi; |
| --- | --- |

b)

dabiski cēloņi;

| c) | force majeure; |
| --- | --- |

c)

force majeure;

| d) | jūras ūdeņu raksturīgo iezīmju pārmaiņas, ko izraisījuši pasākumi, kuri veikti tādu ar sabiedrības interesēm saistītu iemeslu dēļ, kuri uzskatāmi par svarīgākiem nekā veikto pasākumu negatīvā ietekme uz vidi, tostarp jebkura pārrobežu ietekme; |
| --- | --- |

d)

jūras ūdeņu raksturīgo iezīmju pārmaiņas, ko izraisījuši pasākumi, kuri veikti tādu ar sabiedrības interesēm saistītu iemeslu dēļ, kuri uzskatāmi par svarīgākiem nekā veikto pasākumu negatīvā ietekme uz vidi, tostarp jebkura pārrobežu ietekme;

| e) | dabiskie apstākļi, kuri neļauj savlaicīgi uzlabot attiecīgo jūras ūdeņu stāvokli. |
| --- | --- |

e)

dabiskie apstākļi, kuri neļauj savlaicīgi uzlabot attiecīgo jūras ūdeņu stāvokli.

Attiecīgā dalībvalsts skaidri norāda šo apgabalu pasākumu programmā un sniedz Komisijai šāda uzskata pamatojumu. To darot, dalībvalstis apsver sekas attiecībā uz dalībvalstīm attiecīgā reģionā vai apakšreģionā.

Tomēr attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus ad hoc pasākumus, lai turpinātu centienus nolūkā sasniegt mērķus vides jomā, novērstu sakarā ar b), c) vai d) apakšpunktā minētajiem iemesliem skarto jūras ūdeņu stāvokļa turpmāku pasliktināšanos un mazinātu negatīvo ietekmi attiecīgā jūras reģiona vai apakšreģiona līmenī vai citu dalībvalstu jūras ūdeņos.

2.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētajā situācijā dalībvalsts nodrošina, ka šādas pārmaiņas neizraisa pastāvīgu situāciju, kad laba vides stāvokļa panākšana attiecīgajā jūras reģiona vai apakšreģiona līmenī vai citu dalībvalstu jūras ūdeņos kļūst neiespējama vai traucēta.

3.   Šā panta 1. punkta trešajā daļā minētos ad hoc pasākumus integrē pasākumu programmās, ciktāl tas iespējams.

15. pants

Ieteikumi Kopienas rīcībai

1.   Ja dalībvalsts konstatē problēmu, kas ietekmē vides stāvokli tās jūras ūdeņos un ko nevar atrisināt ar valsts līmenī pieņemtiem pasākumiem, vai kas ir saistīta ar citu Kopienas politikas jomu vai starptautisku nolīgumu, dalībvalsts attiecīgi informē Komisiju un iesniedz pierādījumus, lai pamatotu savu viedokli.

Komisija reaģē sešu mēnešu laikā.

2.   Ja ir vajadzīga Kopienas iestāžu rīcība, dalībvalstis Komisijai un Padomei iesniedz attiecīgus ieteikumus par pasākumiem saistībā ar 1. punktā minētajām problēmām. Ja attiecīgos Kopienas tiesību aktos nav paredzēts citādi, Komisija sešu mēnešu laikā reaģē uz šādiem ieteikumiem un vajadzības gadījumā atspoguļo šos ieteikumus, iesniedzot ar tiem saistītus priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

16. pants

Paziņojumi un konsultācijas ar Komisiju

Pamatojoties uz atbilstīgi 13. panta 6. punktam paziņotajām pasākumu programmām, Komisija katru dalībvalsti konsultē, vai paziņotās programmas ir piemērots līdzeklis, lai panāktu labu vides stāvokli, kas definēts saskaņā ar 9. panta 1. punktu.

Dodot padomus, Komisija ņem vērā pasākumu programmu saskaņotību visā Kopienā un var lūgt attiecīgai dalībvalstij sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir pieejama un vajadzīga.

IV NODAĻA

ATJAUNINĀŠANA, ZIŅOJUMI UN SABIEDRĪBAS INFORMĒŠANA

17. pants

Atjaunināšana

1.   Dalībvalstis attiecībā uz katru jūras reģionu vai apakšreģionu nodrošina to, lai jūras stratēģijas tiktu pastāvīgi atjauninātas.

2.   Lai izpildītu šā panta 1. punktu, dalībvalstis koordinēti reizi sešos gados pēc šo stratēģiju sākotnējās izstrādes saskaņā ar 5. pantu pārskata šādus jūras stratēģiju elementus:

| a) | sākotnējo novērtējumu un laba vides stāvokļa definējumu, kas paredzēts, attiecīgi, 8. panta 1. punktā un 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

sākotnējo novērtējumu un laba vides stāvokļa definējumu, kas paredzēts, attiecīgi, 8. panta 1. punktā un 9. panta 1. punktā;

| b) | mērķus vides jomā, kas noteikti atbilstīgi 10. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

b)

mērķus vides jomā, kas noteikti atbilstīgi 10. panta 1. punktam;

| c) | monitoringa programmas, kas izveidotas atbilstīgi 11. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

c)

monitoringa programmas, kas izveidotas atbilstīgi 11. panta 1. punktam;

| d) | pasākumu programmas, kas izveidotas atbilstīgi 13. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

d)

pasākumu programmas, kas izveidotas atbilstīgi 13. panta 2. punktam.

3.   Sīki izstrādātu informāciju par visiem atjauninājumiem, kas veikti pēc 2. punktā paredzētās pārskatīšanas, nosūta Komisijai, reģionālajām jūras konvencijām un visām citām attiecīgajām dalībvalstīm trīs mēnešu laikā pēc to publicēšanas saskaņā ar 19. panta 2. punktu.

4.   Šīs direktīvas 12. un 16. pantu piemēro mutatis mutandis šim pantam.

18. pants

Starpposma ziņojumi

Dalībvalstis trīs gadu laikā pēc katras pasākumu programmas vai tās atjauninājuma publicēšanas saskaņā ar 19. panta 2. punktu iesniedz Komisijai īsu starpposma ziņojumu, kurā aprakstīti panākumi minētas programmas īstenošanā.

19. pants

Sabiedriskā apspriešana un sabiedrības informēšana

1.   Saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem dalībvalstis nodrošina, ka visām ieinteresētām pusēm ir efektīvas iespējas laicīgi piedalīties šīs direktīvas īstenošanā.

2.   Dalībvalstis publicē un dara pieejamus sabiedrības apspriešanai kopsavilkumus par turpmāk minētajiem jūras stratēģiju elementiem vai attiecīgiem atjauninājumiem:

| a) | sākotnējais novērtējums un laba vides stāvokļa definējums, kā paredzēts, attiecīgi, 8. panta 1. punktā un 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

sākotnējais novērtējums un laba vides stāvokļa definējums, kā paredzēts, attiecīgi, 8. panta 1. punktā un 9. panta 1. punktā;

| b) | mērķi vides jomā, kas noteikti saskaņā ar 10. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

mērķi vides jomā, kas noteikti saskaņā ar 10. panta 1. punktu;

| c) | monitoringa programmas, kas izstrādātas saskaņā ar 11. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

monitoringa programmas, kas izstrādātas saskaņā ar 11. panta 1. punktu;

| d) | pasākumu programmas, kas izstrādātas saskaņā ar 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

d)

pasākumu programmas, kas izstrādātas saskaņā ar 13. panta 2. punktu.

3.   Attiecībā uz vides informācijas pieejamību piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (27).

Lai Komisija varētu veikt ar šo direktīvu saistītos uzdevumus, dalībvalsts saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK tai nodrošina minēto datu un informācijas pieejamību un tiesības izmantot to.

20. pants

Komisijas ziņojumi

1.   Pirmo novērtējuma ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu Komisija publicē divu gadu laikā pēc visu pasākumu programmu saņemšanas, bet jebkurā gadījumā vēlākais 2021. gadā.

Turpmāki Komisijas ziņojumi pēc tam jāpublicē reizi sešos gados. Komisija iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos ziņojumos ietverti:

| a) | pārskats par panākumiem direktīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

pārskats par panākumiem direktīvas īstenošanā;

| b) | pārskats par jūras vides stāvokli Kopienā, kas veikts, saskaņojot ar Eiropas Vides aģentūru un attiecīgajām reģionālām jūras vides aizsardzības un zvejniecības organizācijām un konvencijām; |
| --- | --- |

b)

pārskats par jūras vides stāvokli Kopienā, kas veikts, saskaņojot ar Eiropas Vides aģentūru un attiecīgajām reģionālām jūras vides aizsardzības un zvejniecības organizācijām un konvencijām;

| c) | jūras stratēģiju apskats līdz ar priekšlikumiem to uzlabošanai; |
| --- | --- |

c)

jūras stratēģiju apskats līdz ar priekšlikumiem to uzlabošanai;

| d) | atbilstīgi 12. un 16. pantam no dalībvalstīm saņemtās informācijas un atbilstīgi 16. pantam Komisijas veikto novērtējumu kopsavilkums saistībā ar informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm saskaņā ar 15. pantu; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgi 12. un 16. pantam no dalībvalstīm saņemtās informācijas un atbilstīgi 16. pantam Komisijas veikto novērtējumu kopsavilkums saistībā ar informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm saskaņā ar 15. pantu;

| e) | kopsavilkums atbildēm uz katru ziņojumu, ko dalībvalstis iesniegušas Komisijai saskaņā ar 18. pantu; |
| --- | --- |

e)

kopsavilkums atbildēm uz katru ziņojumu, ko dalībvalstis iesniegušas Komisijai saskaņā ar 18. pantu;

| f) | kopsavilkums atbildēm uz Eiropas Parlamenta un Padomes piezīmēm par iepriekšējām jūras stratēģijām; |
| --- | --- |

f)

kopsavilkums atbildēm uz Eiropas Parlamenta un Padomes piezīmēm par iepriekšējām jūras stratēģijām;

| g) | kopsavilkums par citu Kopienas politikas jomu ieguldījumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

g)

kopsavilkums par citu Kopienas politikas jomu ieguldījumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanā.

21. pants

Šīs direktīvas pārskatīšana

Komisija pārskata šo direktīvu vēlākais ... (28) un attiecīgā gadījumā ierosina vajadzīgos grozījumus.

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Tehniski pielāgojumi

1.   Direktīvas III, IV un V pielikumu var pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai saskaņā ar 23. panta 3. punktā norādīto regulatīvo kontroles procedūru, ņemot vērā 17. panta 2. punktā izklāstītos jūras stratēģiju pārskatīšanas un atjaunināšanas laikposmus.

2.   Saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto procedūru:

| a) | var pieņemt metodoloģiskos standartus I, III, IV un V pielikuma piemērošanai; |
| --- | --- |

a)

var pieņemt metodoloģiskos standartus I, III, IV un V pielikuma piemērošanai;

| b) | var pieņemt datu, tostarp statistikas un kartogrāfijas datu, pārraidei un apstrādei izmantojamos tehniskos formātus. |
| --- | --- |

b)

var pieņemt datu, tostarp statistikas un kartogrāfijas datu, pārraidei un apstrādei izmantojamos tehniskos formātus.

23. pants

Regulatīvā komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

24. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs vēlākais ... (24) stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tos tūlīt dara zināmus Komisijai.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādu atsauci.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3.   Dalībvalstīs, kurām nav jūras ūdeņu, stājas spēkā vienīgi tie pasākumi, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ir ievērotas prasības saskaņā ar 6. un 7. pantu.

Ja šādi pasākumi jau ir spēkā valsts tiesību aktos, attiecīgā dalībvalsts Komisijai dara zināmus šos pasākumus.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

26. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 185, 8.8.2006., 20. lpp.

1

(2)  OV C 206, 29.8.2006., 5. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2007. gada 23. jūlija Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.).

5

(6)  OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK.

6

(7)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.

8

(9)  OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp.

9

(10)  OV L 73, 16.3.1994., 19. lpp.

10

(11)  OV L 104, 3.4.1998., 1. lpp.

11

(12)  OV L 118, 19.5.2000., 44. lpp.

12

(13)  OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp.

13

(14)  OV L 322, 14.12.1999., 32. lpp.

14

(15)  OV L 67, 12.3.1983., 1. lpp.

15

(16)  OV L 322, 14.12.1999., 18. lpp.

16

(17)  OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

17

(18)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

18

(19)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

19

(20)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006, 11. lpp.).

20

(21)  Četri gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

21

(22)  Pieci gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

22

(23)  Seši gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

23

(24)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

24

(25)  42 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

25

(26)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

26

(27)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

27

(28)  15 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

28

---

I PIELIKUMS

VISPĀRĒJIE KVALITATĪVIE RAKSTURLIELUMI, KAS JĀAPSVER, NOSAKOT LABU VIDES STĀVOKLI

(3. PANTA 5. PUNKTS, 9. PANTA 1. UN 3. PUNKTS UN 22. PANTS)

| 1. | Visi zināmie jūras dzīvo organismu barības ķēžu elementi pastāv normālā daudzumā un daudzveidībā. |
| --- | --- |

1.

Visi zināmie jūras dzīvo organismu barības ķēžu elementi pastāv normālā daudzumā un daudzveidībā.

| 2. | Cilvēku veikta svešzemju sugu introdukcija ir tādos apjomos, kas ekosistēmas neietekmē negatīvi. |
| --- | --- |

2.

Cilvēku veikta svešzemju sugu introdukcija ir tādos apjomos, kas ekosistēmas neietekmē negatīvi.

| 3. | Visas komerciāli izmantotās zivju un gliemeņu populācijas ir bioloģiski drošā apjomā. |
| --- | --- |

3.

Visas komerciāli izmantotās zivju un gliemeņu populācijas ir bioloģiski drošā apjomā.

| 4. | Cilvēku radīta eitrofikācija, īpaši tās negatīvās sekas, ir samazināta līdz minimumam. |
| --- | --- |

4.

Cilvēku radīta eitrofikācija, īpaši tās negatīvās sekas, ir samazināta līdz minimumam.

| 5. | Sugas un dzīvotnes uzrāda izplatību, skaitu un kvalitāti, kas atbilst esošajiem fiziogrāfiskajiem, ģeogrāfiskajiem un klimata apstākļiem. Bioloģiskā daudzveidība tiek saglabāta. |
| --- | --- |

5.

Sugas un dzīvotnes uzrāda izplatību, skaitu un kvalitāti, kas atbilst esošajiem fiziogrāfiskajiem, ģeogrāfiskajiem un klimata apstākļiem. Bioloģiskā daudzveidība tiek saglabāta.

| 6. | Jūras dibena integritāte ir tādā līmenī, kas ļauj nosargāt ekosistēmu funkcijas. |
| --- | --- |

6.

Jūras dibena integritāte ir tādā līmenī, kas ļauj nosargāt ekosistēmu funkcijas.

| 7. | Pastāvīgas hidrogrāfisko apstākļu pārmaiņas negatīvi neietekmē jūras ekosistēmas. |
| --- | --- |

7.

Pastāvīgas hidrogrāfisko apstākļu pārmaiņas negatīvi neietekmē jūras ekosistēmas.

| 8. | Piesārņotāju koncentrācija ir tādā līmenī, kas neizraisa piesārņojuma efektus. |
| --- | --- |

8.

Piesārņotāju koncentrācija ir tādā līmenī, kas neizraisa piesārņojuma efektus.

| 9. | Kaitīgās vielas zivīs un citās jūras veltēs, ko izmanto pārtikā, nepārsniedz līmeņus, kas noteikti Kopienas tiesību aktos vai citos saistošos noteikumos. |
| --- | --- |

9.

Kaitīgās vielas zivīs un citās jūras veltēs, ko izmanto pārtikā, nepārsniedz līmeņus, kas noteikti Kopienas tiesību aktos vai citos saistošos noteikumos.

| 10. | Jūras piesārņojuma ar atkritumiem īpašības un daudzums nekaitē jūras videi. |
| --- | --- |

10.

Jūras piesārņojuma ar atkritumiem īpašības un daudzums nekaitē jūras videi.

| 11. | Enerģijas, tostarp zemūdens trokšņu, ievadīšana negatīvi neietekmē jūras vidi. |
| --- | --- |

11.

Enerģijas, tostarp zemūdens trokšņu, ievadīšana negatīvi neietekmē jūras vidi.

Lai noteiktu laba vides stāvokļa raksturojošos elementus jūras reģionā vai apakšreģionā, kā paredzēts šīs direktīvas 9. panta 1. punktā, dalībvalstis apsver katru šajā pielikumā uzskaitīto vispārējo kvalitatīvo raksturlielumu, lai norādītu raksturlielumus, ko lietos, lai noteiktu labu vides stāvokli attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. Ja dalībvalsts uzskata, ka nav lietderīgi lietot vienu vai vairākus no šiem raksturlielumiem, tā sniedz Komisijai pamatojumu saistībā ar paziņojumu, ko veic saskaņā ar šīs direktīvas 9. panta 2. punktu.

---

II PIELIKUMS

KOMPETENTĀS IESTĀDES

(7. PANTA 1. PUNKTS)

| 1. | Kompetentās iestādes vai iestāžu nosaukums un adrese — izvēlētās kompetentās iestādes vai iestāžu oficiālais nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

1.

Kompetentās iestādes vai iestāžu nosaukums un adrese — izvēlētās kompetentās iestādes vai iestāžu oficiālais nosaukums un adrese.

| 2. | Kompetentās iestādes vai iestāžu juridiskais statuss — īss kompetentās iestādes vai iestāžu juridiskā statusa apraksts. |
| --- | --- |

2.

Kompetentās iestādes vai iestāžu juridiskais statuss — īss kompetentās iestādes vai iestāžu juridiskā statusa apraksts.

| 3. | Atbildība — kompetentās iestādes vai iestāžu tiesiskās un administratīvās atbildības īss apraksts un šīs iestādes saistība ar attiecīgajiem jūras ūdeņiem. |
| --- | --- |

3.

Atbildība — kompetentās iestādes vai iestāžu tiesiskās un administratīvās atbildības īss apraksts un šīs iestādes saistība ar attiecīgajiem jūras ūdeņiem.

| 4. | Dalība — ja kompetentā iestāde vai iestādes darbojas kā koordinējošā struktūra citām kompetentām iestādēm, jāiesniedz šo iestāžu saraksts un koordinācijas nodrošināšanai izveidoto institucionālo attiecību kopsavilkums. |
| --- | --- |

4.

Dalība — ja kompetentā iestāde vai iestādes darbojas kā koordinējošā struktūra citām kompetentām iestādēm, jāiesniedz šo iestāžu saraksts un koordinācijas nodrošināšanai izveidoto institucionālo attiecību kopsavilkums.

| 5. | Reģionālā vai apakšreģionālā koordinācija — jāiesniedz kopsavilkums par mehānismiem, kas izveidoti koordinācijas nodrošināšanai to dalībvalstu starpā, kuru jūras ūdeņi ietilpst vienā jūras reģionā vai apakšreģionā. |
| --- | --- |

5.

Reģionālā vai apakšreģionālā koordinācija — jāiesniedz kopsavilkums par mehānismiem, kas izveidoti koordinācijas nodrošināšanai to dalībvalstu starpā, kuru jūras ūdeņi ietilpst vienā jūras reģionā vai apakšreģionā.

---

III PIELIKUMS

RAKSTURĪGO IEZĪMJU, SLODŽU UN IETEKMJU INDIKATĪVIE SARAKSTI

(8. PANTA 1. PUNKTS, 9. PANTA 1. UN 3. PUNKTS, 11. PANTA 1. PUNKTS UN 22. PANTS)

1. tabula

Īpašības

| Fizikālās un ķīmiskās īpašības | — | Jūras gultnes topogrāfija un dziļums, |
| --- | --- | --- |

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

—

Jūras gultnes topogrāfija un dziļums,

| — | gada un sezonālais temperatūras režīms un ledus slānis, straumes ātrums, apvelings, pakļaušana viļņu iedarbībai, sajaukšanās raksturlielumi, duļķainība, ūdens apmaiņas periods, |
| --- | --- |

—

gada un sezonālais temperatūras režīms un ledus slānis, straumes ātrums, apvelings, pakļaušana viļņu iedarbībai, sajaukšanās raksturlielumi, duļķainība, ūdens apmaiņas periods,

| — | sāļuma sadalījums laikā un telpā, |
| --- | --- |

—

sāļuma sadalījums laikā un telpā,

| — | biogēnu (DIN, TN, DIP, TP, TOC) un skābekļa sadalījums laikā un telpā, |
| --- | --- |

—

biogēnu (DIN, TN, DIP, TP, TOC) un skābekļa sadalījums laikā un telpā,

| — | pH, pCO2 profili vai līdzvērtīga informācija, lai mērītu jūras paskābināšanos. |
| --- | --- |

—

pH, pCO2 profili vai līdzvērtīga informācija, lai mērītu jūras paskābināšanos.

Dzīvotņu veidi

| — | Dominējošie jūras dibena un ūdens staba dzīvotņu veidi un tām raksturīgās fizikālās un ķīmiskās īpašības, piemēram, dziļums, ūdens temperatūras režīms, straumes un cita ūdens kustība, sāļums un jūras dibena struktūra un substrāta sastāvs, |
| --- | --- |

—

Dominējošie jūras dibena un ūdens staba dzīvotņu veidi un tām raksturīgās fizikālās un ķīmiskās īpašības, piemēram, dziļums, ūdens temperatūras režīms, straumes un cita ūdens kustība, sāļums un jūras dibena struktūra un substrāta sastāvs,

| — | konkrētu dzīvotņu veidu identifikācija un kartēšana, jo īpaši tādu, kas atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem (Dzīvotņu direktīvai un Putnu direktīvai) vai starptautiskām konvencijām atzīti vai identificēti kā īpaši nozīmīgi no zinātniskā vai no bioloģiskās daudzveidības viedokļa, |
| --- | --- |

—

konkrētu dzīvotņu veidu identifikācija un kartēšana, jo īpaši tādu, kas atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem (Dzīvotņu direktīvai un Putnu direktīvai) vai starptautiskām konvencijām atzīti vai identificēti kā īpaši nozīmīgi no zinātniskā vai no bioloģiskās daudzveidības viedokļa,

| — | dzīvotnes apgabalos, kas tiem raksturīgo iezīmju, atrašanās vietas vai stratēģiskās nozīmes dēļ pelna īpašu ievērību. Tie var būt apgabali, kuros ir intensīva vai specifiska slodze vai kuros būtu jānosaka īpašs aizsardzības režīms. |
| --- | --- |

—

dzīvotnes apgabalos, kas tiem raksturīgo iezīmju, atrašanās vietas vai stratēģiskās nozīmes dēļ pelna īpašu ievērību. Tie var būt apgabali, kuros ir intensīva vai specifiska slodze vai kuros būtu jānosaka īpašs aizsardzības režīms.

Bioloģiskās īpašības

| — | Ar dominējošajām jūras dibena vai ūdens staba dzīvotnēm saistīto bioloģisko kopienu apraksts. Tam jāaptver informācija par fitoplanktona un zooplanktona kopienām, tostarp par sugām un to sezonālo un ģeogrāfisko dinamiku, |
| --- | --- |

—

Ar dominējošajām jūras dibena vai ūdens staba dzīvotnēm saistīto bioloģisko kopienu apraksts. Tam jāaptver informācija par fitoplanktona un zooplanktona kopienām, tostarp par sugām un to sezonālo un ģeogrāfisko dinamiku,

| — | jāsniedz ziņas par segsēkļiem, lielaļģēm un bentosa faunu (bezmugurkaulniekiem), tostarp par sugu sastāvu, biomasu un gada/sezonālo dinamiku, |
| --- | --- |

—

jāsniedz ziņas par segsēkļiem, lielaļģēm un bentosa faunu (bezmugurkaulniekiem), tostarp par sugu sastāvu, biomasu un gada/sezonālo dinamiku,

| — | jāraksturo zivju populāciju struktūra, tostarp skaitliskie rādītāji, skaita sadalījums un vecuma/lieluma struktūra, |
| --- | --- |

—

jāraksturo zivju populāciju struktūra, tostarp skaitliskie rādītāji, skaita sadalījums un vecuma/lieluma struktūra,

| — | populācijas dinamikas apraksts, sugas dabiskais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz jūras zīdītāju un reptiļu sugām, kas sastopamas reģionā vai apakšreģionā, |
| --- | --- |

—

populācijas dinamikas apraksts, sugas dabiskais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz jūras zīdītāju un reptiļu sugām, kas sastopamas reģionā vai apakšreģionā,

| — | populācijas dinamikas apraksts, sugas dabiskais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz jūras putnu sugām, kas sastopamas reģionā vai apakšreģionā, |
| --- | --- |

—

populācijas dinamikas apraksts, sugas dabiskais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz jūras putnu sugām, kas sastopamas reģionā vai apakšreģionā,

| — | populācijas dinamikas apraksts, sugas dabiskais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz pārējām sugām, kas sastopamas reģionā vai apakšreģionā un uz ko attiecas Kopienas tiesību akti vai starptautiski nolīgumi, |
| --- | --- |

—

populācijas dinamikas apraksts, sugas dabiskais un faktiskais areāls un stāvoklis attiecībā uz pārējām sugām, kas sastopamas reģionā vai apakšreģionā un uz ko attiecas Kopienas tiesību akti vai starptautiski nolīgumi,

| — | reģionā vai apakšreģionā sastopamo svešzemju sugu, eksotisko sugu vai, attiecīgā gadījumā, ģenētiski atšķirīgu vietējo sugu īslaicīgas sastopamības, skaitlisko rādītāju un izplatības inventarizācija. |
| --- | --- |

—

reģionā vai apakšreģionā sastopamo svešzemju sugu, eksotisko sugu vai, attiecīgā gadījumā, ģenētiski atšķirīgu vietējo sugu īslaicīgas sastopamības, skaitlisko rādītāju un izplatības inventarizācija.

Citas īpašības

| — | Stāvokļa apraksts attiecībā uz ķīmiskām vielām, tostarp par problemātiskajām ķīmiskajām vielām, sedimentu piesārņojumu, ļoti piesārņotiem apgabaliem (“karstajiem punktiem”), veselības aizsardzības jautājumiem, dzīvo organismu piesārņojumu (jo īpaši attiecībā uz dzīvajiem organismiem, ko lieto cilvēku uzturā), |
| --- | --- |

—

Stāvokļa apraksts attiecībā uz ķīmiskām vielām, tostarp par problemātiskajām ķīmiskajām vielām, sedimentu piesārņojumu, ļoti piesārņotiem apgabaliem (“karstajiem punktiem”), veselības aizsardzības jautājumiem, dzīvo organismu piesārņojumu (jo īpaši attiecībā uz dzīvajiem organismiem, ko lieto cilvēku uzturā),

| — | apraksts par jebkurām citām īpašībām vai raksturīgajām iezīmēm, kas ir tipiskas vai īpašas attiecīgajam jūras reģionam vai apakšreģionam. |
| --- | --- |

—

apraksts par jebkurām citām īpašībām vai raksturīgajām iezīmēm, kas ir tipiskas vai īpašas attiecīgajam jūras reģionam vai apakšreģionam.

2. tabula

Slodzes un ietekmes

| Fiziski zaudējumi | — | Noslāpšana (piemēram, mākslīgās struktūrās vai bagarēto grunšu izgāztuvēs), |
| --- | --- | --- |

Fiziski zaudējumi

—

Noslāpšana (piemēram, mākslīgās struktūrās vai bagarēto grunšu izgāztuvēs),

| — | noslēgšana (piemēram, pastāvīgās konstrukcijās). |
| --- | --- |

—

noslēgšana (piemēram, pastāvīgās konstrukcijās).

Fiziski bojājumi

| — | Sanesu veidošanās pārmaiņas (piemēram, izplūžu, palielinātas upju noteces vai bagarēšanas dēļ), |
| --- | --- |

—

Sanesu veidošanās pārmaiņas (piemēram, izplūžu, palielinātas upju noteces vai bagarēšanas dēļ),

| — | abrāzija (piemēram, ar kuģiem, enkurvietās, ar rūpniecisko zveju), |
| --- | --- |

—

abrāzija (piemēram, ar kuģiem, enkurvietās, ar rūpniecisko zveju),

| — | selektīvā ekstrakcija (piemēram, ar rūpniecisko zveju, smilšu un grants izsmelšanu, sapīšanos tīklos). |
| --- | --- |

—

selektīvā ekstrakcija (piemēram, ar rūpniecisko zveju, smilšu un grants izsmelšanu, sapīšanos tīklos).

Citi fiziski traucējumi

| — | Zemūdens troksnis (piemēram, kuģu radītais troksnis, seismiskas dabas troksnis), |
| --- | --- |

—

Zemūdens troksnis (piemēram, kuģu radītais troksnis, seismiskas dabas troksnis),

| — | jūras piesārņojums ar atkritumiem. |
| --- | --- |

—

jūras piesārņojums ar atkritumiem.

Traucējumi dabiskos hidroloģiskos procesos

| — | Temperatūras režīma būtiskas pārmaiņas (piemēram, izplūdes vietās, spēkstacijās), |
| --- | --- |

—

Temperatūras režīma būtiskas pārmaiņas (piemēram, izplūdes vietās, spēkstacijās),

| — | sāļuma režīma būtiskas pārmaiņas (piemēram, celtniecība, kas traucē ūdens kustību, ūdens ieguves vietās). |
| --- | --- |

—

sāļuma režīma būtiskas pārmaiņas (piemēram, celtniecība, kas traucē ūdens kustību, ūdens ieguves vietās).

Piesārņojums ar bīstamām vielām

| — | Sintētisko savienojumu ieplūdes (piemēram, tās prioritārās vielas saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, kas attiecas uz jūras vidi, bioloģiski aktīvas vielas, pesticīdi, atsārņotāji, farmaceitiskie produkti, piemēram, izplūžu no difūziem avotiem, nejauša piesārņojuma no kuģiem, atmosfēras nokrišņu dēļ), |
| --- | --- |

—

Sintētisko savienojumu ieplūdes (piemēram, tās prioritārās vielas saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, kas attiecas uz jūras vidi, bioloģiski aktīvas vielas, pesticīdi, atsārņotāji, farmaceitiskie produkti, piemēram, izplūžu no difūziem avotiem, nejauša piesārņojuma no kuģiem, atmosfēras nokrišņu dēļ),

| — | nesintētisko savienojumu ieplūdes (piemēram, smagie metāli, ogļūdeņraži, piemēram, nejauša piesārņojuma no kuģiem, atmosfēras nokrišņu dēļ, upju izteku vietās), |
| --- | --- |

—

nesintētisko savienojumu ieplūdes (piemēram, smagie metāli, ogļūdeņraži, piemēram, nejauša piesārņojuma no kuģiem, atmosfēras nokrišņu dēļ, upju izteku vietās),

| — | radionuklīdu ieplūdes. |
| --- | --- |

—

radionuklīdu ieplūdes.

Eitrofikācija un pārmērīga organisko vielu pieejamība

| — | Slāpekļa un fosfora ieplūdes (piemēram, tieša iepludināšana no punktveida piesārņojuma avotiem, izplūdes no difūziem avotiem, tostarp lauksaimniecības, atmosfēras nokrišņiem), |
| --- | --- |

—

Slāpekļa un fosfora ieplūdes (piemēram, tieša iepludināšana no punktveida piesārņojuma avotiem, izplūdes no difūziem avotiem, tostarp lauksaimniecības, atmosfēras nokrišņiem),

| — | pārmērīga organisko vielu pieejamība (piemēram, jūras organismu audzēšanas vietās, upju izteču vietās). |
| --- | --- |

—

pārmērīga organisko vielu pieejamība (piemēram, jūras organismu audzēšanas vietās, upju izteču vietās).

Bioloģiski traucējumi

| — | Mikrobiālu patogēnu introdukcija, |
| --- | --- |

—

Mikrobiālu patogēnu introdukcija,

| — | svešzemju sugu introdukcija un translokācija, |
| --- | --- |

—

svešzemju sugu introdukcija un translokācija,

| — | sugu selektīvā ekstrakcija (piemēram, rūpnieciskajā zvejā un amatierzvejā). |
| --- | --- |

—

sugu selektīvā ekstrakcija (piemēram, rūpnieciskajā zvejā un amatierzvejā).

---

IV PIELIKUMS

INDIKATĪVS TO RAKSTUROJOŠO ELEMENTU SARAKSTS, KAS JĀŅEM VĒRĀ, NOSAKOT MĒRĶUS VIDES JOMĀ

(10. PANTA 1. PUNKTS UN 22. PANTS)

| 1. | Pienācīgi jāaptver elementi, kas raksturo jūras ūdeņus, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. |
| --- | --- |

1.

Pienācīgi jāaptver elementi, kas raksturo jūras ūdeņus, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā.

| 2. | Jānosaka: a) mērķi, ar kuriem norāda vēlamos apstākļus, pamatojoties uz laba vides stāvokļa definīciju; b) izmērāmi mērķi un saistīti rādītāji, kas ļauj veikt monitoringu un novērtējumu; un c) darbības mērķi attiecībā uz konkrētiem īstenošanas pasākumiem, lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.

Jānosaka: a) mērķi, ar kuriem norāda vēlamos apstākļus, pamatojoties uz laba vides stāvokļa definīciju; b) izmērāmi mērķi un saistīti rādītāji, kas ļauj veikt monitoringu un novērtējumu; un c) darbības mērķi attiecībā uz konkrētiem īstenošanas pasākumiem, lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu.

| 3. | Jākonkretizē, kāds vides stāvoklis jāsasniedz vai jāsaglabā, un šis stāvoklis jāizsaka ar izmērāmiem lielumiem, kas raksturo jūras ūdeņu elementus, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā. |
| --- | --- |

3.

Jākonkretizē, kāds vides stāvoklis jāsasniedz vai jāsaglabā, un šis stāvoklis jāizsaka ar izmērāmiem lielumiem, kas raksturo jūras ūdeņu elementus, kuri atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā attiecīgajā jūras reģionā vai apakšreģionā.

| 4. | Jānodrošina mērķu kopuma saskanība; jānovērš pretrunas starp tiem. |
| --- | --- |

4.

Jānodrošina mērķu kopuma saskanība; jānovērš pretrunas starp tiem.

| 5. | Jāprecizē, kādi resursi vajadzīgi noteikto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

5.

Jāprecizē, kādi resursi vajadzīgi noteikto mērķu sasniegšanai.

| 6. | Mērķi, tostarp iespējamie starpposma mērķi, jāformulē kopā ar to sasniegšanas grafiku. |
| --- | --- |

6.

Mērķi, tostarp iespējamie starpposma mērķi, jāformulē kopā ar to sasniegšanas grafiku.

| 7. | Jāprecizē, kādus rādītājus paredzēts izmantot, lai pārraudzītu panākumus un palīdzētu pieņemt vadības lēmumus mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

7.

Jāprecizē, kādus rādītājus paredzēts izmantot, lai pārraudzītu panākumus un palīdzētu pieņemt vadības lēmumus mērķu sasniegšanai.

| 8. | Attiecīgā gadījumā jāprecizē atskaites punkti (mērķa atskaites punkti un atskaites robežpunkti). |
| --- | --- |

8.

Attiecīgā gadījumā jāprecizē atskaites punkti (mērķa atskaites punkti un atskaites robežpunkti).

| 9. | Mērķu noteikšanā pienācīgi jāievēro sociālie un ekonomiskie apsvērumi. |
| --- | --- |

9.

Mērķu noteikšanā pienācīgi jāievēro sociālie un ekonomiskie apsvērumi.

| 10. | Jāpārbauda mērķi vides jomā, ar tiem saistītie rādītāji, kā arī atskaites robežpunkti un mērķa atskaites punkti, ņemot vērā šīs direktīvas 1. pantā noteiktos vispārīgos vides mērķus, lai šādi novērtētu, vai minēto mērķu sasniegšana nodrošinās atbilstīgu stāvokli jūras ūdeņos, kuri attiecīgajā jūras reģionā ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

10.

Jāpārbauda mērķi vides jomā, ar tiem saistītie rādītāji, kā arī atskaites robežpunkti un mērķa atskaites punkti, ņemot vērā šīs direktīvas 1. pantā noteiktos vispārīgos vides mērķus, lai šādi novērtētu, vai minēto mērķu sasniegšana nodrošinās atbilstīgu stāvokli jūras ūdeņos, kuri attiecīgajā jūras reģionā ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā.

| 11. | Jānodrošina mērķu saderība ar vispārīgajiem mērķiem, kurus Kopiena un tās dalībvalstis ir apņēmušās īstenot saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem un reģionāliem nolīgumiem, izmantojot tos nolīgumus, kas visvairāk attiecas uz konkrēto jūras reģionu vai apakšreģionu, lai sasniegtu šīs direktīvas 1. pantā noteiktos vispārīgos vides mērķus. |
| --- | --- |

11.

Jānodrošina mērķu saderība ar vispārīgajiem mērķiem, kurus Kopiena un tās dalībvalstis ir apņēmušās īstenot saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem un reģionāliem nolīgumiem, izmantojot tos nolīgumus, kas visvairāk attiecas uz konkrēto jūras reģionu vai apakšreģionu, lai sasniegtu šīs direktīvas 1. pantā noteiktos vispārīgos vides mērķus.

| 12. | Pēc mērķu un rādītāju kopuma noteikšanas tie kompleksi jāizvērtē, ņemot vērā šīs direktīvas 1. pantā noteiktos vispārīgos vides mērķus, lai šādi novērtētu, vai minēto mērķu sasniegšana nodrošinātu atbilstīgu jūras vides stāvokli. |
| --- | --- |

12.

Pēc mērķu un rādītāju kopuma noteikšanas tie kompleksi jāizvērtē, ņemot vērā šīs direktīvas 1. pantā noteiktos vispārīgos vides mērķus, lai šādi novērtētu, vai minēto mērķu sasniegšana nodrošinātu atbilstīgu jūras vides stāvokli.

---

V PIELIKUMS

MONITORINGA PROGRAMMAS

(11. PANTA 1. PUNKTS UN 22. PANTS)

| 1. | Jāsniedz informācija, lai novērtētu vides stāvokli un apzinātu padarīto un vēl darāmo ceļā uz laba vides stāvokļa sasniegšanu atbilstīgi III pielikumam un kritērijiem un metodoloģiskajiem standartiem, kas jānosaka atbilstīgi šīs direktīvas 9. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

1.

Jāsniedz informācija, lai novērtētu vides stāvokli un apzinātu padarīto un vēl darāmo ceļā uz laba vides stāvokļa sasniegšanu atbilstīgi III pielikumam un kritērijiem un metodoloģiskajiem standartiem, kas jānosaka atbilstīgi šīs direktīvas 9. panta 3. punktam.

| 2. | Jānodrošina tādas informācijas uzkrāšana, kas ļauj noteikt piemērotus rādītājus šīs direktīvas 10. pantā paredzētajiem mērķiem vides jomā. |
| --- | --- |

2.

Jānodrošina tādas informācijas uzkrāšana, kas ļauj noteikt piemērotus rādītājus šīs direktīvas 10. pantā paredzētajiem mērķiem vides jomā.

| 3. | Jānodrošina tādas informācijas uzkrāšana, kas ļauj novērtēt 13. pantā minēto pasākumu iedarbīgumu. |
| --- | --- |

3.

Jānodrošina tādas informācijas uzkrāšana, kas ļauj novērtēt 13. pantā minēto pasākumu iedarbīgumu.

| 4. | Ja konstatētas vides stāvokļa novirzes no vēlamā diapazona, jāaptver arī darbības, ar kurām nosaka pārmaiņu cēloni un — attiecīgi — iespējamos korektīvos pasākumus, kas būtu jāveic, lai atjaunotu labu vides stāvokli. |
| --- | --- |

4.

Ja konstatētas vides stāvokļa novirzes no vēlamā diapazona, jāaptver arī darbības, ar kurām nosaka pārmaiņu cēloni un — attiecīgi — iespējamos korektīvos pasākumus, kas būtu jāveic, lai atjaunotu labu vides stāvokli.

| 5. | Jāsniedz informācija par ķīmiskajām piesārņotājvielām rūpnieciskās zvejas apgabalos sastopamajās zivīs, ko izmanto pārtikā. |
| --- | --- |

5.

Jāsniedz informācija par ķīmiskajām piesārņotājvielām rūpnieciskās zvejas apgabalos sastopamajās zivīs, ko izmanto pārtikā.

| 6. | Jāaptver arī darbības, ar kurām apstiprina to, ka korektīvie pasākumi izraisa vēlamās pārmaiņas un nerada nevēlamus blakusefektus. |
| --- | --- |

6.

Jāaptver arī darbības, ar kurām apstiprina to, ka korektīvie pasākumi izraisa vēlamās pārmaiņas un nerada nevēlamus blakusefektus.

| 7. | Jāapkopo informācija, par pamatu ņemot jūras reģionus vai apakšreģionus saskaņā ar 4. pantu. |
| --- | --- |

7.

Jāapkopo informācija, par pamatu ņemot jūras reģionus vai apakšreģionus saskaņā ar 4. pantu.

| 8. | Jānodrošina novērtējuma pieeju un metožu salīdzināmība jūras reģionos un/vai apakšreģionos un starp tiem. |
| --- | --- |

8.

Jānodrošina novērtējuma pieeju un metožu salīdzināmība jūras reģionos un/vai apakšreģionos un starp tiem.

| 9. | Jāizstrādā tehniskās specifikācijas un standartizētas metodes Kopienas līmenī veicamam monitoringam, lai iegūtā informācija būtu salīdzināma. |
| --- | --- |

9.

Jāizstrādā tehniskās specifikācijas un standartizētas metodes Kopienas līmenī veicamam monitoringam, lai iegūtā informācija būtu salīdzināma.

| 10. | Ciktāl iespējams, jānodrošina saderība ar spēkā esošajām reģionālajām un starptautiskajām programmām, lai veicinātu to savstarpēju saskanību un novērstu dublēšanos, izmantojot monitoringa pamatnostādnes, kas visvairāk attiecas uz attiecīgo jūras reģionu vai apakšreģionu. |
| --- | --- |

10.

Ciktāl iespējams, jānodrošina saderība ar spēkā esošajām reģionālajām un starptautiskajām programmām, lai veicinātu to savstarpēju saskanību un novērstu dublēšanos, izmantojot monitoringa pamatnostādnes, kas visvairāk attiecas uz attiecīgo jūras reģionu vai apakšreģionu.

| 11. | Sākotnējā novērtējumā, kas paredzēts šīs direktīvas 8. pantā, jāietver arī būtisku vides pārmaiņu novērtējums un — vajadzības gadījumā — jaunas un potenciālas problēmas. |
| --- | --- |

11.

Sākotnējā novērtējumā, kas paredzēts šīs direktīvas 8. pantā, jāietver arī būtisku vides pārmaiņu novērtējums un — vajadzības gadījumā — jaunas un potenciālas problēmas.

| 12. | Sākotnējā novērtējumā, kas paredzēts 8. pantā, jāietver arī III pielikumā minētie attiecīgie elementi, tostarp to dabiskā dinamika, un jāizvērtē attīstības tendences, tiecoties sasniegt mērķus vides jomā, kas noteikti saskaņā ar šīs direktīvas 10. panta 1. punktu, vajadzības gadījumā izmantojot noteiktos rādītājus un tiem atbilstīgos atskaites robežpunktus un mērķa atskaites punktus. |
| --- | --- |

12.

Sākotnējā novērtējumā, kas paredzēts 8. pantā, jāietver arī III pielikumā minētie attiecīgie elementi, tostarp to dabiskā dinamika, un jāizvērtē attīstības tendences, tiecoties sasniegt mērķus vides jomā, kas noteikti saskaņā ar šīs direktīvas 10. panta 1. punktu, vajadzības gadījumā izmantojot noteiktos rādītājus un tiem atbilstīgos atskaites robežpunktus un mērķa atskaites punktus.

---

VI PIELIKUMS

PASĀKUMU PROGRAMMAS

(13. PANTA 1. PUNKTS UN 22. PANTS)

| 1. | Ieguldījumu pārraudzība — pārvaldības pasākumi, ar kuriem ietekmē pieļaujamo cilvēka darbības apmēru. |
| --- | --- |

1.

Ieguldījumu pārraudzība — pārvaldības pasākumi, ar kuriem ietekmē pieļaujamo cilvēka darbības apmēru.

| 2. | Pasākumu pārraudzība — pārvaldības pasākumi, ar kuriem ietekmē pieļaujamo traucējuma pakāpi kādā ekosistēmas daļā. |
| --- | --- |

2.

Pasākumu pārraudzība — pārvaldības pasākumi, ar kuriem ietekmē pieļaujamo traucējuma pakāpi kādā ekosistēmas daļā.

| 3. | Kontrolpasākumi attiecībā uz sadalījumu telpā un laikā — pārvaldības pasākumi, ar kuriem nosaka, kur un kad ir pieļaujama noteikta darbība. |
| --- | --- |

3.

Kontrolpasākumi attiecībā uz sadalījumu telpā un laikā — pārvaldības pasākumi, ar kuriem nosaka, kur un kad ir pieļaujama noteikta darbība.

| 4. | Koordinējoši pārvaldības pasākumi — līdzekļi, lai nodrošinātu, ka pārvaldība ir saskaņota. |
| --- | --- |

4.

Koordinējoši pārvaldības pasākumi — līdzekļi, lai nodrošinātu, ka pārvaldība ir saskaņota.

| 5. | Ekonomiskie stimuli — pārvaldības pasākumi, ar kuriem panāk to, ka jūras ekosistēmu lietotājiem ir ekonomiski izdevīgi rīkoties tādā veidā, kas palīdz sasniegt mērķi — labu vides stāvokli. |
| --- | --- |

5.

Ekonomiskie stimuli — pārvaldības pasākumi, ar kuriem panāk to, ka jūras ekosistēmu lietotājiem ir ekonomiski izdevīgi rīkoties tādā veidā, kas palīdz sasniegt mērķi — labu vides stāvokli.

| 6. | Riska mazināšanas un atveseļošanas līdzekļi — pārvaldības līdzekļi, ar kuriem cilvēka darbību vada tā, lai atjaunotu bojātās daļas jūras ekosistēmās. |
| --- | --- |

6.

Riska mazināšanas un atveseļošanas līdzekļi — pārvaldības līdzekļi, ar kuriem cilvēka darbību vada tā, lai atjaunotu bojātās daļas jūras ekosistēmās.

| 7. | Saziņa, ieinteresēto aprindu iesaistīšana un sabiedrības informētības palielināšana. |
| --- | --- |

7.

Saziņa, ieinteresēto aprindu iesaistīšana un sabiedrības informētības palielināšana.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

Komisija 2005. gada oktobrī pieņēma priekšlikumu (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras vides stratēģijas direktīva). Padomei minēto priekšlikumu iesniedza 2005. gada 21. novembrī.

Eiropas Parlaments 2006. gada 13. novembrī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Reģionu komiteja pieņēma atzinumu 2006. gada 26. aprīlī (2).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2006. gada 20. aprīlī (3).

Padome pieņēma kopējo nostāju 2007. gada 23. jūlijā.

II.   MĒRĶIS

Ierosinātajā direktīvā, kas būtu jāuzskata turpmākās ES jūras politikas pīlāru vides jomā, galvenokārt paredzēts izveidot sistēmu, lai aizsargātu un saglabātu jūras vidi, novērstu tās stāvokļa pasliktināšanos un, ja iespējams, atjaunotu vidi apgabalos, kur tā ir nelabvēlīgi ietekmēta.

To veiktu dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot jūras vides stratēģijas, lai vēlākais līdz 2021. gadam panāktu vai saglabātu labu jūras vides stāvokli.

Jūras vides stratēģijās cilvēku darbību pārvaldībai piemērotu uz ekosistēmām balstītu pieeju, tajā pašā laikā ļaujot ilgtspējīgi izmantot jūras preces un pakalpojumus.

Turklāt direktīva veicinātu dažādu tādu politikas aspektu, nolīgumu un likumdošanas pasākumu savstarpēju saskaņotību, kas ietekmē jūras vidi, un direktīvas mērķis būtu nodrošināt vides jautājumu integrāciju tajos.

Direktīvas veiksmīgai īstenošanai ļoti svarīga būtu reģionāla mēroga sadarbība. Tādējādi, izveidojot skaidru un tiesiski izpildāmu sistēmu, kurā darbotos dalībvalstis, direktīva palīdzētu uzlabot starptautiska līmeņa darbības, jo īpaši saistībā ar reģionālajām jūras konvencijām jūras vides aizsardzībai.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Vispārīgi noteikumi

Kopējā nostājā tieši, daļēji vai pēc būtības ir iekļauti vairāki grozījumi, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā. Ar šiem grozījumiem ir uzlabots vai precizēts ierosinātās direktīvas teksts. Tomēr citi grozījumi kopējā nostājā nav ietverti tāpēc, ka Padome vienojās, ka tie nav vajadzīgi vai vēlami, vai vairākos gadījumos tāpēc, ka sākotnējā Komisijas priekšlikuma noteikumi bija svītroti vai pilnīgi pārstrādāti.

Jo īpaši Padome ir centusies precizēt ierosinātās direktīvas darbības jomu un mērķus, pievienojot galveno jēdzienu un koncepciju definīcijas (3. pants), kā arī pielikumu (I pielikums), kurā ietverti vispārēji kvalitatīvi raksturlielumi, kas jāapsver, nosakot labu vides stāvokli, ņemot vērā, ka tas ir pamatdirektīvas priekšlikums, kura īstenošana nebūtu jāapgrūtina, nosakot pārāk daudz tehnisku prasību.

Turklāt Padome ir pievienojusi vai grozījusi vairākus noteikumus, lai precizētu dalībvalstu pienākumus, īstenojot direktīvu. Īpaši ir precizēti to dalībvalstu pienākumi, kurām nav jūras ūdeņu, lai visas ES dalībvalstis sadarbotos, sasniedzot labu vides stāvokli jūras vidē (6. un 24. pants).

Kopējā nostājā ir paredzētas arī situācijas, kad dalībvalstu noteiktie vides aizsardzības mērķi nebūtu sasniegti vispār vai nebūtu sasniegti paredzētajā termiņā (14. pants). Tādos gadījumos dalībvalstīm būtu divējāds pienākums — sniegt Komisijai pamatojumu un veikt ad hoc pasākumus, lai mazinātu kaitējumu. Tomēr dokumentā, par ko vienojusies Padome, ir paredzēti apstākļi, kad ir vajadzīga tūlītēja vai stingrāka rīcība (sal. 5. panta 3. punktu par eksperimentāliem projektiem un 13. panta 4. punktu par jūras vides aizsargājamiem apgabaliem).

Īpaši noteikumi

1.   Labs vides stāvoklis (LVS)

Padome, tāpat kā Eiropas Parlaments, uzskatīja, ka LVS ir ļoti būtisks ierosinātās direktīvas elements. Abas iestādes ir loģiski papildinājušas sākotnējo priekšlikumu, pievienojot definīcijas un kvalitatīvus raksturlielumus, kas jāapsver, nosakot labu vides stāvokli katrā jūras vides reģionā vai apakšreģionā.

Lai gan daudzi no Eiropas Parlamenta pieņemtajiem 11 grozījumiem par LVS ir ietverti kopējā nostājā, ir jāuzsver, ka abas iestādes ir izmantojušas visai atšķirīgas pieejas. Padomes koncepcija lielākoties ir balstīta uz stāvokli (proti, kādas iezīmes ir vajadzīgas, lai varētu uzskatīt, ka jūras vides stāvoklis ir labs; sal. I pielikumu), bet tajā atzīts, ka acīm redzamu iemeslu dēļ dažas cilvēku darbības (saistībā ar lauksaimniecību, zivsaimniecību vai kuģniecību), visticamāk, vairo jūras vides problēmas (sal. III pielikuma 2. tabulu). Turpretī gandrīz visi Eiropas Parlamenta grozījumi ir saistīti ar cilvēka izraisītām un pat konkrētai nozarei raksturīgām vides problēmām. Turklāt vairāku Eiropas Parlamenta grozījumu tehnisko prasību līmenis neatbilst Padomes pieejai šim pamatdirektīvas priekšlikumam.

2.   Mērķi, grafiki un izmaksas

Padome uzsver, ka tā ir pieņēmusi plašu un reālistisku pieeju attiecīgajiem pienākumu un grafiku jautājumiem.

Atšķirībā no Eiropas Parlamenta Padome atbalsta visumā stingrāku termiņu noteikšanu, jo īpaši — noteikt 2017. gadu 2021. gada vietā attiecībā uz laba vides stāvokļa sasniegšanu, ņemot vērā ļoti atšķirīgos stāvokļus Eiropā. Tomēr kopējā nostājā ir ļauts veikt ātrāku īstenošanu, ja dalībvalstis uzskata, ka tas ir vēlams un/vai iespējams (sal. 5. panta 3. punktu). Būtu jānorāda, ka Padomes pieņemtais grafiks, kas attiecas uz minēto direktīvu, ir saderīgs ar ūdens pamatdirektīvas īstenošanas un pārskatu sniegšanas grafiku.

Padome arī uzskatīja, ka nebūtu iespējams, lai arī vēlams, noteikt juridiski saistošu mērķi panākt labu vides stāvokli pat līdz 2021. gadam (sal. Eiropas Parlamenta 24. labojumu un kopējās nostājas 1. panta 1. punkta otro daļu). Kopējā nostājā noteikti vairāki obligāti pasākumi, kas veicami saskaņā ar precīzu grafiku. Tam būtu jānodrošina ievērojams progress LVS mērķa īstenošanā, iespējams, pat tā pilnīga sasniegšana līdz 2021. gadam.

Līdzīgi Padome arī uzskatīja, ka, izstrādājot un ieviešot jūras vides stratēģijas, dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam veikt pasākumus, ja nav ievērojamu vides apdraudējumu vai ja attiecīgas rīcības izmaksas nebūtu samērīgas, ņemot vērā jūras vides apdraudējumus. Arī tādā gadījumā dalībvalstīm ir jāsniedz pamatojums Komisijai.

3.   Jūras vides stratēģijas un reģionālā sadarbība

Padome var piekrist Eiropas Parlamentam, ka sadarbība jūras vides reģionos vai apakšreģionos gan starp ES dalībvalstīm, gan ar trešām valstīm ir ļoti svarīga. Kopējā nostājā ir uzsvērts, ka, lai izvairītos no rīcības dublēšanās, ir jāizmanto pašreizējās starptautiskās sadarbības struktūras, arī tās, kas izveidotas saskaņā ar reģionālām jūras konvencijām.

Tomēr Padome nevar piekrist koncepcijai, kas ierosināta 33. grozījumā, proti, kopīgai atbildībai par vienas jūras vides stratēģijas izstrādāšanu reģionā vai apakšreģionā. Tā mazinātu juridisko atbildību par vairāku dalībvalstu savstarpējas atbilstības nodrošināšanu un kavētu virzību uz ierosinātās direktīvas mērķa sasniegšanu. Padome uzskata, ka katrai atsevišķai dalībvalstij ir jābūt pilnīgi atbildīgai par to pienākumu izpildi, kuri paredzēti Kopienas tiesību aktos kopumā, un jo īpaši šajā direktīvā.

IV.   SECINĀJUMS

Padome ir pārliecināta, ka kopējā nostāja ir labi izvērtētu pasākumu kopums, kas sekmēs Kopienas vides politikas mērķu sasniegšanu, kā izklāstīts EK Līguma 174. panta 1. punktā. Tā būtu piemērota atbilde prasībām, kas izklāstītas 6. Kopienas vides rīcības programmā (4), atspoguļojot to, ka steidzami jāpievēršas pieaugošajām bažām saistībā ar Eiropas okeānu un jūru stāvokli, un cenšoties “veicināt ilgtspējīgu jūru izmantošanu un saglabāt jūras ekosistēmas”.

Kopējā nostāja īpaši veicinātu jūras vides aizsardzību un saglabāšanu. Tā arī nodrošinātu, ka dalībvalstis efektīvi īsteno direktīvu, atbilstīgi ņemot vērā īpašos apstākļus reģionālā vai apakšreģionālā līmenī.

Padome gaida konstruktīvas sarunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo direktīvu.

---

(1)  Dok. 13759/05 — COM(2005) 505, galīgā redakcija.

(2)  OV C 206, 29.8.2006., 5. lpp.

(3)  OV C 185, 8.8.2006., 20. lpp.

(4)  Lēmums Nr. 1600/2002/EK (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).

---